Ottův slovník naučný/Alpské hospodářství
Alpské hospodářství zdomácnělo ve vysokých horách, kde orbě se nedaří pro nízkou teplotu, přílišnou vlhkost a nepříhodné umístění pozemků, tak že vedlé travin jiným rostlinám hospodářským nejde k duhu. Tráva na alpských pastvinách se spásá, a dobytek dává hospodáři za poskytnutou píci užitky zvířecí. Jedna dojnice dává průměrem denně 3,57 až 9,38 l mléka. Nadojené mléko nemá však v Alpách odbytu a proto vyrábí se z něho máslo a sýr, jež snesou dalekou dopravu. Aby a. h. se povzneslo, zakládají se v novější době družstva pastevná a mlékařská. Účastníci družstva vyvolí ze svého středu na určitou řadu let (z pravidla 3 roky) důvěrníka (Alpvoigta), jenž toho dbá, aby užitek travní se zvýšil prováděním ochranných staveb proti sněhovým stržím, hnojením, odstraňováním plevele, kypřením země a vyséváním dobrých travin. Další jeho činnost směřuje k tomu, aby zachován byl pořádek v době pastvy; určuje dobu odchodu s Alp, najímá pasáky a sýraře, dozírá na výrobu másla a sýru, rozděluje výrobky tyto podlé kusů dojnic jednotlivým účastníkům družstva a p. Tý.

Alpské hospodářství