Ottův slovník naučný/Podmoklský
Podmoklský z , příjmení staročeské rodiny vladycké, jejíž erb byl štít polovičný s polovice červený, s polovice bílý, s červeným příčným pruhem, a nad helmou složena křídla týchž barev. Větev téhož rodu, který se jmenoval po hradě Prostiboři, usadila se v Žatecku a erb jejich viděti v slavětínském kostele. Z té větve jsou známi  (1357–83) s bratrem Plichtou a onoho syn Bedřich (1385–1422), jenž měl syny  a , jinak . Onen obdržel zápisem r. 1436 Lenešice a Březinu, Černuc a Kmetiněves. Měl jediného syna Habarta, jenž před r. 1454 bezdětek zemřel. Alexander, dědic jeho, žil ještě r. 1460. Této větvi nejbližší byla  čili , z níž pocházel  († j. 1406), držitel Úněšova, a , synovec jeho, syn , jenž držel r. 1406 Pakoslav. R. 1421 obdržel zápisem Lochusice. V letech 1436–1466 připomíná se často , jenž držel Pakoslav. Na Prostiboři seděli v l. 1333–62  a pak synové  (†j. 1382),  (1346–82) a  († j. 1382).  měl syna též  (1382–1407), jenž držel nějaký čas Petrovice n. Úhl. Na poč. XV. stol. žili bratří  a , sedíce na Klenovicích. Té doby rodina ta se rozvětvila tak, že souvislý vývod není možný. Na Podmoklích seděli po Rackovi  (1363), syn jeho  (1375), pak toho syn  (1387–1413),  (1406–16)  (1410) a r. 1419 . Od r. 1437 držel je  a r. 1466 bratří  a  (tento i r. 1472). Jejich příbuzný byl  (1481 atd.) a  držel r. 1495 Otěšice. R. 1495 žil , jehož syn Albrecht ok. r. 1501 od  P-kého zavražděn (»Lumír«, 1854, str. 11). Statek Podmokly měl mu býti proto zabrán, ale udržel jej přece, koupil pak Libomyšl (1523) a prodal Kaceřov a Kralovice (ok. r. 1531), jež od něho r. 1539 vyplaceny. Prodav tehda Únětice, získal r. 1543 Neumětely. R. 1519 žili bratří  a , z nichž tento měl několik synův.  († 1548) a , dva z nich, koupili r. 1542 Sluhy s Reginou z Popovic, mateří, která pak po nich podědila. Předek  z Prostiboře byl , jenž se usadil r. 1476 v Praze. Potomek jeho  držel Lochovice a r. 1539 i Neumětely a r. 1550 dál zřízení zemské svým nákladem vytisknouti (viz ). Kromě Lochovic držel Veltěže, Zdiby, Klecany, Husinec, Řeží atd. Zemřel r. 1552. Syn jeho  držel Lochovice a prodal je r. 1572 i s Neumětely. O potomstvu jeho není nic známo. V Plzeňsku zůstali potomci Vilémovi, zejména bratří  a  (1550), z nichž onen držel Čeminy a tento Vochov; onen zemřel po r. 1577, tento žil ještě r. 1603.  (1587 atd.) byl, tuším, synem Vilémovým; jistě byl synem jeho , jenž r. 1606 statek svůj ve Vochově prodal, vyženiv s Annou ze Šanova statek Skupeč. Po smrti této manželky byl ještě dvakráte ženat a zemřel r. 1640. Synové jeho byli , ,  a ; tito r. 1652 pustili statek Skupeč bratru nejstaršímu. Jan Jiří, přečkav bratří své, zemřel (ok. r. 1684) na Doupově, byv po 23 let hofmistrem u hraběte Verduga, jemuž všechno své jmění odkázal. Jím vymřela rodina. Ještě dříve vyhasla větev, jež byla ve východních Čechách. V okolí Ml. Boleslavě bydlil r. 1557 . , snad syn jeho, držel r. 1582 statek v Jeseníku a v stáří zakoupil se r. 1603 u Chlumce n. C. Jeho bezpochyby potomkem byl , jenž byl r. 1615 hejtmanem na Kolíně. Žil ještě r. 1623, nemaje jmění. Sčk.

Šlechtické rody v Ottově slovníku naučném