reprezentative care ne permit cât mai fidel pe imaginea sa. Astfel, să redăm hartă vor fi măsurate: punctele cele mai înalte situate pe culmi; baza sa inclusiv în vederea formei în raport cu determinării unităţile vecine; puncte în cadrul ce se scurg pe măsurate văilor versanţi; râpe sau abrupturi ce apr în desfăşurarea versanţilor; cote situate pe stânci izolate sau grupuri de stânci; elemente de contur ale forestiere ; spaţiilor puncte de schimbare de etc. pantă Tot în categoria punctelor topografice, pe cele specifice exemplului lângă redat mai sus, se mai înscriu pentru alte puncte ce pot fi considerate ca fiind spaţii trainice în importante, timp: turla bisericilor, colţurile clădirilor publice intersecţii de drumuri, anumite puncte de hidrografice, etc. confluenţe lor este de Unghiurile topografice. Necesitatea utilizării dată faptul că unui punct topografic este prin raportarea la punctele vecine. poziţia obţinută Astfel un unghi topografic se între trei puncte topografice iar valoarea sa obţine din unghiul de la îmbinarea a aliniamente. rezultă două Se deosebesc: unghiuri orizontale; unghiuri verticale; Sunt valorile între puncte sau de-a topografice. Distanţele măsurate două lungul unui aliniament exprimate în metri sau kilometri. topografice şi Distanţele se în În elementelor măsoară instrumental şi linie dreaptă. natură majoritatea
reprezentative care ne permit să redăm cât mai fidel pe hartă imaginea sa. Astfel, vor fi măsurate: punctele cele mai înalte situate pe culmi; baza sa inclusiv în vederea determinării formei în raport cu unităţile vecine; puncte măsurate în cadrul văilor ce se scurg pe versanţi; râpe sau abrupturi ce apr în desfăşurarea versanţilor; cote situate pe stânci izolate sau grupuri de stânci; elemente de contur ale spaţiilor forestiere ; puncte de schimbare de pantă etc. Tot în categoria punctelor topografice, pe lângă cele specifice exemplului redat mai sus, se mai înscriu pentru alte spaţii puncte ce pot fi considerate ca fiind trainice în timp: turla bisericilor, colţurile clădirilor publice importante, intersecţii de drumuri, anumite puncte de confluenţe hidrografice, etc. Unghiurile topografice. Necesitatea utilizării lor este dată de faptul că poziţia unui punct topografic este obţinută prin raportarea la punctele vecine. Astfel un unghi topografic se obţine între trei puncte topografice iar valoarea sa rezultă din unghiul de la îmbinarea a două aliniamente. Se deosebesc: unghiuri orizontale; unghiuri verticale; Distanţele topografice. Sunt valorile măsurate între două puncte sau de-a lungul unui aliniament şi exprimate în metri sau kilometri. Distanţele topografice se măsoară instrumental şi în linie dreaptă. În natură majoritatea elementelor