Paměti/XI. — Léta 1527–1546


Léta 1527-1546 

Sequuntur memorabilia Andreae Dacziczky de Heslova, a me Nicolao, filio ejus, hic posita et renovata

Léta 1527
Turnaj, kratochvilné potejkání, král Ferdinandus učinil v Starém Městě pražském se pány českými, Uhry, Vlachy etc.
Léta 1528
Král Ferdinand město Prahu rozdělil, kteréž předešle bylo v jednotu uvedeno.
Léta 1529
Vídeň, město hlavní v Rakousích, Soliman, císař turecký, oblehl silně vojensky a dobejval, ale srozuměv, že křesťáné ze všech stran na retuňk k témuž městu táhnou, preč odtrhl; strach byl na křesťanech.
Léta 1530
Sněm byl v Čechách v městě Českých Budějovicích; a tehdáž král Ferdinand lid vojenský jměl v Uhřích pod hejtmanem Kocianem víceji ke škodě nežli k zisku.
Léta 1532
Císař Karel a Ferdinand, bratr jeho, český a uherský král, vytrhli valně proti Turkům, porazili jich dvanáct tisíc, chasu jakousi, a poté lid svůj rozpustili.
Léta 1536
Rozkázal král Ferdinand stíti v Praze pana Krupého, že spůsobil falešnou kvitancí, jsa dlužen tisíc kop, a když věřitel toho dluhu umřel, chtěl sirotky o to připraviti.
Léta 1537
Sťati jsou v Praze Jaroslav Kapoun a Vlkovský, že kšaft cizí zfalšovali, a co jiným kšaftováno, bylo, to sobě napsali; Kauč a Knobloch o tom vědouce ujeli.
Byl sněm v Praze, na kterémž zůstáno, aby na Turky do Uher taženo bylo. Když pak jse tam dostali, a jsa pod Kocianem hejtmanem, kterýž je hladem mořil, potom nad nimi i zradil, takže jich zbito a do Turek zajato čtyrmecítma tisíc.
Léta 1541
Židé z Čech vypověděni, aby jse do termínu sv. Martina vystěhovali.
Léta 1542
Platilo žito po 6, pšenice 11, ječmen a oves po 5 groších českých bílých.
Léta 1544
Král Ferdinand byl na sněmě říšském germanském v Špejru městě s císařem Karlem, bratrem svým, a tak rozprávěno, když tam u Špejru na lov jel, že naň připadlo krupobití a hromobití a kůň pod ním že zabit jest. Potom v sobotu před památkou sv. Jana Křtitele do Prahy toliko sám osmý přijel. Saule, Saule, cur me persequeris?
Léta 1545
Sněm obecní položen v Praze na den památky Tří králuov a držán byl celý masopust o privilegia České země, o minci, o Hory Kutny, o cizozemce, kteříž jse v Čechách na škodu Čechuom a zemi hnízdili etc.; a svolivše berni z tisíce kop gr. 12 kop gr. českých a některé artikule na místě postavivše, ostatek do letnic odložili.
Léta 1546
V pátek před památkou sv. Matěje apoštola Páně Martinus Luther, vejborný kazatel a učitel Písma svatého božského, umřel jest v vlasti své Eisleben; a potom do Wirtnberka dovežen a tam v kostele hlavním pohřben.