Vlastenský slovník historický/Bula zlatá
Bula zlatá císaře Karla IV. slove základní zákon někdejší říše Německé, vydaný řečeným císařem dle usnešení s kurfiršty a jinými knížaty a stavy na sněmích říšských v Norimberce a Metách 10. led. a 25. pros. 1356. Účel její byl zjednati pevná ustanovení zákonní o poměrech mezi členy říše Německé, v nejistotě zůstávajících od času dlouhého bezcísaří po pádu Hohenstaufů. Z. b. stvrdila výhradně volební právo sedmi kurfirštů a přiřkla důstojnost kurfirštskou tomu, kdo pokaždé v držení jest hlavní země kurfirštské. Mimo to obsahovala rozličná nařízení k zachování veřejné bezpečnosti a k hájení práv méně mocných stavů proti mocnějším v říši Německé. Zvláštní důležitost měl tento zákon pro Čechy, poněvadž jím nově ustanoven byl právní poměr této země k říši Německé na základě starších mezinárodních smluv. Dle těch neměli panovnici čeští žádných jiných povinností k říši Německé, než stavěti 300 oděnců k jízdám císařů do Italie a přijímati stvrzení od císařů, však bez ujmy domácího řádu nastupování na trůn. Naproti tomu byl král Český číšníkem říšským a co takový světským kurfirštem, mezi kterýmiž mu z. b. první místo vykazovala. Dále stvrzeno právo stavů českých k volení krále po vymření panujícího rodu, a uznán tím výslovně rozdíl mezi Čechami a zeměmi k říši Německé náležitými, kteréžto poslední po vymření rodu, kterýž je v držení měl, spadaly na říši co odúmrť. Tím učiněn konec pochybnostem, ve které byli císařové Albrecht I. a Jindřich VII. uvedli právní poměry Čech k říši, vyhlašujíce po vymření Přemyslovců království české za uprázdněné leno říše. S ohledem na jiné nedůvodné nároky, zdvihané někdy císařem Rudolfem I. a Albrechtem I., ustanoveno jest, aby nikdo z Čech nebyl potahován k jiným soudům než domácím, i aby se císařové Němečtí netáhli k žádným požitkům z hornictví a jiných regalií v Čechách. Památné jest konečně ustanovení zlaté buly, aby se synové kurfirštů od 7. až do 14. roku svého učili latinskému, vlaskému a slovanskému jazyku.