Muni/2016/září/Patent pomůže při léčbě leukémie
Pacienti s chronickou lymfocytární leukémií, nejčastější leukémií dospělých, mají velmi odlišnou prognózu a odpověď na léčbu. Jak budou na terapii reagovat, může lékařům pomoci odhadnout nová metoda patentovaná odborníky z Ceitecu MU a Fakultní nemocnice Brno.

Tým pod vedením Marka Mráze studuje signalizaci přes B-buněčné receptory (BCR), což jsou povrchové molekuly B-lymfocytů, buněk zodpovědných za protilátkovou imunitu. BCR receptory a jejich signální dráhy jsou aktivovány, když se B-lymfocyty setkají s infekcí.

Někdy však B-lymfocyt „zapne“ tuto dráhu i ve chvíli, kdy infekce v těle není, začne se množit, a vznikne tak rakovina. „Problém je v BCR signální dráze, do níž je zapojeno několik desítek bílkovin a také takzvaných microRNA, které regulují jejich tvorbu. Když nefungují správně, dávají buňce falešný signál, což může vést až k leukémii či lymfomu,“ uvedl Mráz, který na výzkumu spolupracuje s doktorandkou Kateřinou Černou a kolegy z interni hematologické a onkologické kliniky.

Právě na microRNA je patent založen. „Nejmodernější léčba pro pacienty s B-lymfocytárními nádory funguje tak, že přímo či nepřímo blokuje BCR signalizaci. Pokud tedy umíme změřit množství microRNA, které její činnost regulují, tak jsme schopni částečně předpovědět, jestli budou pacienti odpovídat na léčbu či ne,“ popsal princip patentu Mráz.

Standardizovaný způsob měření absolutní hladiny microRNA, která je pro prognózu příznivá, či nepříznivá, vyvíjeli odborníci ve spolupráci s Fakultní nemocnicí Brno.

„Pracovali jsme se stovkami vzorků od pacientů s chronickou lymfocytární leukémií či folikulárním lymfomem. Řešení a příprava patentu nám trvala zhruba dva roky,“ uvedl Mráz s tím, že nyní zjišťují možnost spolupráce s komerčním partnerem.

Patent je jen jedním z výsledků výzkumného týmu, který letos obdržel ocenění České společnosti pro biochemii a molekulární biologii (Cena Josefa V. Koštíře). Při studiu léčby pomocí blokátorů BCR signalizace si vědci navíc všimli, že u nádorových buněk tyto látky mimo jiné snižují tvorbu molekuly CD20, která sídlí na jejich povrchu a na kterou se zaměřují jiná léčiva na leukémie či lymfomy, tzv. monoklonální protilátky.

„Podařilo se nám tak vysvětlit, proč není příliš účinná kombinace BCR inhibitorů a léčiv namířených proti CD20. Nyní se pokoušíme zjistit, zda by se nenašly účinnější kombinace s léky, které jsou schváleny například pro jiné typy nádorů,“ přiblížil Mráz práci, kterou zveřejnil prestižní časopis Blood.

Muni