Ottův slovník naučný/Ledeč
Ledeč: 1) L., město v Čechách v Čáslavsku nad Sázavou, ve zdravé poloze, má velké náměstí, 263 domů a 2230 čes. obyv., z nichž 2066 katol., 132 židů, 1011 muž. a 1197 žen. (1890); sídlo okr. hejtm. a soudu, cejchov., berního a evid. úřadu, okr. četn. velitelství; lékárna, občanská záložna, okr. hosp. záložna, děkanství, kostel sv. Petra a Pavla, založený r. 1509, v čistém novogotickém slohu vystavěný, kostel hřbitovní sv. Trojice r. 1585 od měšťanů vystavěný; jest zde 5tř. obec. a 3tř. chl. škola měšťanská v budově na pravém břehu Sázavy a 5tř. dív. obec. škola na náměstí (měšť. dívčí povolena), pošta, telegraf; 3 mlýny, pila, šindelka, cihelna městská a panská, pivovar, výroba obuvi, závod na výrobu lepenky, doly na vápenec, hlínu, žulu, vápenky. Týdenní trhy každý čtvrtek, 6 trhů výročních. Na kopci Septouchově založila obec veřejné sady; jeskyně v útvaru vápencovém 57 m dlouhá s vedlejšími chodbami a v blízkém okolí města lesnatá krajina, říční lázně, v záloženském hotelu divadlo. Na skále nad Sázavou zámek. Želez, stanice Leština sev.-záp. dráhy 10 km vzdálena; v brzku stavěti se bude dráha ze Světlé přes L. do Kácova. Přes řeku obecní železný most nákladem 60.000 zl. obci vystavěný. — Na Ledči seděli ode dávna vladykové z Ledče, z nichž prvý známý rytíř z Ledče 12. říjn. 1220 pochován ve sv.-vítském chrámě pražském; poslední z rodu toho seděl na Ledči rytíř Mikuláš z Ledče, známý svou snášenlivostí náboženskou, jehož r. 1436 král Sigmund jmenoval nejv. úředníkem a kmetem zemského soudu. Ledče dostalo se pak Jindřichu a Janu bratřím z Říčan, jejichž rod se jmenoval Ledečských z Říčan. Poslední z rodu toho Buryan Ledečský z Říčan, jehož manželka Žofka ze Sovince s 2 syny r. 1509, tancujíc na hradě Ledči, se zabila, neb hrad na dvé se roztrhl, zanechal statek L. jediné dceři Markétě z Říčan, zasnoub. Zdeňkovi Meziřickému z Lomnice, která r. 1541 do nově založených desk zemských vložila své vyznání, že jest v držení Ledče hradu, dvorů a města, tudíž Ledče a podacího kostelního, Chřenovického a Lacenboku, hradů pustých, v Bělé tvrze, a zemřela 2. srp. 1556 na Novém městě praž., zanechavši L. synovi Janu Meziřickému z Lomnice, po jehož bezdětné smrti (13. prosince 1569) spadla L. na jeho sestru Žofii, provd. za Jaroslava Trčku z Lipé. Při rodu Trčkovském zůstala L. s malou přestávkou (od 1598 do 1613, kdy náležela pánům z Lobkovic) až do jeho vymření r. 1634, načež připadla kr. komoře a od krále Ferdinanda II. r. 1636 darována bavor. baronovi, pol. maršálkovi Adriánovi z Ekefurthu, za jeho služby proti národu českému. Syn tohoto hr. Jan Ferdinand z Ekefurthu prodal L. 18. ledna 1677 hr. Michalovi Osvaldovi z Thunu, po jehož smrti r. 1694 dostalo se jí dcerám jeho Eleonoře Barboře, provd. kněžně Liechtenšteinové, a Marii Anně, provd. hr. Serenyiové. Po smrti této (1708) dědila L. prvnější a darovala ji r. 1718 synovi Jos. kníž. Liechtenšteinovi, který ji r. 1723 prodal Leopoldovi hr. z Věžníka. Tento odkázal ji synovi Hynkovi, který r. 1733 zemřel. R. 1750 koupil L. Hynek sv. pán z Kochu, který ji r.1753 prodal cís. Marii Terezii a tato věnovala ji s jinými statky nově zřízenému ústavu tereziánskému pro šlechtičny na Hradčanech v Praze, v jehož držení dosud trvá. — Na přímluvu pánů Ledeckých z Říčan potvrdil cís. Ferdinand I. městu  (vyobr. č. 2485.): v červ. štítě tři leknové lupeny v trojlist spojené; nad štítem helm se zlatou korunou a dvěma červ. křídly, mezi nimiž rovněž leknový trojlist (rod. znak Ledeckých z Říčan). Fr. Katzer.

2) L., , ves t., hejtm. Pardubice, okr. Přelouč, fara Svinčany, pš. Choltice; 23 d., 127 ob. č. (1890), mlýn. — 3) U., ves t. (hejtm. Slané), viz 7). — 4) L. , osada t. na pr. bř. Sázavy, hejtm., okr., fara a pš. L. (město); 22 d., 150 ob. č. (1890), panský pivovar. Jest vlastně částí města Ledče, tvoříc zámecký okres.

Ledeč