Ottův slovník naučný/Světlá (obec)
Světlá: 1) S., město v Čechách, 395 m n. m., nad ř. Sázavou a při žel. dr. sev.-záp. a S.–Rataje–Přívlaky, v hejtm. a okr. ledečském, má 232 d., 2147 obyv. č., 10 n. (1900), děkan, kostel sv. Václava (ve XIV. stol. far.), 2 obec. školy o 9 tř. pro chl. a dív., měšt., chlap, a průmysl. pokrač. šk., synagogu, četn. stanici, lékárnu, obč. záložnu, spoř. a zálož. spolek, par. pilu, továrnu na sklo, 7 brusíren na broušení skla a českých granátů, doly na žulu, závody kamenické, škrobárny, mlýn, broušení drahokamů (domácký průmysl) a několik výročních trhů. Alod. panství (5915.50 ha půdy) se zámkem, dvorem, s továrnou na klovatinu a škrob, par. pilou, uměl. mlýnem drží Josef Osvald hr.Thun-Hohenstein-Šalm-Reifferscheid. Letní sídlo.měst. (vyobr. č. 4072.): v červeném štítě stříbrná věž s okny, cimbuřím a červenou sedlovou střechou a 2 zlat. makovicemi; okolo věže hradba s branou otevřenou a mříží vyzdviženou. S. byla původně majetkem kláštera vilémovského; válkami husitskými zpustošena a ochuzena, tak že domohla se jakéhosi blahobytu teprve za Burjana. Tento rozšířil město (1561), vymohl trhy (1562), založil r. 1567 tvrz, z níž některé zdi spatřují se při nynějším zámku, a špitál (1578). Po něm následovali synové Maximilian a Jan Rudolf, kteří též S-lou nadali rozličnými svobodami. Po smrti Jana Rudolfa Trčky S. přikázána 3 vojevůdcům, z nichž Burjan Ladislav z Valdšteina skoupil ostatní díly. Potom se tu do r. 1748 vystřídalo několik majetníků. T. r. koupil S-lou Filip hrabě Kolovrat Krakovský, jenž tu založil r. 1752 první brusírnu na granáty. Od jeho syna koupil S-lou Frant. hr. Zichy a od tohoto ji koupil starohrab. rod ze Salmu-Reifferscheidu. S. je rodištěm Aloise Jelena. — 2) S., ves t. blíže Blánice, hejtm. Benešov, okr. Vlašim, fara a pš. Louňovice; 14 d., 76 obyv. č. (1900). — 3) S., ves t., hejtm. Náchod, okr., fara a pš. Čes. Skalice; 56 d., 304 obyv. č. (1900), spoř. a zálož. spolek. — 4) S., ves t. blíže Orlice, hejtm. Rychnov n. Kn., okr. Kostelec n. Orl., fara a pš. Borohrádek; 17 d., 118 obyv. č. (1900), popl. dvůr. — 5) S., víska t., hejtm., okr., fara a pš. Semily; 7 d., 18 obyv. č. (1900). — 6) S. (Zwieslau), ves t., hejtm. a okr. Sušice, fara a pš. Petrovice u Sušice; 12 d., 74 obyv. č., 5 n. (1900), 1tř. šk., 2 mlýny. — 7) S., také S., far. ves t., 544 m n. m., hejtm. Turnov, okr. Čes. Dub, pš. Osečná; 38 d., 273 obyv. č. (1900), kostel sv. Mikuláše (ve XIV. stol. far.), v nynější podobě z r. 1728, 4tř. šk.; letní sídlo a značná ložiska vápence. Původně stával zde klášter řádu sv. Jana Jerusal., který v neznámé době přenesen odtud do Čes. Dubu, jenž odtud delší dobu nazýván. — 8) S., též, ves t., hejtm. Tábor, okr. Ml. Vožice, fara Zhoř, pš. Cetoraz; 7 d., 41 obyv. č. (1900). — 9) S., ves t., 20 d., 159 obyv. č. (1900), mlýn.

10) S., ves na Moravě, hejtm. Dačice, okr. Telč, fara a pš. Mrakotín; 41 d., 226 obyv. č. (1900), 1tř. šk. — 11) S. i, ves t., hejtm. Mor Třebová, okr. Jevíčko, fara Cetkovice, pš. Šebetov, 42 d., 222 obyv. č. (1900) dvůr popl.

12) S. (něm. Zwettl), město v D. Rakousích nad Kampem, sídlo okr. soudu a hejtmanství, 3284 obyv. (1900), z nichž je 8 Čechů, 419 d., pošta, měst. a ob. šk., klášter šk. sester sv. Františka, okr. nemocnice, farní chrám P. Marie, špitální sv. Martina a za městem na kopci starobylý chrám hřbitovní, někdy proboštský. Z býv. proboštství udržel se jen titul infulovaného probošta, jejž udílí sám císař. Ze S-lé vede místní dráha do Schwarzenavy. Asi hodinu na východ leží na vrchu památný klášter cisterciáků, zal. r. 1137 od Hadmara I. z Kuenringu. Husitská a 30!etá válka zasadily klášteru hluboké rány, z nichž se však opět vzpamatoval a působí posud. V klášteře jest podivuhodný chrám Nanebevzetí P. Marie, krásná kapit. siň a křížová chodba, bohatá knihovna, vzorný archiv, museum, filiálka mil. sester sv. Františka a konvikt studujících. AŽ.

Světlá (obec)
Světlá (obec)
Světlá (obec)
Světlá (obec)
Světlá (obec)
Světlá (obec)
Světlá (obec)
Světlá (obec)
Světlá (obec)
Světlá (obec)
Světlá (obec)