Ottův slovník naučný/Abú (hora)
Abú, posvátná hora ve Vých. Indii v Rádžputáně ve státě Sirohi, patří k Arávallskému pohoří, zvedajíc se na jz. jeho straně, ale jest od něho oddělena údolím řeky Banása, 24 km širokým, a osamělá strmě vystupuje z roviny pod 24° 35' s. š. a 72° 45' v. d. V obvodu má 80 km, jest průměrem 1219 m vysoká (nejvyšší místo Guru Síkar = vrchol Svatého, 1723 m) a skládá se z hornin archaických, zejména ze syenitské žuly, ruly a svorové břidlice. Hora tato, jejíž jméno pochází ze sanskrtského Ar-Búdha (hora moudrosti), slyne jednak půvaby přírodními, jednak četnými krásnými chrámy a chrámky džajnskými, k nimž přicházejí nesčíslné průvody poutníků. Hlavní skupina chrámová stojí u místa Dilvári a vynikají z ní zvláště dva chrámy z bílého mramoru, podivuhodné rozsáhlostí, znamenitým provedením architektonickým a velkým bohatstvím ornamentální i figurální ozdoby: starší, jenž pokládá se za nejskvělejší vzor stavitelství džajnského, vystavěl okolo, roku 1032 po Kr. bohatý kupec Vimála-Sah, druhý, neméně nádherný, gudžeratští bratří, obchodníci Vastupála a Tedžahpála v l. 1230 až 1236. Podnebí hory jest příjemné a zdravé (prům. roční teplota + 21,1 °C), zvláště od listopadu do března jest vzduch nad míru čistý a osvěžující, a proto A. jest oblíbeným klimatickým místem pro Rádžputánu. Sídlí zde angl. vládní agent rádžputánský s úřady a malou posádkou vojenskou, a nalézají se na hoře též nemocnice, kostelík a vychovatelna pro děti britských vojínů; celkem bydlí na ní asi 3500, v létě 4500 lidí. Na jv. straně hory spatřují se ssutiny proslulého někdy města Čandraváti. Srv. dra. O. Feistmantla: Vyjíždky k posv. horám Párnasnáthu a Abú v »Zeměp. Sbor.« 1887.
—f—