Ottův slovník naučný/Ichthyologie
Ichthyologie (z řec. ἰχθύς, ryba a λόγος), , obor popisných věd přírodních, jenž pojednává o rybách po stránce zoologické, tedy o úpravě těla vnější i vnitřní, a o systému té třídy; vedle této klassifikace přihlíží i. také ku geografickému rozšíření ryb, k jich palaeontologii a ke způsobu života č. oikologii recentních druhů. Historie vlastní i. počíná v XVI. stol.; nejstarší spisy ichthyologické napsali Belon (1553), Salviani (1554—57), Rondelet (asi touž dobou) a Ray (l636). Otcem nynější i. jest . Po Linnéovi sluší vytknouti ichthyologická díla M. E. , B. G. E. de , L.  (Recherches sur les Poissons fossiles, 1833—43; pojednává i o klassifikaci a osteologii ryb recentních) a  a  (Histoire naturelle des Poissons; 1828—34). Novější i-ii náležejí spisy a četná pojednání různého obsahu, jež sepsali hlavně Alb. , F. , E.  (také o klassifikaci ryb), A. S. Woodward (o rybách fossilních) a  (Fishes living and fossil, 1895; tu také citována zevrubné rozsáhlá literatura), jakož i velkolepé dílo »Oceanic Ichthyology« od  a  (Cambridge, 1896). Mnohé cenné udaje biologické i anatomické mají také »Reports of the United States Commission of Fish and Fisheries« (od r. 1873). O evropských rybách pojednali zejména  a  (Die Süsswasserfische der österr. Monarchie, 1858),  (Die Süsswasserfische v. Mitteleuropa, 1863),  (Fauna piscium Germaniae, 2. vyd. 1892). O českých rybách psali Ant. Frič (»České ryby«, 1859), J. Šusta (»Výživa kapra a jeho družiny rybničné«, 1884) a Fr. Bayer ve svém »Prodromu č. obratlovců« (1894). Br. 

Ichthyologie