Ottův slovník naučný/Čtvrtý stav
Čtvrtý stav. Slova č. s. užívá se v novější době s některých stran jako protivy k t. zv. stavu třetímu asi v témže smyslu, v jakém se staví proti sobě pojmy »bourgeoisie« a »proletariát«. Princip občanské rovnosti, uskutečněný revolucí francouzskou, prospěl v první řadě městskému i venkovskému stavu vládnoucímu majetkem a intelligencí, ježto přinesl jemu práva politická, skrze ně pak vliv na řízení státu, a protože chránil práva nabytá Ale právě tím vyvolána byla protiva mezi třídou touto a všemi těmi, kteří neměli ani majetku a zabezpečené existence hmotné, ani práv politických. Aby oni dospěli k vědomí té protivy, jak jen možno nejsilnějšímu, aby se tak v nich utvrdilo vědomí, že jsou zvláštní společenskou třídou, neboli stavem společenským s vlastními zájmy, jež se zájmy jiných stavů společenských se neshodují, o to se postarala agitace socialistická. Odtud pak název č. s. Srov. hlavně články , , též . Jasně vyložena byla osnova logická, na které zakládá se vývoj ideí č-tého s-u, již r. 1842 ve spise , Der Socialismus und Communismus des heutigen Frankreichs. Bf.

Hesla v Ottově slovníku naučném