Ottův slovník naučný/Mendelismus
Mendelismus jest jméno pro theorii o dědičnosti, která vychází od názorů vyložených ve čl.  (v. t. Dopl.). Předpokládá, že vlastnosti jsou něčím o sobě, jakýmis atomy, které se v ústrojencích všelijak k sobě kupí, nikdy však své individuálnosti nepozbývajíce. Naproti této nauce stojí starší theorie o dědičnosti vypracované zvláště F. , podle nichž vlastností jsou jen kvantitativní změny ústrojenců. Kdežto Mendlovci učí, že skřížením dvou příbuzných forem vzniká bastard, v němž vlastnosti rodičské leží vedle sebe a v potomstvu jejich se mohou zase rozestoupiti, Galtonovci tvrdí, že bastard jest splynutím vlastností obou rodičů takovým, že ve všem jeho potomstvu něco krve z obou rodičů zůstává. Kdežto někteří autoři m. a galtonismus staví proti sobě jako protivy, které se vylučují, jiní tvrdí, že obojí názor jest správný, ale každý že jest odpovědi na jinou otázku: m. že řeší  příbuznost jednotlivých potomků s rodiči, galtonismus že  zjišťuje, jak vlastnosti předků se v potomstvu udržují. Otázky tohoto oboru pokládají se dnes za velmi moderní. — Literatura: J. S. Rotsy,  I. (Jena, 1906); A. Lang,  (Lucern, 1906); W. Bateson,  (»Progressus rei bot.«, Jena, I., 1907); E. Tschermak,  (»Arch. Rass. Biol.«, II., 1905); A. D. Darbysbuie,  (»Manch. Lit. Soc.«, 1906).
ER.

Mendelismus