Ottův slovník naučný/Lužec
Lužec: 1) L.,, far. ves v Čechách, hejtm. N. Bydžov, okr. a pš. Chlumec n. C.; 156 d., 1085 ob. č. (1890), kostel sv. Jiří (ve XIV. stol. farní), 4tř. šk. Stávala zde tvrz. V XVIII. stol. připomíná se tu a v okolí sekta adamitů. — 2) L., far. ves t., na lev. břehu Vltavy, hejtm. a okr. Mělník; 116 d., 1088 ob. č., 3 n. (1890), kostel sv. Jiljí (ve XIV. stol. far.), pš., telegraf a stanice místní dráhy (L.–Jenšovice), rolnický cukrovar (nejstarší v Čechách), par. mlýn s výrobou »čes. sušenek«, cihelna, košikářství. Ve XIV. stol. příslušel L. do zboží kláštera svatojiřského, později tu byl vladyčí statek, jejž držela do r. 1535 obec roudnická, načež brzy dostal se L. k panství roudnickému. R. 1760 vyhořel kostel i s celou osadou, načež r. 1763 postaven nynější kostel. — 3) L. (Lust), ves t., hejtm. a okr. Podbořany, fara Vidhostice, pš. Vroutek; 21 d., 139 ob. n. (1890), chmelařství. Alod. panství (847.11 ha půdy) jest majetkem JUDra Josefa Baerenreithera; náleží k němu zámek s kaplí a s parkem, dvůr v Lužci. Zboží lužecké bývalo v XV. stol. při panství petršpurském, po tom při mlýneckém. Poč. XVI. stol. držel L. Adam Ferd. Udrcký z Udrče. Ten účastnil se odboje stavů českých, začež mu mezi jiným L. od král. komory zabrán a prodán (1627) Janu Lud. Neslingerovi ze Selchengrabu. Po tom se tu připomíná Anna Konstancie Loubská († 1706), která prodala L. sv. p. Boosovi z Waldeku. V XVIII. stol. seděli zde Kagerové ze Stampachu, kteří vystavěli zdejší zámek. — 4) L. (Luschwitf), ves t., hejtm. a okr. Ústí n. Lab., fara Čes. Bukov, pš. Neštědice; 19 d., 92 ob. n. (1890), 2 mlýny.

Lužec
Lužec
Lužec