Ottův slovník naučný/Adamův pik
Adamův pik (angl. Adam's Peak), známá hora v jihozápadní části střední hornatiny na Cejloně, jv. od Colomba. Po dlouhou dobu pokládán za nejvyšší horu na Cejloně; ale nyní víme, že jest čtvrtý v řadě (2262,2 m); hora tato považuje se za posvátnou ode dávných dob. Prohlubinu na vrcholu, podobnou šlepěji lidské nohy, brahmíni mají za stopu nohy boha , buddhisté ji připisují , Číňané -ovi (čínský název Buddhy), muhammedáni  atd. Buddhisté (Sinhálané) nazývají tu stopu  (posvátná šlepěj), ale tímto jménem označuje se také někdy celá hora; jinak ji nazývají . Hindové jmenují horu ; Arabové ji nazývali -, a Portugalci ji pojmenovali . Muhammedáni bájí, že Adam byv vyvržen z ráje spadl na tuto horu a tam státi zůstal, až za vinu svou zadost učinil. Strážci »sripady« jsou nyní buddhisté (Sinhálané), ale i jiní národové tam podnikají pouti. Pouť obyčejně koná se z jižní strany, z města . Na hoře pak jest místo podlouhlé podoby, 64 st. dlouhé a 45 st. široké (19,5 a 13,7 m), obehnané zdí 1,4 m vys. Zde uprostřed stojí na skále z ruly a amfibolitu ve výši 2,9 m malebný dřevěný chrámek nad posvátnou šlepějí, jenž pomocí řetězů ke skále připevněn jest, aby byl chráněn proti větru. (Viz vyobr. č. 56.)  jest dle všeho přirozená vyhloubenina ve skále, která však později byla tak upravena, aby se podobala lidské noze; jest asi 1,53 m dlouhá a 0,76 m široká. Mimo to stojí tam chýže pro kněze. Hlavní proud poutníků přichází v březnu. Pocta skládá se z obětí hlavně květů , při čemž se obětující klaní, volaje »« (amen); obřad skončí zvoněním na zvony a pitím vody z posvátného pramene poblíž vrcholu. S vrcholu jest překrásná vyhlídka po vůkolí. (Viz E. Tennent: CEylon II. str. 133 etc.: Ceylon by an officer etc. 1876 Vol. 2 str. 8 etc. G. Sale: The Koran etc. str. 5. poznámky; Urwich: Indian Pictures str. 25–26; Balfour, Cycl. Ind. 1870. V. str. 550. Balfour id. 1885 I. str. 22.) Fl.

Adamův pik