Ottův slovník naučný/Blato
Blato : 1) B. (něm. Benetschlag), ves v Čechách, hejtm. a býv. panství Krumlov, okres a pošta Chvalšiny (7 km jihozáp.), fara Polná; 19 d., 128 něm., 1 čes. obyv. (1880). Samota Teimas. — 2) B., ves při dráze a deskový statek v Čechách, hejtm. a okres Pardubice (4 km vých.), býv. panství B., fara Mikulovice, pošta Chrudim; 51 d., 323 ob. čes. (1880). Samota Křemílek a lihovar. Prvními majetníky statku blatského jmenují se rod pánů z Blata a také na začátku XV. stol. uvádí se Mauric (1415) a Jiřík z Blata na Brlohu (ok. r. 1448). V první polovici XVI. stol. držel zboží blatské Bernard Sobek z Kornic, který je prodal r. 1538 Jiřímu Vánišovi ze Ždánic. Ze synů jeho Václav roku 1548 prodal dědictví své Burianu Svitkovskému ze Škudel, který však nezůstal dlouho v držení jeho, neboť již r. 1558 seděl na poplužním dvoře v B-tě Zdeněk Komarovský z Libanic. Ten opět zboží v B-tě prodal r. 1563 Burianu Něnkovskému z Medonos. Synové jeho prodali zboží otcovské a ves B. r. 1570 Benešovi Vohanskému z Vohanče, ale již r. 1583 koupil statek v B-tě Heřman Varleich z Bubna, pán na Horním Jelení a B-tě, a tak zůstal statek blatský při rodu tom až do dneška.

3) B. (), ves t., hejtm. Kutná Hora, okres a pošta Uhlíř. Janovice 2.5 km sev.-záp.), býv. panství Rataje, fara Vavřinec; 16 domů, 125 ob. č. (1890). Stávala zde tvrz a zvláštní samostatný statek, který r. 1623 konfiskován pro vzpouru Albrechtu Dobranovskému rytíři z Dobranova a prodán Markétě z Talmberga, roz. Trčkové z Lípy.

4) B., starožitný klášter františkánský, severně od Splitu v Dalmácii, zvaný obyčejně  (z i tal. paludi — ). Již v X. století stál tu chrám P. Marie, klášter vystavěn r. 1540. Chovají se tu dva koráby, ozdobené mistrovskými drobnými malbami blatského mnicha Bony Rasmiloviće, jenž je po 10 let okrašloval a teprve před svou smrtí (1675) dokonal. Krásný jest též obraz nad hlavním oltářem klášterního chrámu z r. 1549 od Spliťana Jerol. de Santa Croce. Kle.

Blato
Blato
Blato
Blato