Ottův slovník naučný/Jednorožec
Jednorožec neboli  (Monodon monoceros L.), jediný druh svého rodu (Monodon L.), ssavec kytovitý z čeledi  (Denticeti; druhdy také jediný rod čeledi téhož jména, Monodontidae), Má jméno po dlouhém (2—3 m) zubu přímém, šroubovitě točeném, jenž samcům zpravidla z levé poloviny přední části lebky do předu trčí; pravý bývá u samců nepatrný, u samic bývají po většině zakrnělé oba. Ostatní drobnější zuby v hořejší čelisti záhy vypadávají; dolejší čelist jest bezzubá. Hlavu má j. malou, na čenichu na rozdíl od vlastních plískavic tupě zaokrouhlenou; oko leží téměř za koutkem nevelikých úst. Zavalitý, vřetenovitý trup dorůstá prý i délky šesti metrův a jest vzadu ukončen velikou, dvojlaločnou ploutví; prsní ploutve (přední končetiny) jsou krátké a ovální, nizounká hřbetní ploutev má podobu jen kožnaté řasy. Barva jest různá, nejčastěji bělavá nebo žlutavá s četnými nepravidelnými skvrnami tmavohnědými, na břiše nejřidšími; u samic jsou tyto skvrny menší, ale hustší. Známe také odrůdy beze skvrn, jen bělavé nebo šedé. J-žci jsou ssavci čilí a obratní, žiji ve tlupách daleko na severu, jsou nejhojnější mezi 70°—80° s. š. a ku břehům anglickým anebo německým se zřídka kdy zatoulají. Živí se sumýši, lysými měkkýši i rybami; lidé je loví pro maso a tuk. Jindy bývaly i zuby těchto ssavců zbožím převzácným; za jediný kus placeny tisíce, ježto jej i za drahocenný lék mívali. Za dřívějších dob pokládali tuto zbraň narvalovu za roh z čela veliké ryby, pak za roh biblického jednorožce, jejž zobrazovali v podobě koně s rohem na čele (Aristotelés, Plinius, Aelian). Také střední Afrika byla pokládána za vlasť báječného takového tvora. J. toho druhu jest také jedním ze strážců štítu ve znaku Anglie. Br.

J. (Monoceros) v astronomii viz  str. 976.; v heraldice viz , příloha.