Vlastenský slovník historický/Kyrmezer
Kyrmezer neb  Pavel, spisovatel český, známý co hlava nepokojná a ustavičný pokušitel bratří českých, rodem ze Šťávnice v Uhřích, byl nejdříve rektorem školy, od r. 1566 písařem městským v Strážnici, kteréhož úřadu se vzdav chytil se živnosti šenkýřské. Když i tato jej omrzela, šel do Krakova a dal se tam vysvětiti na kněžství, s čímž však se tajil pokud živa byla jeho žena. Po její smrti stal se farářem v Těšíně, pak na jiných místech, až se r. 1575 dostal za děkana do Uherského Brodu, kdež mu podřízeni farářové celého panství toho i panství Hranického. Pojav ctižádostivou myšlénku, státi se hlavou všech nekatolíků moravských, jal se všemožně k tomu pracovati, i vydal r. 1576 pro své kněžstvo zvláštní řád kázně církevní, načež pokoušel se též o podřízení sobě bratří v té krajině četných. Nemoha toho docíliti po dobrém počal je pronásledovati hanlivými spisy, čímž sobě vzbudil všeobecné nepřátelství, následkem čehož musil opustiti Uherský Brod, přesazen jsa za faráře do Nové Vsi a později do Derfle. Musiv opustiti i tuto faru obrátil se do Uher, kde žil nějaký čas v Holejči. Ale po některém čase vrátil se do Moravy a živil se v Uherském Brodě vyučováním děvčat. Tu se nad starcem slitovali bratří, jež nyní odprosil, a dochovali jej až do smrti, která jej zasáhla 19. bř. 1589. Z jeho spisů buďtež uvedeny ještě tyto: Komedie česká o bohatci a Lazarovi (v Praze 1566), Komedie nová o vdově, kterouž Pán Bůh přepodivným spůsobem skrze Elizea proroka od věřitele jejího vysvobodil (v Litomyšli 1573), Tobiáš, hra v 5 aktech (v Olom. 1581), která provozována byla r. 1580 v Uherském Brodě; Malá biblí (v Olom. 1579, a pak ještě dvakráte).