Ottův slovník naučný/Agapéty
Agapéty (άγαπηταί, milé, milostenky) byla přezdívka posměšná, kterou v prvních dobách křesťanství, hlavně od konce III. stol., dával lid pannám, jež sice Bohu se zasvětily, ale ve světě žily a ku správě svého jmění, jakož i k osobní své ochraně přibíraly si do svých domů mužské, kteří taktéž slib čistoty složili. Samy nazývaly se »sestrami« těchto mu. žův, anebo i pannami církevními. Spravovaly též domácnost a hospodářství kněží, ba i mnichů doprovázejíce je někdy též na cestách; a tak se stalo, že zavdaly mnoho pohoršení a podnět daly k této přezdívce. K zamezení pohoršení tohoto horlil proti a-ám v Africe sv. Cyprián, synoda ancyrská (314), která řád a-t přímo zakázala, sv. Jeronym a sv. Jan Zlatoústý, který zvláštní spis proti spolubydlení a-t s mužskými hned na počátku svého biskupského úřadu vydal. Z a-t vytvořily se později jisté náboženské sekty, proti nimž zákaz vydal druhý sněm lateránský r. 1139, hlavně pro jejich tajemné mysterie. Jrk.

Agapéty