Ottův slovník naučný/Ale
Ale [él] jest světlé, nadkvasné pivo anglické. Název ten odvozuje se jednak z anglosaského oelle (), nápoje, jehož vedlé medoviny Anglosasové obecně požívali, jinak z dánského oel, které s Dány bylo prý přeneseno na půdu anglickou a dosud u národů skandinávských značí nápoj ze sladu připravený. Za Eduarda Vyznavače byl prodáván gallon obyčejného a-u za 4 pence, a. kořeněný (čím, není známo) měl cenu dvojnásobnou, a medovina stála 16 penceů. Jak a. tak i medovina byla nápojem kvašeným: prvý vykvašen z břečky sladové, druhý ze syropu medového. Slovo a. bylo dlouho jediným pojmenováním piva anglického. Teprve za Jindřicha VIII., když okolo r. 1524 přinesen byl chmel z Německa do Anglie, vznikl tu pro pivo  nový název beer (německé Bier). Nyní a. znamená pivo světlé na rozdíl od piv tmavých (porter. stout). Nejobyčejnější druh světlých piv anglických sluje  a. čili  a. Pivo to jest slabě chmelené, barvy oranžové a vystavuje se na prodej hned po skončení hlavního kvašení, t. j. průměrně již za týden po uvaření. V hostincích pívá se z pravidla míchané se silnějšími druhy. V základních vlastnostech předešlému podobný jest stronga, který však pochází z mladin mnohem hutnějších. Čím silnější a., tím sytější jest jeho višňová barva. Za příčinou stáří (ležívá v sudech někdy 2–3 léta) dává se tomuto pivu také jméno  a. Nejlepším podobným výrobkem jest  a., který se připravuje v pověstném městě pivovarském Burtonu a má mezi silnými, světlými pivy anglickými asi takovou přednost jako »plzeňské« mezi pivy rakouskými. Bývá zavařen až k hutnotě 1,112 (27° Bal.) a po delším odležení mívá v sobě až 8 ½ % líhu.  a., jehož nejlepší druhy dodávají města Edinburk, Preston Pans a Glasgow, kvasí při velmi nízké teplotě a vyniká vinnou příchutí. Zvláštním příkladem takového piva skotského jest 's a. z Edinburku, který svou neobyčejnou líhovitostí se podobá již vínu a platí právem za pivo líhem nejbohatší. Následujícím a-ům jest společnou známkou značná hořkost, pocházející od vydatného chmelení, a jasná barva, sahající až k odstínu zlatožlutému. Obyčejný výrobek této třídy sluje  a. (hořký) a jest z celé řady rozmanitých druhů, jež anglické pivovary vyrábějí, pivem nejrozšířenějším. Oblíbena jest také v anglických výčepnách jeho směs se zmíněným již mild a-em, požadovaná skráceně slovy »mild and bitter«.  a. (bledý) vaří se ze sladu co nejmírněji sušeného a nanejvýš při 180° F (82° C) dotaženého. Teplota při kvašení nesmí přestoupiti 70° F (21° C). Velmi jemné pivo tohoto rázu pochází z burtonského pivovaru Bassova (Bass's pale a.). Pivovary do dalekých krajin vyvážející vaří bledé pivo silně chmelené, jemuž se dává jméno  a. neb  a., jelikož původně se vyrábělo jen pro vývoz do Vých. Indie. Pro Velikou Britannii a Irsko výhradná svého času výroba a-u byla přenesena anglickými vystěhovalci na půdu americkou a také již zavedena do několika pivovarů v Belgii, Dánsku a severním Německu, jejichž výrobky soutěží nyní v osadách zámořských s pravými pivy anglickými. Ve Spojených Obcích severoamer. vaří se dosud mnoho a-u, ačkoliv tento druh nadkvasných piv ustupuje tam čím dále tím více ležáku. V Anglii všeobecně zavedené  kvašení jest při a-u nejpodstatnějším rozdílem od kontinentálních piv podkvasných. Z četných rozborů Ch. Grahama, professora chemie na universitě londýnské, vycházejí pro hlavní součástky rozmanitých a-ů tyto krajní hodnoty: líhu bývá dle váhy 3¼ –8½ %, extraktu 3–7 % a původní hutnota kolísá od 1,04–1,11. K největším pivovarským firmám Veliké Britannie, zařízeným hlavně na výrobu přerůzných a-ů, náležejí: Bass, Ratclifl & Gretton, S. Allsopp & Sons a Salt & Comp., vesměs v Burtonu (nad řekou Trentem), J. Tetley & Son v Leedsu, W. Younger & Comp. v Edinburce, J. & R. Tennent v Glasgowě, Barclay, Perkins & Comp., Meux & Comp. a j. více v Londýně. Ne.

Ale