Ottův slovník naučný/z Abršpachu
z Abršpachu: 1) Rodina panská, řečená , odnož pánů , kteří na štítě svém dvě ostrvy nosili. Jsou potomci Hynka z Dubé, který hrad N hod prodal a na Abršpachu se usadil. Synové jeho byli  (1401 až 1415) a  (1401 až 1440). Oba byli katolíci s tělem a s duší a věrní přívrženci krále Sigmunda; o Hynkovi Červenohorském vypravovalo se, že vpadl do městečka Krčína, sídla tehdáž bratří Orebských, a lidi v kostele povraždiv a rozplašiv, dal napájeti koně svého z kalicha, úsměšně pravě, že i ten jest pod obojí. Potomci jeho vymřeli již v druhém pokolení. Hynka Lýška a Anny z Vilhartic synové byli  (1437 až 1452) a  (1437). Syn onoho  (1487 – † 1532) zdědil a skoupil Ryzemburk, Skály, Abršpach, Červenou Horu, Visemburk aj. zboží, avšak tak zle hospodařil, že ani jediného statku neudržel a potomci jeho žili v chudobě. Zůstavil z manželství s Eliškou ze Smiřic čtyři syny , ,  a , kteří seděli na drobných statcích u Prahy; ale potomstvo jejich bylo nehojné. Janův syn  držel 1589 nějaký statek v Pálči. Poslední nám známý úd rodu tohoto byl  (jméno toto přijato po větvi strýcovské) , jenž byl mezi plnomocníky ku knížeti sedmihradskému Bétlenovi Gáborovi r. 1620 poslanými, jakožto osoba stavu panského. Po bitvě bělohorské ujel ze země a propadl potom v pokutě celé své jmění.

2) Rodina vládycká, kteráž se jmenovala po hradu a vsi Abršpachu; není však známo, zdali a kdy jej držela, poněvadž Abršpach býval hradem královským. Na štítě svém měli šachovnici a jako klenot nad helmou dvé koulí. Zrodu tohoto připomínají se  (1354–59),  (1363–1404),  (1364–1410), kteří na Machově a Čermné seděli.  z A). držel v l. 1395–98 nějaký statek u Chocně  (1414–22) seděl na Machově a Zbečníce, kterýž patřil potom  (1465 – † 1487). Strýc tohoto byl prý  z A)., který držel v tu dobu Heřmanice u Litomyšle a poddaným svým vyprosil při králi Vladislavovi (1502) městská práva. Zdá se, že vymřela rodina tato nedlouho potom. Sčk.

Šlechtické rody v Ottově slovníku naučném