Ottův slovník naučný/Vyzývací řízení
Vyzývací řízenípři oddělování nějakých části od statků zapsaných ve veřejných knihách upraveno jest zák. ze 6.ún. 1869 č. 18 ř. z. Vlastník statku, který chce nějakou čásť od statku odděliti, potřebuje totiž buď svolení všech osob, pro něž věcná práva na statku jsou tam zapsána, anebo musí pro oddělenou čásť dáti zříditi novou vložku, v níž by byla zapsána všechna břemena váznoucí na statku. Svolení k oddělení jisté části od statku lze dosíci od zúčastněných osob i mlčky. Vlastník, který takovou čásť chce odděliti, podá u knihovního soudu žádost, v níž zevrubně vyznačí čásť, která má býti oddělena. Soud sdělí žádost osobám, pro něž váznou na statku jistá práva, s vyzváním (odtud název v. ř.), aby v určité — aspoň 30 dní činící — lhůtě podaly u knihovního úřadu své případné námitky (odpor) proti oddělení tomu, jinak že by se za to mělo, že proti oddělení ničeho nenamítají a práv svých k oddělené části tím okamžikem se vzdávají, kdy odepsání knihovně bude provedeno. Byly-li námitky v čas podány, staví se tím zamýšlené oddělení na tak dlouho, pokud námitky nebyly odstraněny — buď tím, že pohledávka odporujícího věřitele byla zaplacena, anebo že soud vynesl nález, kterým námitky prohlášeny bezúčinnými.