Vlastenský slovník historický/Trčka
Trčka , starožitná rytířská a posléze panská rodina v Čechách, větev rytířů z Lípy, jichž původní sídlo byla nejspíše tvrz Lípa v Hradecku na někdejším panství Smiřickém. Příjmí T., pokud známo, přijal nejprve , který byl živ v první polovici XV. století, vynikaje velikým bohactvím a spolu i rozšafností, a měl platné účastenství v tehdejších jednáních veřejných. Jsa věrným přívržencem kalicha náležel k mírnější straně podobojí, která se nachylovala k Sigmundovi, později šel s jednotou Ptačkovou a Poděbradskou, r. 1448 byl mezi předními vůdci vojska, s nímž Jiří Poděbradský Prahy dobyl, rok na to přičinil se prostředkováním svým ke smíření strany Poděbradské s jednotou Strakonickou, r. 1432 pomáhal voliti Jiřího za správce země a zemřel r. 1453. Z jeho synů byl  věrný přívrženec krále Jiřího, jemuž sloužil i v zemských úřadech i co vojevůdce, a zemřel 1468, rozmnoživ znamenitě statky zděděné. Též bratr jeho  sloužil věrně králi Jiřímu, a také po jeho smrti měl veliké slovo v straně podobojí. Rod T-ků udržel se v znamenitém květu po celé XVI. století, vládna rozsáhlými statky, a členové jeho zastávali důležité úřady zemské. Jan  stal se 1598 radou a 1608 komorníkem císaře Rudolfa II., který ho často potřeboval v jednáních cizích se stavy pod obojí a r. 1611 do stavu panského povýšil. Ferdinand II. jej r. 1630 povýšil do stavu hraběcího, a ještě 1633 připomíná se hrabě Jan Rudolf co soudce zemský a král. místodržící v Čechách. Syn jeho hrabě  T. sloužil ve vojště Valdšteinově, s nímž v Chebě vedle švagra svého Viléma Kinského 25. ún. 1634 zahynul. Otec jeho zemřel téhož roku dne 2. čna co poslední muž svého rodu. Statky jejich připadly fisku.