Vlastenský slovník historický/z Pirkšteina
z Pirkšteina, pánové, větev pánů , nazvaná tak od hradu  (v. t.) v někdejším Kouřímsku. Praotcem jejich byl , syn slavného Jindřicha z Lípy, jenž asi r. 1340 nabyl panství Ratajského a zemřel 1362. Syn jeho  příjmím  nejspíše byl zakladatelem hradu Pirkšteina u Rataj, dle kterého napotom se psal z P., a tak i jeho potomci. Z těch byl nejslavnější  z P., který ponejprv objevuje se v dějinách českých r. 1434, když s mnohými jinými pány pomáhal Pražanům Staroměstským dobývati Nového města, načež bojoval u Lipan v řadách jednoty panské. Po nastoupení Sigmundově učiněn byl jeho radou a poslán r. 1437 dobývat hradu Siona na Roháčovi z Dubé, jehož on na dobytém hradě i s tovaryši jeho zajal. Po smrti Sigmundově obmýšlel Ptaček se svým přítelem Alšem ze Šternberka v skutek uvésti dávný, a zvláště u Sirotků oblíbený plán spojení v jedno koruny České s Polskou, a to provdáním císařovy vdovy Barbory za krále Polského. Po zvolení však Albrechta Rakouského za krále přistoupila k němu i strana Ptačkova, jenž přiměl také Tábory k zanechání domácí války, kterou byli již začali. Po smrti Diviše Bořka z Miletínka (1438) stal se Ptaček náčelníkem veškeré strany pod obojí, ač nedávno před tím byl ještě katolíkem. Popuzeni bezohledným jednáním strany Menharta z Hradce a krále Albrechte položili sobě utrakvisté sněm na Mělníce, kdež zvolili , bratra Vladislava Polského, za krále, což mělo za následek domácí válku. Když však Albrecht již 27. říj. 1439 zemřel, srozuměly se přátelsky obě strany, a v červnu 1440, s opominutím jednak Ladislava Pohrobka jednak Kazimíra Polského, zvolili za krále vévodu Albrechta Bavorského. Ptaček byl sám jedním z poslů k němu vypravených, když pak Albrecht volbu nepřijal, naklonily se obě strany k uznání Ladislava Pohrobka. Mezi tím v nastalém bezkráloví vyřizovány záležitosti zemské na sněmích, na nichž Ptaček jedno z předních míst zaujímal. Roku 1443 ustanoveno hlavně jeho působením na sněmě Pražském, vypraviti poselství k císaři Fridrichovi s určitou žádostí, aby Čechům vydán byl mladý král; ale ještě mezi dalším jednáním o té věci zemřel Ptaček na zámku svém v Ratajích 27, srp. 1444 co poslední muž svého rodu. Bylť on muž velikých schopností, zkušeným vůdce v boji a zběhlý jednatel v záležitostech občanských, při tom horlivý vlastenec, i provozoval v Čechách moc jako nikdo jiný převahou svého velikého ducha. Nástupcem jeho v náčelnictví strany pod obojí stal se Jiří z Poděbrad. Ptaček zanechal dceru Žofii, která se r. 1462 provdala za Viktorina knížete Minsterberského, jemuž přinesla za věno Rataje.