Riegrův Slovník naučný/Kyjov
Kyjov, něm. Gaya, staré, dříve opevněné, od 1548 královské, nyní okr. m. morav. v kraji Hradišť. s 2574 nejvíce slov. obyv. (asi 650 Židů), má dívčí a hl. školu piaristů (od r. 1760), starou radnici, 1561–62 vystavěnou, farní chrám dříve kapucínům náleževší, r. 1721 sem uvedeným a 1784 zrušeným. – K. byl r. 1121 ještě vsí, 1201 již městečkem, 1247 obdržel vlastní soud, 1423 byl sídlem husitův a 1431 dobyl ho markrabě Albrecht, načež celý zpustošen jest; zotavil se ale tak, že na začátku XVI. stol. byl předním městem vlastního kraje. R. 1605 dobyl ho Štěpán Bočkaj, 1666 lehl popelem, 1679 zuřila zde morová rána, 1706 odraženi jsou uherští povstalci od měšťanů. V našem stol. trýzněn jest K. velkými požáry r. 1803, 1806, 1807, r. 1810 velkou povodní a 1805 i 1809 drancován jest od Francouzů. –  K-ský má na 5.54 □ m 26.607 obyv. v 1 m., 4 msech a 32 vesnicích (1857).