Trianonská mírová smlouva/Část VIII - Náhrada škod


ODDÍL I. USTANOVENÍ OBECNÁ

Článek 161. 

Vlády spojené a sdružené prohlašují a Maďarsko uznává, že Maďarsko a
jeho spojenci jako původci odpovědni za ztráty a škody, jež utrpěly
vlády spojené a sdružené a jejich státní příslušníci následkem války
vnucené jim napadením od Rakousko-Uherska a jeho spojenců.

Článek 162. 

Vlády spojené a sdružené uznávají, že zdroje Maďarska, hledíc k
trvalému zmenšení těchto zdrojů, jak vyplývá z jiných ustanovení této
smlouvy, nedostačují, aby zcela zabezpečily úhradu těchto ztrát a škod.

Vlády spojené a sdružené požadují však a Maďarsko se k tomu zavazuje,
aby za podmínek níže uvedených byly nahrazeny škody způsobené v době,
kdy kterákoli z mocností spojených a sdružených byla ve válce s
Maďarskem, občanskému obyvatelstvu mocností spojených a sdružených i
jeho majetku následkem uvedeného napadení na zemi, na moři a ve
vzduchu, a vůbec škody, jak jsou vymezeny v připojené příloze I.

Článek 163. 

Výše náhrad, jimiž je Maďarsko za uvedené škody povinno, bude určena
mezispojeneckou komisí, která se bude jmenovati komise reparační a bude
ustavena ve složení a s pravomocí, jak vyznačené v této smlouvě,
zejména v připojených přílohách č. II až V. Komise zřízená v čl. 233
smlouvy s Německem je totožná s touto komisí, s výhradou změn
vyplývajících z této smlouvy. Komise ta zřídí zvláštní výbor pro
specielní otázky vzniklé touto smlouvou; tento odbor bude míti jen hlas
poradní, mimo případy, v kterých komise reparační naň přenese takové
plné moci, jaké uzná za vhodné.

Komise reparační bude zkoumati nároky na odškodněnou a poskytne
maďarské vládě slušnou možnost vyjádřiti se.

Komise stanoví zároveň rozvrh plateb, počítajíc, pokud se týče lhůt a
způsobů platebních, s tím, že Maďarsko zaplatí do třiceti let,
počínajíc 1. květnem 1921, takovou část dluhu, jaká bude na ně vložena,
jakmile komise zjistí, zda Německo je s to, aby zaplatilo saldo celé
sumy pohledávek předložených Německu a jeho spojencům a od komise
uznaných. Kdyby však v tomto období Maďarsko svého dluhu nezaplatilo,
může býti vyrovnání celého dosud nesplaceného zbytku podle volného
rozhodnutí komise přesunuto na léta další anebo může býti předmětem
jinakých opatření za podmínek, které určí vlády spojené a sdružené,
postupujíce podle řádu určeného v této Části této smlouvy.

Článek 164. 

Povinností komise reparační bude po 1. květnu 1921 čas od času zkoumati
zdroje a platební schopnost Maďarska, a bude míti náležitou pravomoc,
aby poskytnouc zástupcům této země slušnou příležitost vyjádřiti se,
prodloužila platební lhůty a pozměnila platební způsob, jak budou
ustanoveny podle článku 163, nebude však směti prominouti zaplacení
žádné částky bez výslovného zmocnění různých vlád zastoupených v
komisi.

Článek 165. 

Maďarsko zaplatí v roce 1920 a v prvních čtyřech měsících r. 1921 v
tolika splátkách a takovým způsobem (ve zlatě, zboží, lodích, cenných
papírech, nebo jinak), jak určí komise reparační, přiměřenou sumu,
ustanovenou komisí k úhradě pohledávek výše uvedených; z této částky
budou nejprve zaplaceny výdaje za vojsko v obsazených územích po
příměří z 3. listopadu 1918, uvedené v článku 181, se schválením vlád
Čelných mocností spojených a sdružených mohou též býti zaplaceny
potraviny a suroviny v množství, jež uvedené vlády uznají za potřebné,
aby Maďarsko mohlo dostáti svým závazkům k náhradě škod. Zbytek bude
účtován na srážku částek povinovaných Maďarskem z důvodu náhrady škod.
Dále Maďarsko odevzdá poukázky uložené paragrafem 12 c) připojené
přílohy II.

Maďarsko souhlasí dále, aby se jeho hospodářských zdrojů použilo
přímo na náhradu škod tak, jak je podrobněji vytčeno v přílohách III,
IV, a V, týkajících se obchodního loďstva, náhrad věcných a surovin;
cena postoupených statků a užitku jimi ve smyslu uvedených příloh
získaného, zjištěná způsobem tamtéž předepsaným, bude počítána ku
prospěchu Maďarska a zúčtuje se na srážku závazků stanovených v
hořejších článcích.

Článek 166. 

Maďarsko souhlasí dále, aby se jeho hospodářských zdrojů použilo přímo
na náhradu škod tak, jak je podrobněji vytčeno v přílohách III,IV a V,
tákajících se obchodního loĎstva, náhrad věcných a surovin, cena
postoupených statků a užitku jimi ve smyslu uvedených příloh získaného,
zjištěná způsobem tamtéž předepsaným, bude počítána ku prospěchu
Maďarska a zúčtuje se na srážku závazků stanovených v hořejších
článcích.

Článek 167. 

Postupné splátky, počítaje v to i ty, které jsou uvedeny v předešlých
článcích, hrazené Maďarskem k uspokojení nároků výše uvedených, budou
rozdělovány vládami spojenými a sdruženými podle klíče předem
ujednaného na základě zásad spravedlnosti a práva každé z nich.

Vzhledem k tomuto rozdělení bude cena kreditních položek jmenovaných v
článku 173 a přílohách III, IV a V počítána týmž způsobem, jako u
plateb vykonaných téhož roku.

Článek 168. 

Mimo platby nahoře určené vrátí Maďarsko v týchž hodnotách, řídíc se
postupem, jejž stanoví komise reparační, peníze, které byly odvlečeny,
zabaveny nebo sekvestrovány, i dobytek, předměty jakéhokoli druhu a
ceniny odvlečené, zabavené nebo sekvestrované, a to v případě, že bude
možno je zjistiti podle totožnosti ať na územích náležejících Maďarsku
nebo jeho spojencům, ať na územích, která zůstanou v držení Maďarska
nebo jeho spojenců až do úplného provedení této smlouvy.

Článek 169. 

Vláda maďarská se zavazuje neprodleně začíti s vracením stanoveným v
článku 168 a s prováděním plateb a dodávek stanovených v článcích 163,
164, 165 a 166.

Článek 170. 

Vláda maďarská uznává komisi ustanovenou v článku 163 tak, jak ji podle
přílohy II mohou zříditi vlády spojené a sdružené; přiznává jí
neodvolatelně držbu a vykonávání práv a zmocnění daných jí touto
smlouvou.

Vládamaďarskáposkytne komisi všechny údaje, kterých by snad
potřebovala, pokud jde o stav a podnikání finanční, o majetek, o
výrobní schopnost, o zásoby a běžnou výrobu surovin i průmyslových
výrobků Maďarska a jeho příslušníků; rovněž podá jakoukoli zprávu stran
operací vojenských za války v letech 1914 - 1920, jejíž znalost bude
komise pokládati za nezbytnou.

Vláda maďarská poskytne členům komise a jejím oprávněným úředníkům
všechna práva i nedotknutelnost, jichž v Maďarsku požívají diplomatičtí
zástupci řádně ověření spřátelených mocností.

Maďarsko se dále uvoluje hraditi platy a výlohy komise a osob, které
tato komise bude moci zaměstnávati.

Článek 171. 

Maďarsko se zavazuje vydati, zachovávati v platnosti a vyhlásiti
jakákoli zákonná ustanovení, nařízení a výnosy, jichž by snad bylo
třeba k úplnému provedení těchto ujednání.

Článek 172. 

Ustanovení této Části této smlouvy nedotýkají se nikterak ustanovení
Oddílů III a IV Části X (Klausule hospodářské) této smlouvy.

Článek 173. 

Ku prospěchu Maďarska na účtu jeho závazků k náhradě škod se připíší:

a) konečné přebytky, vyplývající ku prospěchu Maďarska podle Oddílu III
a IV Části X (Klausule hospodářské) této smlouvy;

b) částky povinované Maďarsku vzhledem k postoupením dotčeným v Části
IX (Klausule finanční) a v Části XII (Přístavy, vodní cesty a
železnice);

c) částky, o nichž by komise usoudila, že mají býti počítány Maďarsku
ku prospěchu vzhledem k jakémukoli jinému postupu vlastnictví, práv a
koncesí neb jiných zájmů, o nichž jedná tato smlouva.

V žádném případě však to, co bude vráceno vzhledem k článku 168 této
smlouvy, nebude možno počítati Maďarsku ku prospěchu.

Článek 174. 

Postoupení maďarských podmořských kabelů, jež není předmětem zvláštního
ustanovení této smlouvy, je upraveno připojenou přílohou VI.

PŘÍLOHA I. 

Ve smyslu hořejšího článku 162 možno od Maďarska požadovati náhrady za
všechny škody náležející do těchto skupin:

1. Škody způsobené občanským osobám poškozením na těle nebo na životě a
škody způsobené jejich pozůstalým, o něž jim bylo pečovati, ať se
poškození stalo jakýmikoli činy válečnými, zahrnujíc v to i
bombardování nebo jiný způsob útoku na zemi, na moři nebo ve vzduchu, a
jakýmikoli přímými následky jich nebo kterýchkoli válečných operací
obou válčících stran, ať se staly kdekoli;

2. Škody kdekoli způsobené od Maďarska nebo jeho spojenců občanským
osobám ukrutenstvím, násilím nebo zlým nakládáním (zahrnujíc v to
ublížení životu nebo zdraví vězněním, deportací, internováním neb
nuceným vystěhováním, zanecháním bez pomoci na moři neb nucenou prací),
dále škody způsobené pozůstalým, o něž těmto osobám bylo pečovati;

3. Škody způsobené od Maďarska nebo jeho spojenců na vlastním území
nebo na území obsazeném neb zabraném občanským osobám jakýmkoli
ublížením na zdraví neb na pracovní schopnosti neb na cti, dále škody
způsobené pozůstalým, o něž těmto osobám bylo pečovati;

4. Škody způsobené válečným zajatcům špatným nakládáním jakéhokoli
druhu;

5. Jakožto škoda způsobená národům mocností spojených a sdružených
všechny pense neb odškodnění stejného rázu poskytované vojenským obětem
války (příslušníkům vojska pozemního,námořníhonebosil
vzduchoplaveckých), a to zmrzačeným, raněným, nemocným nebo invalidní i
osobám, o něž se tyto oběti války staraly; výše částek povinovaných
vládám spojeným a sdruženým se pro každou ze jmenovaných vlád vypočte
kapitalisací řečených pensí nebo podobných odškodnění ode dne, kdy tato
smlouva nabude působnosti, a to na základě sazeb platných ve Francii
dne 12. května 1919;

6.Výlohy,ježvlády mocností spojených a sdružených měly s
podporováním válečných zajatců, jejich rodin neb osob, o které se
zajatci starali;

7. Příspěvky poskytované vládami mocností spojených a sdružených
rodinám osob mobilisovaných nebo všech těch, jež sloužili ve vojsku, a
jiným osobám na nich závislým; výše částek povinovaných vládám spojeným
a sdruženým za každý jednotlivý rok, po který trval stav nepřátelství,
vypočte se pro každou ze jmenovaných vlád na základě průměrných sazeb,
jichž se používalo v onom roce pro takovéto platy ve Francii;

8. Škody způsobené občanským osobám tím, že byly od Maďarska nebo jeho
spojenců donuceny pracovati bez spravedlivé odměny;

9. Škody na jakémkoli statku kdekoli ležícím, náležejícím některé z
mocností spojených a sdružených nebo jejich příslušníkům (vyjímaje
vojenská díla a materiál vojenský nebo námořní), který byl jednáním
Maďarska neb jeho spojenců na zemi, na moři nebo ve vzduchu odvlečen,
zabaven, poškozen nebo zničen; dále škody, které jsou přímým následkem
nepřátelského jednání nebo jakýchkoli válečných operací;

10. Škody způsobené ve formě vynucených záloh, pokut nebo podobných
jiných vydírání se strany Maďarska nebo jeho spojenců na újmu
občanského obyvatelstva.

PŘÍLOHA II. 

§ 1.

Komise zřízená článkem 163 bude míti název „komise reparační“;
následujících článcích bude označována slovem „komise“.

§ 2.

Zástupci do komise budou vysláni Spojené státy americkými, Velkou
Britannií, Francií, Italií, Japonskem, Belgií, Řeckem, Polskem,
Rumunskem, státem srbsko-chorvatsko-slovinským a Československem.
Spojené státy americké, Velká Britannie, Francie, Italie, Japonsko a
Belgie vyšlou po jednom zástupci za každou z řečených mocností. Pět
ostatních mocností vyšle zástupce společného za podmínek naznačených
níže v třetím odstavci § 3. Zároveň se zástupcem bude jmenován
náhradník,kterýhobude zastupovati v nemoci nebo za nutné
nepřítomnosti, který však za všech jiných okolností bude míti jen právo
býti přítomen při jednání bez jakéhokoli účasti v něm.

V žádném případě nesmí se účastniti jednání komise a hlasovati více než
pětzástupcůvýše jmenovaných. Zástupců Spojených států, Velké
Bratinnie, Francie a Italie budou míti toto právo vždy. Zástupce Belgie
bude míti toto právo ve všech případech mimo ty, jež jsou vyjmenovány
níže. Zástupce Japonska bude míti toto právo v případech, kdy budou
zkoumány otázky týkající se škod utrpěných na moři. Společný zástupce
pěti ostatních mocností shora vzpomenutých bude míti toto právo, když
budou zkoumány otázky týkající se Rakouska, Maďarska nebo Bulharska.

Každá z vlád zastoupených v komisi bude míti právo vystoupiti z ní po
dvanáctiměsíční výpovědi, již třeba notifikovati komisi a potvrditi
během šestého měsíce následujícího po dni prvotní notifikace.

§ 3.

Z ostatních mocností spojených a sdružených ty, jež by mohly míti
zájem, budou oprávněny vyslati po zástupci, jenž bude přítomen a
zúčastní se jednání jako přísedící, avšak jen, pokud budou zkoumány a
projednávány nároky a zájmy oné mocnosti; takovýto zástupce nebude míti
práva hlasovati.

Odbor, který zřídí komise, řídíc se článkem 163, skládá se ze zástupců
těchto mocností: Spojených států amerických, Velké Britannie, Francie,
Italie, Řecka, Polska, Rumunska, státu srbsko-chorvatsko-slovinského,
Československa. Toto složení neznamená nikterak nějaké předběžné
rozhodnutí o přípustnosti nároků. Když tento odbor hlasuje, mají
zástupci Spojených států amerických, Velké Britannie, Francie a Italie
po dvou hlasech.

Zástupci pěti ostatních mocností výše jmenovaných zvolí společného
zástupce, který bude zasedati v komisi reparační za podmínek
naznačených v § 2 této přílohy. Tímto zástupcem, který bude volen na
rok, bude postupně příslušník každé z pěti mocností shora jmenovaných.

§ 4.

Zemře-li, vzdá-li se nebo bude odvolán kterýkoli zástupce, náhradník
nebo přísedící, musí jeho nástupce co možno nejdříve býti jmenován.

§ 5.

Komise bude míti svoji hlavní stálou úřadovnu v Paříži a tu se
shromáždí k prvé schůzi ve lhůtě co nejkratší, jakmile nabude tato
smlouva působnosti; později se bude shromažďovati na takovém místě a v
takových obdobích, jak shledá vhodným a jak bude nezbytné k
nerychlejšímu vyřizování jejích úkolů.

§ 6.

V první své schůzi si komise zvolí ze zástupců svrchu uvedených
předsedu a místopředsedu, kteří podrží svoje funkce rok a budou moci
býti znovu voleni. Jestliže se místo předsedovo nebo místopředsedovo
uprázdní během ročního období, přikročí komise ihned k novým volbám pro
zbytek řečeného období.

§ 7.

Komise jest oprávněna jmenovati úředníky, jednatele a zřízence potřebné
k vykonávání jejích úkolů a stanoviti jejich plat, zříditi odbory a
výbory, jejichž členové nemusí býti nutně členy komise, a učiniti
jakákoli opatření prováděcí nezbytná k vyplnění jejích úloh; konečně
přenésti své oprávnění a zplnomocnění na svoje úředníky, jednatele,
odbory a výbory.

§ 8.

Všechny porady komise budou tajné, leda že by se ze zvláštních důvodů v
jednotlivých případech komise rozhodla jinak.

§ 9.

Komise musí v obdobích, jež čas od času určí, a na požádání vlády
maďarské vyslechnouti všechny vývody a důkazy předložené Maďarskem o
všech otázkách týkajících se jeho platební schopnosti.

§ 10.

Komise bude zkoumati nároky a poskytne vládě maďarské slušnou možnost
vyjádřiti se, aniž se však tato vláda bude jakkoli moci účastniti
rozhodování komise. Komise poskytne stejnou možnost spojencům Maďarska,
bude-li toho mínění, že jde o jejich zájmy.

§ 11.

Komise nebude vázána žádným zákonodárstvím ani určitým zákoníkem, ani
zvláštními pravidly o vyšetřování a řízení. Bude se říditi
spravedlností, slušností a poctivostí. Její rozhodnutí budou se musiti
přizpůsobiti jednotným zásadám a pravidlům všude, kde bude možno užíti
takových zásad a pravidel. Ustanoví pravidla vztahující se na způsob,
jak nároky prokázati. Bude moci používati kteréhokoli řádného způsobu
výpočtu.

§ 12.

Komise bude míti všechnu moc a bude vykonávati všechna oprávnění
udělená jí touto smlouvou.

Komise bude vůbec oprávněna měrou co nejširší dozírati na vše a
prováděti vše, co se týče otázky napravení škod, jak jest upraveno v
této Části, a bude moci vykládati její ustanovení. V rámci ustanovení
této smlouvy jest komise zřízena jednotlivými vládami spojenými a
sdruženými, vyjmenovanými v paragrafech 2 a 3, jako jejich výhradný
zástupce, který by podle jejich příslušného podílu přijímal, prodával,
uschovával a rozděloval platby, jež má Maďarsko podle ustanovení této
Části této smlouvy poskytovati k náhradě škod. Komise se bude říditi
těmito výminkami a ustanoveními:

a) Každý díl celkové částky uznaných pohledávek, který nebude zaplacen
zlatem neb loďmi, cennými papíry a zbožím neb kterýmkoli jiným
způsobem, bude musiti býti od Maďarska uhrazen podle podmínek komisí
stanovených odevzdáním poukázek, obligačních neb jiných cenných papírů
v příslušné výši jakožto záruky tak, aby tím byl uznán díl dluhu, o
nějž jde.

b) Odhadujíc občas platební schopnost Maďarska, bude komise zkoumati
daňový systém maďarský: 1. za tím účelem, aby všech příjmů Maďarska,
počítajíc v to i příjmy určené k platům neb úhradám vyplývajícím z
jakékoli půjčky vnitřní, bylo použito výsadně k úhradě částky dlužné z
důvodu náhrady škod, a 2. tak, aby nabyla jistoty, zda v celku daňový
systém maďarský jest poměrně stejně přísný jako systém kterékoli
mocnosti zastoupené v komisi.

Komise reparační dostane pokyny nařizující, aby přihlížela zejména 1.
ke skutečné hospodářské a finanční situaci maďarského území, jak je
vymezeno touto smlouvou, 2. ke ztenčení jeho příjmových zdrojů a jeho
platební síly, jež vyplývá z klausulí této smlouvy. Pokud se situace
Maďarska nezmění, je věcí komise, aby vše to uvážila, až bude určovati
konečnousumuzávazků maďarských, splátky, které má tato země
zapravovati, a odklady úrokových platů, za něž snad Maďarsko bude
žádati.

c) Komise přijme tak, jak jest ustanoveno v článku 165, od Maďarska
jako záruku a uznání jeho dluhu poukázky ve zlatě svědčící majetníku,
prosté jakýchkoli poplatků a daní, jež jsou nebo by mohly býti zavedeny
vládou maďarskou nebo kteroukoli jinou veřejnou mocí na ní závislou;
tyto poukázky budou složeny, jakmile to komise uzná za vhodné, a to ve
třech částech, jejichž výši určí rovněž komise, koruny ve zlatě jsou
splatné podle článku 197, Části IX (Klausule finanční) této smlouvy.

1. Prvá emise bezúročných poukázek svědčících majetníku, splatných
nejpozději do 1. května 1921; k umoření těchto poukázek použije se
především platů, ke kterým se Maďarsko zavázalo podle článku 165, po
srážce částek určených k úhradě výloh na udržování okupačních vojsk a k
zaplacení výloh za zásobování potravinami a surovinami; ony poukázky,
které by nebyly ještě umořeny do 1. května 1921, budou pak vyměněny za
nové poukázky téhož způsobu jako poukázky uvedené zde níže (§ 12 c, 2).

2. Druhá emise poukázek svědčících majetníku, zúročitelných 2 1/2 %
(dvěma a půl procenty) od roku 1921 do r. 1926 a potom 5 % (pěti
procenty) s příplatkem dalšího 1 % (jednoho procenta) na umoření celé
sumy emise, počínajíc od r. 1926.

3. Úpis, že Maďarsko složí, ovšem jen bude-li komise přesvědčena, že
Maďarsko může zajistiti jejich zúročení a úmor, jako další splátku
poukázky svědčící majetníku, zúročitelné 5 % (pěti procenty), při čemž
komise má určiti lhůty splatnosti a způsob zaplacení jistiny i úroků.
Doba splatnosti úroků, způsob použití fondu umořovacího a všechny
otázky obdobné, týkající se vydání, správy a úpravy vydání poukázek,
budou čas od času stanoveny komisí. Další emise za účelem uznání a
záruky mohou býti požadovány čas od času za podmínek, jež komise
ustanoví později. Jestliže by komise reparační přikročila ke konečnému
a ne již jen prozatímnímu stanovení sumy obecných břemen postihujících
Maďarsko, hledíc k nárokům mocností spojených a sdružených, zničí
komise bezodkladně všechny poukázky, které by byly vydány nad tuto
sumu.

d) Jestliže by poukázky, dlužní úpisy neb jinaká uznání dluhu vydaná
Maďarskem jako záruka neb uznání jeho dluhu za náhradu škod byly
přiděleny s konečnou platností, a nikoli jako záruka jiným osobám nežli
jednotlivým vládám, k jejichž prospěchu byla původně určena suma dluhu
Maďarska za náhradu škod, bude řečený dluh vzhledem k těmto vládám
pokládán za zaniklý částí rovnající se jmenovité hodnotě poukázek, jež
byly takto konečně přiděleny, a příslušný závazek Maďarska, pokud jde o
tyto poukázky, se omezí na závazek na nich vyjádřený.

e) Výdaje způsobené opravami a znovuvybudováním statků ležících v
zabraných a zpustošených krajích, zahrnujíc v to i znovuzřízení svršků,
strojů a všeho ostatního materiálu, budou odhadovány podle toho, co
budou státi opravy a znovuzřízení v době, kdy práce budou provedeny.

§ 13.

Co se týká hlasování, bude se komise říditi těmito pravidly:

Kdykoli se komise usnáší, zapíší se hlasy všech zástupců s právem
hlasovacím nebo, je-li některý z nich nepřítomen, jejich náhradníků.
Zdržetisehlasovánípokládásezahlasování proti návrhu
projednávanému. Přísedící nemají práva hlasovacího.

Jednohlasnosti jest třeba o otázkách, jež mají za předmět:

a) svrchovanost mocností spojených a sdružených aneb úplné nebo
částečné prominutí dluhu neb závazků Maďarska;

b) výši a podmínky poukázek a jiných obligačních papírů, které má
složiti maďarská vláda, a stanovení doby i způsobu jejich prodeje, dání
na trh neb rozdělení;

c) jakékoli celkové nebo částečné odložení plateb dospívajících mezi 1.
květnem 1926 a koncem r. 1921, tento rok v to počítajíc, přes rok 1930;

d) jakékoli celkové neb částečné odložení plateb dospívajících po r.
1926 na dobu delší než tří let;

e) použití jiného způsobu odhadu škod v jednotlivém případě, než jaký
byl přijat v dřívějším případu podobném;

f) výklad ustanovení této Části této smlouvy.

Všechny ostatní otázky budou rozhodovány většinou hlasů.

Jestliže by nastala mezi zástupci různost mínění o tom, zda k
rozhodnutí jisté věci je zapotřebí jednohlasnosti čili nic, a jestliže
by tento rozpor nemohl býti urovnán odvoláním k jejich vládám, zavazují
se vlády spojené a sdružené neodkladně vznésti takovýto spor na osobu
nestrannou jakožto rozhodčího, o jehož jmenování se dohodnou a jehož
výrok se zavazují uznati.

§ 14.

Rozhodnutí komise, která budou v souhlase s pravomocí jí udělenou,
budou se moci ihned vykonávati a bude bez všeho možno jich hned
použíti.

§ 15.

Komise dodá každé zúčastněné mocnosti ve formě, jakou sama určí:

1. potvrzení, že má v držení na účet jmenované mocnosti poukázky z
emisí nahoře vytčených; toto potvrzení může na požádání oné mocnosti
býti rozděleno v díly, ne však více než pět;

2. čas od času potvrzení svědčící, že komise má v držení na účet
jmenované mocnosti všeliké jiné předměty majetkové, dodané Maďarskem na
splátku jeho dluhu za náhradu škod.

Potvrzení svrchu řečená budou vydávána na jméno a bude možno je po
předchozím zpravení komise přenášeti rubopisem.

Jestliže poukázky jsou vydány, aby byly prodány neb dány na trh, a
jestližekomisevydala předměty majetkové, musí příslušná část
potvrzení býti vzata zpět.

§ 16.

Vládě maďarské se od 1. května 1921 připíše na vrub úrok z jejího dluhu
tak, jak jej ustanoví komise po srážce všech splátek provedených v
hotovosti nebo v hodnotách jí rovnocenných aneb v poukázkách, vydaných
ku prospěchu komise, a všech plateb uvedených v článku 17š.

Výše tohoto úroku bude určena na 5 %, leda že by komise někdy později
usoudila, že jest poměry odůvodněno tuto výši změniti.

Komise, stanovíc k 1. května 1921 celkovou sumu dluhu Maďarska, bude
moci dlužné úroky z částek vztahujících se k napravení škod věcných
účtovati od 11. listopadu 1918 nebo od kterékoli doby pozdější, jež
bude moci býti stanovena komisí do 1. května 1921.

§ 17.

Nedostojí-li Maďarsko kterémukoliv závazku určenému touto Částí této
smlouvy, oznámí komise ihned toto nesplnění každé mocnosti zúčastněné,
připojujících všechny návrhy o opatřeních, jež uzná za vhodná vzhledem
k tomuto nesplnění.

§ 18.

Opatření, k nimž mocnosti spojené a sdružené budou oprávněny, jestliže
by Maďarsko svévolně závazků nesplnilo, a jež se Maďarsko zavazuje
nepokládati za činy nepřátelství, mohou obsahovati zákazy a donucovací
prostředkyrázu hospodářského a finančního a vůbec taková jiná
opatření, jež by příslušné vlády snad pokládaly za vynucená okolnostmi.

§ 19.

Platby, které se mají provésti ve zlatě nebo v hodnotách jemu
rovnocenných na srážku uznaných nároků mocností spojených a sdružených,
mohoukdykolibýti přijaty komisí v podobě statku movitého i
nemovitého, zboží, podniků, práv a koncesí v územích maďarských neb
mimo ně, lodí, obligací, akcií neb cenných papírů jakéhokoli druhu nebo
peněz maďarských nebo jiných; jejich hodnotu v poměru ke zlatu určí
komise sama podle sazeb spravedlivých a poctivých.

§ 20.

Komise, stanovíc nebo přijímajíc platby, které se vykonají odevzdáním
určitých statků neb práv, bude přihlížeti u nich ke všem oprávněným
právům a zájmům mocností spojených a sdružených neb neutrálních i
jejich příslušníků.

§ 21.

Žádný člen komise není odpověden za jakýkoli čin neb opominutí,
plynoucí z jeho funkcí, než vládě, která jej jmenovala. Žádná vláda
spojená a sdružená nepřijímá ručení za žádnou jinou vládu.

§ 22.

Tatopříloha může v mezích ujednání této smlouvy býti změněna
jednohlasným usnesením vlády zastoupených v komisi.

§ 23.

Jakmile Maďarsko a jeho spojenci vyrovnají všechny částky, jež jsou
dlužni podle této smlouvy nebo rozhodnutí komise, a jakmile všechny
částkypřijaté neb hodnoty je zastupující budou rozděleny mezi
příslušné mocnosti, bude komise rozpuštěna.

PŘÍLOHA III. 

§ 1.

Maďarsko uznává právo mocností spojených a sdružených, aby všechny lodi
nebo čluny obchodní i rybářské, událostmi válečnými zničené nebo
poškozené, byly nahrazeny tuna za tunu (hrubé nosnosti) a třída za
třídu.

Přes to, že dnešní lodi a čluny maďarské představují tonáž o mnoho
nižšínežli tonáž, kterou mocnosti spojené a sdružené ztratily
napadením ze strany Rakousko-Uherska a jeho spojenců, bude právo svrchu
uznané, pokud jde o maďarské lodi a čluny, vykonáno takto:

Maďarská vláda svým jménem, a tak, že zavazuje všechny ostatní
zájemníky, postupuje vládám spojeným a sdruženým vlastnictví ke všem
obchodním a rybářským lodím a člunům náležejícím příslušníkům bývalého
království uherského.

§ 2.

Maďarská vláda odevzdá komisi reparační všechny lodi a čluny vzpomenutí
v paragrafu 1 do dvou měsíců ode dne, kdy tato smlouva nabude
působnosti.

§ 3.

Lodi a čluny vzpomenuté v paragrafu 1 zahrnují všechny lodi a čluny a)
plující neb oprávněné plouti s obchodní vlajkou rakousko-uherskou a
zapsanévněkterémpřístavě bývalého království uherského; b)
náležející osobě, společnosti nebo sdružení, které jsou státními
příslušníkybývalého království uherského, nebo společnostem neb
sdruženímněkterého jiného státu než spojeného nebo sdruženého,
stojí-li pod dozorem nebo správou příslušníků bývalého království
uherského; nebo c) toho času stavěné 1. v bývalém království uherském;
2. v některém jiném státě než spojeném neb sdruženém, pro osobu,
společnost nebo sdružení, které jsou příslušníky bývalého království
uherského.

§ 4.

Aby se opatřily doklady o vlastnictví pro každou loď odevzdanou, jak
nahoře řečeno, maďarská vláda:

a) odevzdá o každé lodi komisi reparační k její žádosti kupní smlouvu
neb jakoukoli jinou listinu zakládající převod plného vlastnictví lodi
na jmenovanou komisi, a to vlastnictví nezatíženého žádnou výhradou,
zástavou neb jakýmkoli břemenem;

b) učiní všechna opatření předepsaná komisí reparační, aby tyto lodi
byly k disposici řečené komisi.

§ 5.

Maďarsko se zavazuje vrátiti in natura a v normálním udržovacím stavu
mocnostem spojeným a sdruženým do dvou měsíců ode dne, kdy tato smlouva
nabude působnosti, v souhlase s řízením, jež ustanoví komise reparační,
všechny lodi a pohyblivá zařízení pro říční plavbu, jež od 28. července
1914 přešly z jakéhokoli důvodu v držení jeho neb některého jeho
příslušníka, a jejichž totožnost bude možno zjistiti.

Aby se nahradily ztráty říční tonáže vzniklé z jakékoli příčiny, jež
utrpěly za války mocnosti spojené a sdružené, a jež nebude možno
nahraditi navrácením svrchu stanoveným, zavazuje se Maďarsko postoupiti
reparační komisi část svého říčního loďstva až do výše oněch ztrát;
toto postoupení však nesmí přesahovati 20 % tohoto říčního loďstva, jak
bylo dne 3. listopadu 1918.

Způsob tohoto postoupení bude určen rozhodčími stanovenými v článku 284
Části XII (Přístavy, vodní cesty a železnice) této smlouvy; ti mají za
úkol řešiti obtíže, jež stran rozdělení říční tonáže vyplývají z nové
mezinárodnísprávyurčitých říčních sítí nebo z územních změn
týkajících se těchto sítí.

§ 6.

Maďarsko se zavazuje učiniti všechna opatření, jež by mu komise
reparační udala, aby nabyla plného vlastnického práva ke všem lodím,
jež byly snad za války postoupeny nebo mají býti postoupeny pod
neutrální vlajky bez svolení vlád spojených a sdružených.

§ 7.

Maďarsko se zříká všech nároků jakéhokoli rázu proti vládám spojeným a
sdruženým a jejich příslušníkům, pokud se tkne držení neb užívání
jakýchkoli lodí anebo člunů maďarských a pokud se tkne všech ztrát nebo
škod utrpěných na uvedených lodích nebo člunech.

§ 8.

Maďarsko se zříká všech nároků na lodi nebo jejich náklady, jež byly
potopeny přímo nebo následkem nepřátelské akce námořní a jež potom byly
zachráněny, má-li na nich zájem některá z vlád spojených a sdružených
nebo jejich příslušníci ať jako vlastníci, nájemci, pojišťovatelé, či z
kteréhokoli jiného důvodu, a to nehledě k jakémukoli odsuzujícímu
rozsudku, jejž snad vynesl některý kořistní soud bývalého mocnářství
rakousko-uherského neb jeho spojenců.

PŘÍLOHA IV. 

§ 1.

Mocnosti spojené a sdružené požadují a Maďarsko se k tomu zavazuje, aby
Maďarsko k částečnému splnění závazků stanovených v této Části a
způsobem dále naznačeným poskytlo přímo svoje hospodářské zdroje k
věcnému znovuvybudování zabraných území mocností spojených a sdružených
měrou těmito mocnosti určenou.

§ 2.

Vlády mocností spojených a sdružených odevzdají reparační komisi
seznamy udávající:

a) zvířata, stroje, železniční materiál, nářadí, soustruhy a všechny
podobné předměty rázu obchodního, jež byly vzaty, spotřebovány nebo
zničeny od Maďarska nebo zničeny přímým následkem vojenských operací, a
jež si tyto vlády, aby dostály potřebám neodkladným a spěšným, přejí
míti nahrazeny zvířaty nebo předměty téhož druhu, nalézajícími se na
maďarském území v době, kdy tato smlouva nabude působnosti;

b) potřeby k znovuvybudování jako kámen, cihly, ohnivzdorné cihly,
tašky, tesařské dříví, okenní tabule, ocel, vápno, cement, stroje,
otopná zařízení, nábytek a všechny předměty rázu obchodního, o nichž si
uvedené vlády přejí, aby byly vyrobeny a zhotoveny v Maďarsku a jim
dodány k znovuzřízení území válkou postižených.

§ 3.

Seznamy vztahující se k předmětům vzpomenutým v hořejším paragrafu 2 a)
budou dodány do tří měsíců po tom, kdy tato smlouva nabude působnosti.

Seznamy budou obsahovati všechny podrobnosti obvyklé v obchodních
smlouvách o jmenovaných věcech, počítaje v to i výčet, dodací lhůtu
(tato lhůta nesmí přesahovati čtyři léta) a místo dodání; nebudou však
obsahovati ani určení ceny, ani odhad; stanoviti cenu nebo odhad
ponechává se komisi, jak jest určeno dále.

§ 4.

Jakmile dostane tyto seznamy, bude komise zkoumati, v jaké míře mohou
býti požadovány od Maďarska předměty a zvířata v seznamech uvedené.

Při svém rozhodování bude se komisi říditi ohledem na vnitřní potřeby
Maďarska, pokud toho bude potřebí k udržování jeho života sociálního a
hospodářského. Rovněž bude míti zřetel na ceny a lhůty, v nichž podobné
předměty lze dostati ve státech spojených a sdružených, a srovná je s
těmi, jichž se má užíti u předmětů maďarských. Konečně obrátí zřetel na
obecný zájem, jejž mají vlády spojené a sdružené, aby průmyslový život
Maďarska nebyl rozrušen do té míry, že by byla ohrožena jeho schopnost
dostáti ostatním povinnostem k náhradě škody od něho požadovaným.

Avšak stroje, železniční materiál, nářadí, soustruhy a všecky podobné
předměty obchodního rázu, jichž se právě používá v průmyslu, budou
požadovány od Maďarska, jenom nebudou-li žádné jiné zásoby těchto věcí
po ruce a ke koupi; mimo to požadavky tohoto rázu nebudou převyšovati
30 % množství kterékoli věci, jehož se užívá v některém maďarském
podniku neb vůbec v jakémkoli maďarském závodě.

Komise poskytne zástupcům vlády maďarské možnost vyjádřiti se v určité
lhůtě o schopnosti poskytnouti jmenovaný materiál, zvířata a předměty.

Rozhodnutí komise bude potom, a to co nejdříve, oznámeno vládě maďarské
a jednotlivým zúčastněným vládám spojeným a sdruženým.

Vláda maďarská se zavazuje dodávati materiál, předměty a zvířata určené
v tomto oznámení, a zúčastněné vlády spojené a sdružené zavazují se
každá, pokud se jí týče, přijímati tyto dodávky předpokládaje, že budou
vyhovovati podanému výčtu nebo že podle mínění komise nebudou nevhodné
k tomu, aby se jich použilo k provedení náhrady škody.

§ 5.

Komise určí hodnotu materiálu, předmětů a zvířat dodávaných, jak jest
nahoře řečeno, a vlády spojené a sdružené, jež přijmou tyto dodávky,
souhlasí, aby se příslušná částka připsala na jejich vrub, a uznávají
ji za platbu Maďarska, která se má rozvrhnouti podle článku 167 této
smlouvy.

Kde právo, požadovati věcné znovuvybudování, bude za těchto podmínek
vykonáno, komise se přesvědčí, že částka připsaná ku trhu Maďarska
vyjadřuje normální hodnotu vynaložené práce neb dodaného Maďarskem
materiálu a že výše nároků uplatňovaných dotčenou mocností za škodu
tímto způsobem z části napravenou se zmenšila v témž poměru, v jakém
přispělo k nápravě škody.

§ 6.

Abyokamžitá potřeba dobytka v zemích, kde tento byl odcizen,
spotřebován nebo zničen, byla ukojena, mohou mocnosti spojené a
sdružené předložiti komisi reparační ihned po tom, kdy tato smlouva
nabude působnosti, seznam dobytka a žádat, aby dodávka byla vykonána v
době tří měsíců po té, co tato smlouva nabude působnosti, a to z důvodů
okamžité zálohy na náhradu zvířat uvedených v paragrafu 2 výše.

Komise reparační rozhodne o počtu dobytka, která má býti dodán v době
výše vzpomenutých tří měsíců, a Maďarsko se zavazuje vykonati tyto
dodávky podle rozhodnutí komise.

Přihlížejíc k okamžitým potřebám jednotlivých mocností a k
zadostučiněním, která byla dána těmto potřebám smlouvami uzavřenými
mocnostmispojenýmia sdruženými se strany jedné, Rakouskem a
Bulharskem se strany druhé, komise rozdělí zvířata, jež mají býti
dodána, mezi mocnosti, o které jde.

Zvířata dodaná budou zdravá a v normálním stavu.

Nebude-li se moci u zvířat takto dodaných zjistiti, že jsou totožná s
těmi, jež byla odvlečena nebo zabrána, bude jejich cena počítána ku
prospěchu závazků Maďarska k náhradě škody podle ustanovení paragrafu 5
této přílohy.

PŘÍLOHA V. 

§ 1.

Maďarskoposkytuje každé z vlád spojených a sdružených volnost
požadovati jako částečnou náhradu každoroční dodávku surovin níže
vypočítaných, a to po pět let následujících po dni, kdy tato smlouva
nabude působnosti. Množství surovin požadovaných musí se míti k
předválečnému dovozu z Rakousko-Uherska do oné země tak, jako se mají
zdrojeMaďarska omezeného na hranice dané mu touto smlouvou k
předválečným zdrojům bývalého mocnářství rakousko-uherského. Suroviny,
o které jde, jsou tyto:

stavební dříví a dřevěné výrobky;

železo a železité směsi.

Maďarsko poskytuje mimo to mocnostem spojeným a sdruženým volnost
požadovati jako částečnou náhradu každoroční dodávku jistého množství
uhlí provozního z dolů pětikosteleckých, a to po pět let následujících
po tom, kdy tato smlouva nabude působnosti; toto množství určí
periodickyreparačníkomiseaužijehokupodpořestátu
srbsko-chorvatsko-slovinského za podmínek, které sama určí.

§ 2.

Cenou placenou za výrobky jmenované v předcházejícím paragrafu bude
cena placená příslušníky maďarskými. Obal a dopravné k hranicím
maďarským musí býti počítány za nejvýhodnějších podmínek stanovených
pro dodávky týchž výrobků příslušníkům maďarským.

§ 3.

Přídělové nároky po rozumu této přílohy budou se prováděti
prostřednictvím komise reparační. Tato komise bude ku provádění
hořejších opatření oprávněna rozhodovati o všech otázkách vztahujících
se k příslušnému řízení, k jakosti a množství dodávek, ke lhůtám a
podmínkám dodacím a platebním. Žádosti, provázené potřebnými výčty,
budou oznámeny Maďarsku sto dvacet dní přede dnem určeným za počátek
provedení dodávek, pokud jde o dodávky, jež se mají provésti od 1.
července 1920, a třicet dní před tímto dnem, pokud jde o dodávky, jež
se mají provésti mezi dnem, kdy tato smlouva nabude působnosti, a 1.
červencem 1920. Bude-li komise toho názoru, že by úplné splnění žádostí
přílišně zatížilo maďarské průmyslové potřeby, bude je moci oddáliti
nebo zrušiti a týmž způsobem určiti pořad dodávek.

PŘÍLOHA VI. 

Maďarsko se zříká ve jménu svém a svých příslušníků ve prospěch Italie
všech práv, právních titulů nebo jakýchkoli výsad, jež má na kabelech a
kabelových částech spojujících území italská, počítajíc v to území,
která by byla přikázána Italii podle této smlouvy.

Podobně se zříká Maďarsko ve jménu svém a svých příslušníků ve prospěch
Čelných mocností spojených a sdružených všech práv, právních titulů a
jakýchkoli výsad na kabelech nebo kabelových částech spojujících území
postoupená Maďarskem podle této smlouvy různým mocnostem spojeným a
sdruženým.

Státy, o které jde, jsou povinny zachovati zakotvení a službu řečených
kabelů.

Pokud se týká kabelu Terst - Korkyra, bude vláda italská strany vztahů
ke společnosti, které kabel vlastnicky náleží, v stejném postavení jako
dříve vláda rakousko-uherská.

Hodnota kabelů nebo kabelových částí, jmenovaných v obou prvých
odstavcích této přílohy, vypočítaná na základě zařizovacích nákladů a
zmenšená o přiměřené procento za opotřebování, bude připsána ku
prospěchu Maďarska na účtu náhrad škod.

ODDÍL II. ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ.

Článek 175. 

Ve smyslu ustanovení článku 168 zavazuje se Maďarsko, že vydá každé z
mocností spojených a sdružených, o kterou jde, všechny spisy, listiny,
předměty starožitné a umělecké a všechen materiál vědecký i knihopisný,
odvlečené z území přepadených, které náležejí státu nebo úřadům
zemským, obecním, dobročinným nebo církevním, nebo jiným ústavům
veřejným neb soukromým.

Článek 176. 

Rovněž vrátí Maďarsko věci stejného rázu, o jakých mluví článek 175,
které byly počínaje 1. červnem 1914 odvlečeny z území postoupených,
pokud nejde o věci, které byly zakoupeny u soukromých vlastníků.

Komise reparační použije, bude-li třeba stran těchto věcí ustanovení
článku 191 Části IX (Klausule finanční) této smlouvy.

Článek 177. 

Maďarsko vydá každé z vlád spojených a sdružených, o kterou jde,
všechny spisy, listiny a zápisy historické, které jsou v držení jeho
veřejných ústavů a které se přímo týkají dějin postoupených území a
byly odtud odstraněny po 1. lednu 1868. Období právě jmenované počíná
se, pokud se týká Italie, dnem prohlášení království (1861).

Pokud se týká všech předmětů majících ráz umělecký, starožitnický,
vědecký nebo historický, tvořících část sbírek, které dříve náležely
vládě mocnářství rakousko-uherského nebo koruně, když o nich není
jinakých ustanovení v této smlouvě, zavazuje se Maďarsko:

a) že uzavře, bude-li za to požádáno, se státy, o které jde, přátelskou
dohodu, podle které jakékoli části řečených sbírek nebo jakékoli
předměty výše vzpomenuté, které patrně náležejí ke kulturnímu majetku
řečených států, mohou býti na základě vzájemnosti vráceny do krajů,
odkud pocházejí;

b) a že nezcizí ani nerozptýlí nic z řečených sbírek a že nebude
disponovati se žádným z řečených předmětů po dvacet let, leda že by
před uplynutím této doby bylo docíleno zvláštní dohody; že dále zajistí
jejich bezpečnost i jejich dobré udržování a že jak ony předměty, tak
inventáře, katalogy a správní listiny o oněch sbírkách budou přístupny
k studiu příslušníkům každé mocnosti spojené a sdružené.

Maďarsko bude míti navzájem právo obrátiti se k řečeným státům a
zvláště k Rakousku, aby za stejných podmínek, jak svrchu jsou uvedeny,
ujednalo s ním úpravy nutné za tím účelem, aby mu byly navráceny
sbírky, listiny a předměty výše vzpomenuté a o jichž zabezpečení platí
táž ustanovení, jak uvedeno v odstavci b).

Článek 178. 

Nové státy, vzniklé z bývalého mocnářství rakousko-uherského, a státy,
které dostanou část území tohoto mocnářství, se zavazují se své strany,
že vydají vládě maďarské spisy, listiny a zápisy ne starší dvacíti let,
které se přímo týkají dějin nebo správy území maďarského a které snad
jsou v územích postoupených.

Článek 179. 

Maďarsko uznává, že zůstává vázáno proti Italii splniti závazky uložené
článkem XV smlouvy curyšské ze dne 10. listopadu 1859, článkem XVIII
smlouvy vídeňské ze dne 3. října 1866 a úmluvou florentskou ze dne 14.
července 1868, jež byly sjednány mezi Italií a Rakousko-Uherskem, pokud
řečené články nebyly zcela splněny a pokud listiny a předměty, kterých
se týkají, jsou na území Maďarska nebo jeho spojenců.

Trianonská mírová smlouva

en:Treaty of Trianon/Part VIII