Ottův slovník naučný/Alexandrowicz (osoby)
Alexandrowicz: 1)  (nar. r. 1796 v Białe Radz.), hospodářský spisovatel polský. Od r. 1841 věnoval se pracím literárním a v různých časopisech i o sobě vydal mnoho rozprav o zemědělství, lesnictví, obchodu i průmyslu; důležitější jsou: O zakładaniu fabryk cukru z buraków (Varš. r. 1853); O drzewie i jego užytkach (t. 1855); Kronika dóbr (t. 1856); Las jak hodować, žeby z niego mieć jak najwieksze korzyści (t. 1860); Regiestra hospodarskie dla ekonoma folwarku (t. 1861); O trzebiežy i znaczeniu jéj w gospodarstwie lesném (1874) a j.

2) A.  (* 1819), polský botanik, byl prof. varšavské university a ředitelem botanické zahrady. Jeho zásluhou byla založena ve Varšavě zahrada pomologická a taktéž zahradnická škola. Z vědeckých rozprav jeho jsou nejdůležitější: O semejstvě vereskovych rastenij (Petrohrad 1844); O powstawaniu zarodka w roślinach bez poprzedniego upłodnienia (Pamięt. Tow. Lek., Varš. 1859); Delectus seminum in horto botanico Varsoviensi a. 1867 collectorum (t. 1868 a pokrač. téhož r. 1869), a zvláště Strojenije i razvitije sporovměstilišč mikromicetov s šesťju tablicami fototypičeskich rysunkov (t. 1872). Mimo to sebral důležitý materiál k věd. dílu o floře varšavské.

3) A. , polský farmaceut, zabýval se hlavně chemickým rozborem minerálních vod haličských. Výsledky svého badání uveřejnil počátkem 2. pol. našeho století ve vědeckých rozpravách. Některé z jeho publikací přeloženy též do frančiny a němčiny, jako Rozbiór chemiczny wód lekarskich w Iwoniczu (Krakov 1866) a Rozbiór chemiczny wody lekarskiéj Krynickiéj (Krakov 1858).

Alexandrowicz