Ottův slovník naučný/Bystřice
Bystřice (), jména mnoha řek a potoků, z nichž buďtež uvedeny: 1) B., levý přítok Cidliny v Čechách, teče od Pecky kolem Miletína a Nechanic, rozlévá se v rybníky a vlévá se nad Chlumcem do Cidliny. — 2) B., říčka, pramenící se v okolí města Kdyně, vtéká do Radbuzy. — 3) B., levý přítok ř. Moravy, vyvěrající u Brunseifu, teče na jih poblíže Berouna a Domašova, u Velké Bystřice obrací se na západ a u Olomouce vlévá se do Moravy. Tok její má 38 km délky. Vck. — 4) B., přítok Váhu v župě trenčínské. — 5) B. , řeka, pramení se v okolí města Bíliny, vtéká v Sasku do Labe. — 6) B. (, Haliakmón), řeka řecká, pramení se na výběžcích Pindu a protéká podlouhlou dolinou. S levé strany přijímá odtok malebného jezera Kosturského kraterovité formy. U Beru B. těsným průchodem spěje k moři Aegejskému majíc po pravé straně Olymp. — 7) B. , řeka v Pruském Slezsku. pramení se mezi Orlickými a Bystřickými Horami u Grunewaldu (900 m) na úbočí Orlických Hor, pod Vrchomezím a teče odtud směrem severním až k městu Dušníkům, a obrátivši se pak na východ vlévá se u vsi Soryče jižně pod městem Kladskem do Nisy (288 m) s lev. břehu. — 7) B.  (něm. Kressenbach), řeka vznikající ve velikých královských hvozdech mezi oběma hřbety Bystřického pohoří na vysočinách adersbašských (800 m) vlévá se u vesnice Hammer nad Bystřicí s levé strany do Nisy kladské. red.

8) B. , pravý přítok Dněstru v Haliči. Vyvěrá nad karpatskou vsí Bystřicí v okresu drohobyčském, plyne močálovitou nížinou Dněstru, do něhož vpadá mezi Hordyní a Teršakovem. Délka 75 km. Čelnější přítok její jest na pr. bř. Tyśměnice. — 9) B. , poslední karpatský přítok Dněstru s pr. břehu. Povstává stokem B. solotvinské a B. nádvorňanské čili Černé. Ona vyvěrá z pod hřbetu Syvula na planině Bystré ve výši 1426 m, pod městem Solotvinou přijímá Maňavku a plyne severo východně na Bohorodčany a Łysec. Délka 77 km. B. Černá vyvěrá ve výši 1150 m z lesnatého hřbetu Černé Planiny, na hranici haličskouherské. přijetím Maxymce se rozšiřuje a od Pasečny se stává splavnou dělíc se na své dráze na více ramen až 11 km dlouhých, a to několikráte. Délka 86 km. Přítoky: Vorona (se Strymbou) u Nádvorny. Obě B. obepluvše Stanislavov spadají v jednu, která po 16 km běhu u Jezupola vtéká do Dněstru. Řř. — 10) B.: , řeka asi 100 km dlouhá, v sev.-vých. Sedmihradsku, pramení se na záp. svahu pohoří Kelemen Pietroszul, teče až k Felsö-Borgo, kde pojímá přítok Tiha, k sev.-záp. a u Szeretfalvy vtéká do ř. Sajó, přítoku Velkého Samoše. B. protéká úrodnou rovinou Bystřickou a žene mnoho mlýnů, pil a jiných průmyslových závodů; jest bohatá na ryby, hlavně na sumce. — 11) B.: , přítok Seretu v Multanech, vzniká na sev. svazích Kuhhornu, v župě marmarošské, jest v horním toku hranicí mezi Uhry a Sedmihradskem, později mezi Sedmihradskem a Bukovinou, opouští nedaleko města Dorna Vatra území Rakouskouherského mocnářství a ústí pod městem Bakau do Seretu, když byla pojala četné řeky Gyergyóského pohoří (Malou Bystřici, Békáš, Tőlgyes a j.). Délka toku obnáší přes 270 km. V hořením toku obsahuje písek, z něhož se dříve zlato ryžovalo; protékajíc krajinami lesnatými jest od Dorny splavnou a jest důležitou pro vývoz dříví do Rumunska a Ruska. Dkl.

12) B., také B. , městečko v Čechách nad potokem Bystrou, 1125 obyv. čes. (1890), v hejtm. a okr. benešovském (6 km již.), býv. panství Tloskov. Má 5tř. školu, farní kostel Šimona a Judy pův. ve XIV. stol.), poštu a telegraf, stanici dráhy cís. Frant. Jos., mlýn, lihovar a vinopalnu a 6 výroč. trhů. — B. založena byla v 2. pol. XIII. stol. od pánů z Dubé a Leštna, patřila od počátku svého k blízkému hradu Leštnu a měla s ním tytéž pány. Války husitské dotkly se jí velice jako všech okolních míst. R. 1420 byli zde upáleni kněz Václav z Arnoštovic, jeho kaplan, tři sedláci a čtyři chlapci, vyznavači husitské víry. Obyvatelé B. stali se pod obojí a po r. 1624 opět katolíky. R. 1471 vyznamenali se v bojích proti Zdeňkovi Konopišťskému ze Šternberka při obléhání hradu Ostromeče velice střelbou z praků, začež B. povýšena byla za městečko a dostala znak: v červeném poli starobylý vůz s prakem na zelené půdě a nad ním pět pomněnek. V 30leté válce utrpěla B. nejvíce po bitvě u nedalekého Jankova od Švédů r. 1645 a později morem r. 1680. Roku 1664 byla B. rozdělena: jedna čásť městečka zůstala k hradu Leštnu, druhá, větší, s 10 vesnicemi dostala se Josefu Priamovi z Rovoratu, plukovníku, jenž r. 1666 obnovil zdejší kostel; r. 1710 přikoupena byla druhá čásť k panství Tloskovskému a r. 1800 také první i s hradem Leštnem, od které doby zůstaly při něm až do r. 1848. (Viz »Památky archaeol.«, díl II., str. 35.) —  13) B.: (něm. Wistersitz), ves t., hejtm. Horšův Týn, okres Hostouň (5 km sev.-záp.), býv. panství a fara Újezd Chodový (Křížový), pošta Bělá, 1tř. škola; 32 d., 262 obyv. něm. 1880. — 14) B., , ves t., hejtm. a okr. Chrudim (6 km jihových.), býv. panství Rosice, fara Včelákov; 32 d., 179 obyv. čes. (1880). red. — 15) B.: (něm. Wistritz), ves t., v hejtm. a okr. kadaňském 15 km sev.), býv. panství, fara a pošta Prunéřov, 2tř. škola, 41 d., 291 obyv. něm. Starobylý fil. chrám Nar. P. Marie ve XIV. stol. byl farním. Toho času náležela B. ke statkům cisterc. kláštera grünheimského v Míšni, po jehož saekularisaci r. 1536 zastavena ves B. s podacím kostelním a mlýnem od Ferdinanda I. Albr. Šlikovi a potom r. 1552 Joh. Fel. Hasišteinskému z Lobkovic, jenž obyvatelům jejím r. 1564 rozličné výsady udělil, a konečně Linh. Štampachovi r. 1608 dědičně postoupena, jehož synům po r. 1620 s jinými statky byvši konfiskována k panství prunéřovskému se dostala. Jak ze zápisů kadaňských z XV. stol. vysvítá, býval toho času v B.-ci ještě kostelík sv. Bartoloměje. Při nynějším kostele zachovala se zádušní kniha z r. 1575, dle níž B. již tehdy byla protestantská; r. 1580 zakoupen »pikarditský« zpěvník. Když r. 1622 cís. kommissaři protest. chrám v Kadani zavřeli, přijímali mnozí měšťané v tomto bystřickém kostele svátost oltářní. -nau. — 16) B., také B. pod , ves t., hejtm. Jičín, okr., fara a pošta Libáň (3 km sev.-vých.), býv. panství Dětinice, fil. kostel Nanebevzetí P. Marie který zde stál již r. 1384, 3tř. škola; 89 d., 555 obyv. čes. (1880). — 17) B., také B.  (něm. Bistritz a. d. Angel), ves a panství tam. pod Šumavou na ř. Úhlavě, 71 d., 27 čes., 467 něm. obyv. (1880), hejtm. Klatovy, okr., fara a pošta Nýrsko (1,5 km sev.-vých.), 1tř. škola, fil. kostel sv. Karla Bor. a sv. Kateřiny, při něm klášter a dívčí měšť. soukromá škola školských sester, na návrší kostel Nejsv. Trojice, pěkný nový zámek s kaplí P. Marie, při něm krásný park, mlýn, želez. stanice.B. připomíná se poprvé r. 1339, kdež ji koupil Sezema z Dolan. Jeho bezpochyby potomkem byl Bušek z B., jenž tu r. 1358 vládl. Za nedlouho se dostala Bočkovi z Vilhartic (1369) a po něm Rackovi z Prostiboře (1374 až 1379). Ok. r. 1394 byla B. rozdělena mezi Borníka ze Štítar a Maršíka z Hrádku. Polovici Borníkovu (půl tvrze B., městečka Nýřska a vesnic) prodal syn jeho Borník r. 1446 Oldřichovi z Janovic, jenž držel od r. 1444 druhou polovici, kterou byl koupil od Habarta Lopaty, syna Maršíkova. Následoval potom po něm syn Oldřich (†již 1483) a synové tohoto Jindřich a Heřman. Tito prodali ok. r. 1491 B.-ci Přibíkovi a Petrovi bratřím Kocům z Dobrše. V držení Kocův zůstala B. až do počátku XVIII. stol. Mezi tím také zboží bystřické, prvotně neveliké, rozšířilo se připojením mnohých statkův okolních, jako na př. Pajreka, Petrovic, Miletic, Sohostova, Běhařova a j. (viz ). Poslední toho rodu, jenž tu vládl, Diviš, špatně hospodařil, tak že B. ok. r. 1720 veřejně byla prodána. Dostala se potom v držení říš. knížat v. Palm-Gundelfingen, za nichž připojeny Dešenice a Opálka. Od novější doby jest panství v držení kníž. rodu Hohenzollernského. Nynější majetník panství bystřického jest Leopold kn. Hohenzollern. Zde se nar. JUDr. Ant. Randa, prof. na vysokém učení pražském. Sčk. — 18) B. (něm. Wistritz), ves t., hejtm., okr., býv. panství a pošta Teplice (4 km sev.-záp.), fara Novosedlice, 4tř. škola; 106 d., 15 čes., 945 něm. obyv. (1880); 1695 (1890). — 19) B.  (něm. Neubistritz), okr. město a panství t., na řece Bystřici při samých hranicích dolnorakouských, asi 15 km od Jindřichova Hradce, se 387 d., 129 čes., 2710 něm. ob. (1880); 4030 (1890). Má děkanský kostel sv. apošt. Petra a Pavla (pův. ze XIV. stol.), špitál s kaplí sv. Jana Nep., kostel na hřbitově sv. Kateřiny, zámek dosti zanedbaný, 3tř. měšť., 5tř. obec. a odbornou tkalcovskou školu, poštu, telegraf, 7 výroč. trhů. Průmyslové závody, panský pivovar, lihovar, vinopalna, 2 mlýny, pila, značný bavlněný obchod. V bývalém klášteře nyní továrna na cvočky a hřebíky. V blízkém Teresinově železné huti. Na město povýšena a znakem nadána v XVI. st. od Volfa Krajíře z Krajku, nejvyššího purkrabí království Českého. Znak představuje modrý štít, v něm dvě čtyřhranné, stříbrné věže s cimbuřím a se špičatými cihlovými střechami, na každém hrotu zlatá makovice. Obě věže spojuje městská hradba, v ní otevřená brána s vytaženou mříží a dole krajířský znak. Nade hradbou bílý štít a v něm černá, v pravo hledící orlice. — Nežli B. založena a vysazena jako městečko, stála v těch krajinách ves B. blíže nynější osady Obory, asi 1/4 hod. od B. N. vzdálené. Páni z  založivše nynější B-ci postavili tu také hrad a drželi oboje k hradu svému Landšteinu (v. t.). Okolo r. 1404 dobyl B. Jan mladší z Hradce a nějaký čas ji mocně držel, jsa v nevoli s . Proti tomuto, an byl urputným nepřítelem kalicha, vytáhl Žižka s vojskem táborským, dobyl B. s velkým posádky německé okrvavením a jal tam páně Lipoltovu manželku a děti (1420). Až do r. 1489 zůstala B. při panství landšteinském; tehdá vykázána za díl Jiříkovi a Kunratovi Krajířům (viz ). Kunrat založil r. 1501 klášter pavlánský. Po smrti Volfa Krajíře děleno jmění jeho mezi pět synů (1557), z nichž Jan a Vilém polovici B. Nové dostali. Onen zemřel r. 1564 a díl jeho spadl na bratry. Celé panství sloučil potom Vilém (†1572), po jehož smrti nebylo lze panství udržeti. I prodána B. r. 1575  (†1590). B.-ci držel potom syn jeho Jiřík, známý smutným svým pádem, a prodal ji r. 1590 , ale tento ji prodal za nedlouho (1593) Lidmile z Lobkovic vdané Pruskovské. Od ní koupil B. r. 1602 , jenž udělil městu výsady R. 1607 shořelo město, pročež dal Radslav zámek zdejší s velikým nákladem obnoviti (1610). R. 1615 prodal B.-cí , manželce Viléma Slavaty z Chlumu. R. 1618 osadil B.-ci hrabě Dampièrre s vojskem císařským. Když r. 1626 Vilém syna svého  ženil, darovala máti synu svému B.-ci i Chlumec, a on potom na B.-ci až do smrti otce svého přebýval. Založil znova klášter pavlánský (1626), vyzdvihoval hory na síru a skalici a podporoval řemesla. Za něho zase (1651) celé město shořelo. Nástupce jeho Ferdinand Vilém rozšířil zámek a založil nový kostel klášterní (1668), kterýž dostavěl bratr a nástupce jeho Jan Jiří Jáchym (†1689). Po vymření rodu Slavatovského dostala se B.  svob. p. z  (1693), jenž ji převzal po velkém ohni (1691). S měšťany a pavlány se nesrovnával, až přišlo k povstání (1701). I syn jeho Jan Adam se pořád s poddanými soudil, až pak po létech (1730) způsobeno narovnání (†1748). Zeť jeho  zavedl v B.-ci předení a tkaní bavlny (1764), ale za něho zase větší čásť města shořela (1774). Dcera jeho Karolina postoupila B. (1802)  hr. z , po němž se majitelové panství dosti rychle střídali. Od polovice našeho století jest panství v držení svob. pána Riese-Stallburku. — Srovn. Jos. Mrštík, Bývalý pavlánský klášter Nejsv. Trojice u Nové B. (Tábor, 1883). Sčk.

20) B., ves na Moravě, hejtm. a okr. Brod Uherský, fara a pošta Bánov, 1tř. škola; 143 d., 809 obyv. čes., 12 něm. (1880). red. — 21) B. (nad ), okresní město t., hejtm. novoměstské, na potoku Říce, má 334 d., 2879 ob., z těch 25 něm. (1880); obec 3061 ob.; má faru, školu, poštu, měst. nemocnici, dva pivovarv, parní mlýn, přádelnu na vlnu. B. připomíná se již r. 1220 jako městečko, městem je od r. 1580. B. náležela pánům z Pernštýna, kteří ji mnohými výsadami a právy obdařili. R. 1666 lehla veliká čásť města popelem. B. je rodištěm dějezpytce . — 22) B. (pod ), okr. město. hejtm. holešovského, při potoku Bystřičce, na sev.-záp. úpatí hory Hostýna, 338 d., 2843 obyv. (1880), z nichž 178 něm.; 3602 (1890); krásný zámek barona Laudona skládá se z předzámčí, starého a nového zámku; tento je nádherně ve vlaském způsobu stavěn, a zahrada kolem něho náleží mezi nejkrásnější na Moravě. Farní chrám sv. Jiljí, nákladem hrab. Frt. Ant. Rotála a osadníkův od holešovského stavitele Tom. Sturma roku 1744 vkusně přestavěný, v němž nad tabernakulem na hl. oltáři stojí dřevěná soška P. Marie, r. 1787 z hostýnského kostela tehdá zamčeného sem přenesená. Roku 1833 při požáru. jenž strávil v městě 92 domů, i kostel vyhořel, avšak zase pečlivě jest obnoven. B. náležela ve XIV. věku pánům ze Šternberka, pak pánům z Kunštátu, r. 1491 Ctiboru z Cimburka, r. 1615 p. Bítovskému z Bítova, který účastniv se odboje stavovského r. 1619 z vlasti prchl, se Švédy proti císaři Ferdinandovi II. bojoval, v jedné bitvě však chycen a v Brně popraven je r. 1634. Jako v Rožnově tak i v B.-ci léčí se nemocní na prsa žinčicí, kteráž se připravuje na salaších rusavských a hostýnských. Zde zemřel v léčení jsa znamenitý učenec a theolog  r. 1868. — Nedaleko B. stál druhdy hrad , husity pobořený, a hrad Křídlo nad Rusavou. — V městě mají bratří Thonetové a pak Kohnové továrny na nábytek z ohýbaného dřeva. Průmysl tento podporuje místní dráha, která odtud vede do Holešova a Hulína. —  má 3386 d. s 21.512 obyv., z nichž je 274 něm. Vck. — 23) B.  (Gross-Bistrzitz), t., v hejtm. valašskomeziříčském, okr. a pošta Rožnov, na potoce téhož jména, má faru z r. 1778, 2tř. školu, 275 d., 1977 obyv. čes. a 2 německe (1880). — 24) B. , též , hejtm., okres a pošta Val. Meziříčí, fara B. Vel., pro menší čásť Roučka, 2tř. škola; 108 d., 788 ob. čes. (1880). — 25) B. , též  (Gross-Wisternitz), městys tam., v hejtm. a okr. olomúckém, na řece Bystřici, stanice moravsko-slezské ústř. dráhy, má faru, poštu, telegr. úřad, 5tř. nár. školu, ústřední správu kapitol. statků, velikou raffinerii na cukr, pivovar, 4 mlýny, silné trhy na dobytek, v okolí lomy na stavební kámen a břidlici, slevárnu, továrnu na plechové zboží a výrobu cihel; 2270 obyv., z nich 92 něm. (1890). B. připomíná se již ve XIV. stol. a rozdělena byla mezi mnohé majetníky; r. 1589 postoupena od Hynka z Vrbna kapitole olomúcké. R. 1758 zničil tu rak-generál St. Ignon pruský oddíl 5000 mužů čítající.

26) B. (něm. Bistrzitz, pol. Bystrzyca), ves ve Slezsku těšín., hejtm. Těšín, okr. Jablunkov, má faru, školu, poštu, stanici košicko-bohumínské dráhy; 259 d.. 1933 obyv. (1880), většinou polské národnosti.

27) B. (něm. Bistritz, rum. Bistricia, maď. Besztercze, v nářečí Sasíků Nösen), král. svob. město v župě bystřickonaszodské v Sedmihradech, na řece t. jm., 362 m n. m., s 1300 d., 9083 obyv. (1890, bez voj. posádky asi 1600 mužů), z nichž 5470 Němců, 2242 Rumuni, 1136 Maďarů, 131 cikáni a 88 Slovanů. Jest hlav. městem župy bystřicko-naszodské, střediskem obchodního, průmyslového a duševního života sev.vých. Sedmihradska, sídlem župních úřadů, kraj. a okr. soudu, městského magistrátu, stoličných úřadů pro polit. okresy jádský a bešeňský, stavebního, sirotčího, berního, pošt. a telegr. úřadu, protest. okr. dekanátu, řec.-kat. arcikněžství, řec.-or. protopresbyterátu, štábu 63. řad. pěš. pluku a dvou praporů 22. polobrigády pěších honvedů, finančního kommissariátu, katastrálního úřadu, král. vrch. ředitelství lesního; má protest. vyšší gymnasium, v XV. stol. založené, se skvostnými sbírkami předmětů původu dákorománského a bohatou knihovnou, protest. učit. průpravnou, 5třídní školu průmyslovou, hospodářskou a protest. vyšší dívčí školu, dvě školy měsť. a pět obecných. Uprostřed krásného náměstí vypíná se imposantní hl. chrám protest. z XIII. věku s nejvyšší věží v zemi (70 m). Z téže skoro doby pochází chrám minoritský, u něhož velký klášter. Kromě toho dlužno uvésti far. kostely římsko-a řecko-katol., helvetský a novou synagogu; z ústavů humanitních vojenskou, župní a tovaryšskou nemocnici, veř. lázně, choro. binec a sirotčinec. Dále vynikají magistrátní budova, fara řím--kat. (býv. kollej piaristův), ev. gymnasium, krajská spořitelna, župní dům, velké nové kasárny, starobylá protest. fara z r. 1480, ústřední jatky, střelnice a j. Obyvatelé vnitřního města zabývají se obchodem s obilím, vínem, dřívím a různými živnostmi, jež do 30 cechů jsou zařaděny; největší rozsah má koželužství, kožešnictví, kloboučnictví a obuvnictví, výroba salámů, zboží hliněného a nábytku; je tu velký amer. mlýn a několik mlýnů na tříslovinu, parketárna, továrny na zboží řemenářské a kloboučnické, dvě parní pily, pivovar, cihelny a mn. j. závody průmyslové. Obyvatelé předměstí zaměstnávají se rolnictvím, chovem dobytka, vinařstvím a zahradnictvím. B. jest konečnou stanicí dvou drah, samošvőldské a maroš-ludašské. Na blízkém Burgberku (660 m) znamenité vinice a zříceniny hradu. V okolí vyskytují se památky z dob praehistorických. B. jest z nejdůležitějších měst v Sedmihradech, původu a rázu německého. Založena na sklonku XII. století něm. osadníky z doleního Porýnska měla B. již v r. 1222 v osobě Emericha Solnohradského svého hraběte, a náleželo jí pozemí rodenské, kde záhy hornictví zkvétalo. Kolem polovice XIV. věku byla střediskem nejčilejšího obchodu mezi Černým mořem, Multanskem, Polskem a zeměmi záp. R. 1452 jmenoval Ladislav král Jana Hunyadiho dědičným hrab. Bystřickým; týž postavil zde pevnou tvrz, dopouštěl se však, rovněž i jeho nástupce Szilagyi všelikých ukrutenství, tak že se r. 1465 měšťanstvo vzbouřilo, tvrz zteklo a z jejích trosek městské zdi a věže postavilo Téhož roku král Matiáš hodnost dědičných hrabat zrušil obdařiv město dřívější svobodou a výsadami. R. 1602 B. voji generála Basty dlouho obléhána, až se, když v městě přes 13.000 lidí morem zahynulo, vzdáti musila. V B.-ci odbývány v l. 1542 a 1661 zemské sněmy. Dkl.

28) B.  (maď. Beszterczebánya, něm. Neusohl), svobodné král. a horní město v Uhrách, sídlo župy zvolenské a sídlo biskupstvi založeného r. 1776, na pr. bř. Hronu, má 7440 obyv. slov., něm. a několik maď. (1890), 6 kat. a 1 evang. chrám, synagogu, klášter milosrdných sester, starý zámek ze XIV. stol., župní dům, městskou radnici s bohatým archivem, theolog. ústav, kat. vyšší a ev. nižší gymnasium, vyšší státní dívčí školu, měšťanskou a průmysl. školu, několik obecných škol, spořitelnu, banku, nemocnici, pivovar, parní cihelnu, parní mlýn, továrny na sukno, na nářadí z ohýbaného dřeva a na hospodářské stroje, měděné hamry, prachárnu, železniční stanici, telegraf a poštu. B. B. je sídlem král. a okr. soudu, berního, finančního, katastrálního, lesnického, horního, stavitelského, školdozorského úřadu, finančního dozorství, advokátní komory a notariátu. Prvotní cizí osadníci její byli Němci (horníci) z Durynska. Král Béla IV. r. 1255 povýšil B.-ci Báňskou na svob. král. město obdarovav je mnohými výsadami, které mu později Štěpán IV., Ladislav a Ondřej III. potvrdili. Na sněmě r. 1620 tu držaném zvolen Bethlen za krále. — 29) B.  (maď. Vág-Besztercze), okr. městys v Uhrách, v župě trenčínské, na úpatí Manína a na lev. bř. Váhu, má 2304 slov. obyv. (1880), kat. farní chrám, školu, nemocnici, synagogu, okr. soud, služnovský úřad, stanici dráhy, telegraf, poštu, živý obchod a značný průmysl, zvl. hrnčířský. Nedaleko B. s pr. strany Váhu leží ves  s 385 slov. obyv., pěkným zámkem bar. Poppera, nad níž na skále vypínají se zříceniny někdejšího povážskobystřického hradu, náleževšího někdy Hanuši a Rafaelovi z Podmanína, kteří v XVI. stol. násilně vládli okolní krajinou. V chrámě bystřickém jest mramorový pomník Kašpara z Podmanína z r. 1558 s českým nápisem. Rz.

30) B. (něm. Habelschwerdt), kraj. město v Pruském Slezsku, ve vládním obvodu vratislavském, téměř ve středu hrabství Kladského, na lev. bř. Kladské Nisy a při železn. trati vratislavsko-mittelwaldské, má 1 prot. a 2 kat. chrámy, úřady krajské, obvodový soud, protestantský ústav učitelský, továrny na sirky, dřevěné škatulky i floky a 5598 obyv. (1885). B. nabyla r. 1319 od krále českého Jana práv městských, r. 1469 svedena u ní bitva mezi Čechy a vratislavskými žoldnéři, za třicetileté války trpěla dílem protireformací, dílem vpády švédskými tak, že byla skoro vylidněna, a roku 1745 poražen na blízku jejím rak. generál Wallis od vojska prusk. pod Lehwaldtem. —- , jenž zaujímá nejjižnější končiny Kladska, má na 761 km² 60.954 obyv. (1885).

Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice
Bystřice