Ottův slovník naučný/Platessa
Platessa L. (Pleuronectes Günth.), , nejobecnější rod čel. platejsů (Pleuronectidae; viz ). Všichni jeho druhové mají tělo, v obrysu vejčité nebo téměř kosočtverečné, buď pokryto drobounkými, drsnými šupinami, buď lysé, ploutev hřbetní počínající se nad okem, i ploutev řitní zejména uprostřed dosti širokou a v obou paprsky z části nedělené. Čelo jest mezi oběma očima, jež jsou skoro vždycky na pravé straně hlavy, poněkud vyvýšeno; hořejší oko není nikdy před dolejším. Úzká ústa jsou ozbrojena zoubky v 1–2 řadách, na »slepé« straně hlavy silnějšími; na patře zubů není. Ze 23 druhův, obývajících v mořích severního mírného i studeného zeměpásu, jež všecky lidé pro chutné maso horlivě loví, tito čtyři jsou nejznámější: P. vulgaris L. (Pleuronectes p. Günth.), p. , má tělo zdéli 30, výjimkou až 60 cm); délka jest vůbec dvakrát až třikráte větší než šířka trupu. Barva jest rozmanitá, nejčastěji hnědá s velikými, okrouhlými skvrnami narudle žlutými na trupu a na ploutvích, na straně »slepé« jen bělavá. Na temeni hlavy u očí bývá 4–7 kostěných hrbolků, jinak ale jest tělo pokryto šupinami dosti hladkými; postranní čára jest u ploutve prsní jen málo zakřivena. Platejs obec. žije v mořích evropských, zvláště v Severním Německém moři a v Baltě. V týchž mořích ještě hojnější je P. flesus L., p.  n. ; bývá menší, 20–50 cm dlouhý, a délka jest třikráte větší šířky. Strana oční bývá olivově hnědá nebo tmavohnědá, často se žlutavými neb naopak temnějšími skvrnami; na »slepé«, žlutavé straně bývají černé tečky. Tělo jest pokryto drobnými okrouhlými šupinami a tvrdými, ostrými bradavicemi, těmito zejména vždy podél přímé téměř čáry postranní. Tento druh plove také proti vodě dosti daleko do řek, na př. do Labe až k Magdeburku. Tvrdí se, že se zatoulal již i do Čech (na př. o veliké vodě r. 1890); také Balbín uvádí mezi rybami mořskými k nám do řek se stěhujícími rybu jménem »passer« (»Matky Boží ryba«) a totéž jméno čteme u Aldrovanda pod obrazem platejsa. Kolem evropských břehů kromě moře Středozemního žije ještě P. limanda L., p. , zdéli 20 až 40 cm), délky také třikrát větší, než jest šířka. Tělo jest na straně oční světle hnědé i šedé s malými, nepravidelnými skvrnami temnějšími, na druhé straně jen bílé, a jest pokryto drobnými drsnými šupinkami. Postranní čára jest kolem ploutve prsní obloukem zakřivena. U všech tří posud uvedených druhů rodu P. jest prvním paprskem řitní ploutve krátký, tvrdý osten; tohoto ostnu nemá P. cynoglossus L, p. . Tělo jeho bývá 30–50 cm dlouhé a tato délka jest třikrát i čtyřikrát větší než šířka. Tělo má na straně oční barvu šedohnědou, ploutev prsní černou; na lichých ploutvích jsou černé skvrny. Šupiny jsou drobné a okrouhlé, postranní čára přímá. Tento druh platejsů žije kolem břehů severní Evropy a východního pobřeží Sev. Ameriky; v Severním Německém moři a v západním Baltu jest vzácný. Br.

Zoologie v Ottově slovníku naučném