Ottův slovník naučný/Sféroid
Sféroid, , jest rotační ellipsoid, který vytvoří se otáčením ellipsy kolem malé osy.  s. vytvoří se otáčením meridiánové ellipsy kolem zemské osy. Země měla by tvar s-u, kdyby skládala se z hmoty veskrz stejnorodé, stejně husté, a to následkem rotace kolem zemské osy. Poněvadž tomu není tak, tvoří povrch zemský nepravidelnou plochu, kterou nazýváme . Jsou pak tížnice v každém místě kolmy k povrchu geoidu. Geoid nehodí se pro výpočty geodaetické svou nepravidelností; nahrazuje se tudíž rotačním ellipsoidem aneb s-em, který nejvíce blíží se zemskému geoidu. Vzdálenost dvou bodů na zemském s-u měří se na t. zv. , která určuje nejkratší vzdálenost dvou bodů na zemském s-u. Poloha jednotlivých bodů na zemském s-u určuje se zeměpisnými souřadnicemi, pak polárnými a pravoúhlými souřadnicemi sféroidickými. Rozměry zemského s-u stanovil r. 1814  takto: Veliká poloosa: a = 3272077,14 toisy peruanské = 6377397,15500 m. Malá poloosa: b = 3261139,33 toisy peruan. = 6356078,96325 m, log a = 6,8046435 (m), log b = 6,8031893 (m). Excentricita ellipsy meridianové

log e² = 7,8244104 − 10. Zploštění ellipsy na pólech:

a log i = 7,5241069 − 10. Nov.