Zpráva o původě Lomnické obce židovské na Tišnovsku
V domácím zápisníku lomnické fary na Tišnovsku (Hausprotocoll der Lomnitzerpfarre. Verlegt im Jahre 1844.), založeném a psaném hlavně Janem Koppem, kaplanem na Lomnici za let 1837—1848 a za let 1858—1861 farářem tamže, čteme na straně 40. podivnou a nápadnou zprávu o vzniku Lomnické obce židovské, nyní předměstí městečka Lomnice. Zpráva, ukazující velikou svévoli i pohrdavost poddanými, zvláště židovskými, za doby krutého poddanství, je psána po německu a zní po česku takto:

„Obec jest na Lomnici teprve asi z let 1710—1720; dokazuje toho tradice starých sousedův obecních, a také nápisy na náhrobcích židovského hřbitova, z nichž žádný není starší zmíněného letopočtu. Byla dříve v Lysicích a přestěhovala se na Lomnici za času nahoře jmenovaného; také ještě před několika lety [ovšem před rokem 1844] staří Židé zdejší putovávali do Lysic, aby se pomodlili za své nebožtíky na místě bývalého hřbitova tamního.

Význačný na tehdejší dobu jest podnět, proč Židé z Lysic se přestěhovali na Lomnici. Tehdejší pán na Lysicích (rovněž Serényi) navštívil lomnického statkáře a zpozoroval u něho dva pěkné psy honicí. „Dej mi ty psy“, pravil Lysický, „a já ti dám své Židy“. Byl zjednán obchod. Tuto anekdotu (o jejíž pravdivosti nelze nabýti jistoty) slyšel pisatel od lomnického Žida, který ji pokládal za ústní podání.“

Lomnici, staré sídlo pánů Meziřických z Lomnice, nyní majetek zem. hejtmana moravského hr. Oty Serényie, mají Serényiové od r. 1662, kdy ji koupil Gabriel Serényi, zemský hejtman markrabství Moravského, a Lysice koupil r. 1685 mladší syn Gabrielův, hr. Jan Karel Serényi, nejv. generální strážný polní, udatný hrdina hlavně, za obléhání Vídně Turky r. 1683.

Kdyby pravdiva byla zpráva Koppova (ostatně pisatel sám ji nazývá anekdotou), nemohla býti založena Lomnická obec židovská za let 1710—1720, protože za tohoto desetiletí měl Lomnici a Lysice majetník jediný, totiž hr. Antonín Adam Serényi, syn Františka, staršího syna Gabrielova. Antonín Adam, maje Lomnici, dostal Lysice od vdovy bratra svého Františka Josefa, Marie Magdaleny, rozené hraběnky Thurnové na Ledči v Čechách. Hrabě František Josef zemřel totiž bezdětek r. 1705. Měl Lysice již od r. 1691, od kteréhož roku držel Lomnici zmíněný bratr jeho hr. Antonín Adam, který po obdržení Lysic zůstal majetníkem obou statkův až do smrti své († 1738); hned potom (1739) synové jeho prodali Lysice. Za let 1691--1705 úmluva o převodu židů mezi bratry Františkem Josefem a Antonínem Adamem.