Ottův slovník naučný/Falster
Falster, dánský ostrov v Baltickém moři, jižně od Själlandu, od něhož jej dělí Masned Sund, vých. od Lollandu (oddělen Guldborgsundem) a jihozáp. od Möënu, odděl. Grönsundem); má podobu trojúhelníka vybíhajícího na jihu v úzký ostroh Gjedserrev 8 km dlouhý s cípem Gjedserodde. Rozloha F-u s ostrůvkem Hasselö, jenž s ním je spojen hrázemi a 5 malými výspami, obnáší 474 km². Tvoří plochou rovinu, která toliko na sev.-vých. pobřeží v Bavnehöji stoupá do 44 m, a má tučnou půdu hlinitou, která, dobře jsouc zavlažována (prům. množství srážek 587 mm) a výborně vzdělávána, skýtá nadbytek obilí a dříví, tak že F. vůbec náleží k nejúrodnějším a nejkrásnějším částem Dánska. Nerostné bohatství poskytuje vápno a jíl. Kippinge pak má minerální pramen. Obyv. počtem 32.640 duší (1890) má mnohé zvláštnosti národní (viz  str. 4.) a zabývá se orbou, ovocnářstvím (F. sluje odtud „ovocným sadem Dánska“) a chovem dobytka zvl. hovězího, vepřového a ovcí; značný jest též chov drůbeže (husy) a včelařství. Obchod souvisící úzce se zemědělstvím podporován jest železnicí (22,4 km), jež vede celým ostrovem od jihu k sev. (z Gjedserodde do Orchovedu), kdežto druhá trať odbočuje z Nykjöbingu na Lolland; k ní pojí se paroplavební trati mezi Kodaní a Warnemünde. Politicky tvoří s ostrovem Lollandem amt maribský; hl. městem jest . — Ve středověku byl F. v úzkých stycích se Slovany Baltickými a mnoho místních jmen ukazuje k původu slovanskému, kdežto u Bötö byly založeny také osady hollandské. V l. 1320—26 za neschopného Krištofa II. náležel F. k Holštýnsku, potom byl v držení různých rodů šlechtických, ale dostal se znenáhla v moc koruny, tak že od stol. XVI.— XIX. byl královskou doménou.

Hesla v Ottově slovníku naučném