Listina o koncesi pro místní dráhu z Litovle do Senice
Listina o koncessi
ze dne 31. prosince 1913
pro místní dráhu z Litovle do Senice s odbočkou ke kamenným lomům v Mlači

Na základě Nejvyššího zmocnění uděluji v dohodě s účastnými ministeriemi za podmínek a modalit dále uvedených purkmistrovi Kašparu Gallasovi ve spolku s majitelem domů a realit Janem Staroštíkem v Cholině žádanou koncessi ke stavbě a provozování místní dráhy o rozchodu obyčejném ze stanice Litovle c. k. státních drah přes Haňovice a Cholinu k stanici Senici c. k. státních drah a odbočky ke kamenným lomům v Mlači podle ustanovení zákona o povolování železnic ze dne 14. září 1854, Z. Ř. č. 238, jakož i zákona ze dne 8. srpna 1910, Z. Ř. č. 149:

§ 1.

Pro železnici, o níž jedná tato koncessní listina, požívají koncessionáři výhod v článcích VI až XII zákona ze dne 8. srpna 1910, Z. Ř. č. 149, vytčených.

§ 2.

Koncessionáři jsou povinni, povolenou železnici nejdéle do roka počítajíc ode dneška vystavěti, vystavěnou pak dráhu veřejné vozbě odevzdati a po celou dobu koncesse pravidelnou vozbu po ní provozovati.

Za dodržení stavební lhůty tuto dotčené jakož i za vystavění a vystrojení dráhy podle koncesse koncessionáři jsou povinni k žádosti c. k. státní zprávy dáti jistotu, složíce přiměřenou kauci v papírech cenných, k ukládání sirotčích peněz způsobilých.

Kauce tato může prohlášena býti za propadlou, nedostojí-li se uvedenému závazku.

§ 3.

K vystavění povolené železnice propůjčuje se koncessionářům právo expropirační podle ustanovení příslušných předpisů zákonných.

Totéž právo bude koncessionářům propůjčeno také při vlečných drahách od nich snad vystavěných, když c. k. státní správa uzná, že zřízení jich jest veřejnosti prospěšné.

§ 4.

Koncessionáři chovati se mají při stavbě a provozování povolené dráhy podle obsahu této koncesse a podle podmínek koncessních, které určí c. k. ministerium železniční, jakož i podle příslušných zákonův a nařízení, zejména podle zákona o povolování železnic, daného dne 14. září 1854, Z. Ř. č. 238, a provozovacího řádu železničního, daného dne 16. listopadu 1851, Z. Ř. č. 1 z r. 1852, pak podle zákonův a nařízení, jež příště snad budou vydány. Co se týče provozování vozby, bude se moci od opatření bezpečnostních a předpisů vozebních, předepsaných v provozovacím řádě železničním a v příslušných dodatečných nařízeních, upustiti dotud, pokud c. k. ministerium železniční shledá, že se to může, hledíc ke zvláštním dopravním a vozebním poměrům, zejména ke zmírněné jízdné rychlosti povoliti, a budou pak v této příčině platnost míti zvláštní předpisy provozovací, které vydá c. k. ministerium železniční.

§ 5.

Vojsko budiž dopravováno za levnější ceny. Co se týče platnosti vojenského tarifu pro dopravu osob a věcí, budou v této příčině jakož i v příčině výhod vojáků cestujících platiti ustanovení na rakouských státních drahách toho kterého času zavedená.

Tato ustanovení vztahují se také k zeměbraně a domobraně obojí polovice říše, k zemským střelcům Tyrolským a k četnictvu, a to nejen když konají cesty na účet eráru, ale i ve službě na svůj účet ke cvičením ve zbrani a ke shromážděním kontrolním.

Koncessionáři zavazují se, že přistoupí k úmluvě, učiněné od společností rakouských železnic o zjednání a pohotově chování věcí výpravných k transportům vojenským a o pomoc vespolnou zapůjčováním personálu a vozidel při větších dopravách vojenských, též ku předpisům pro železnice za války svou dobou platným, jakož i k dodatečné úmluvě o dopravě nemocných a raněných, k dopravě ležmo dodaných na účet eráru vojenského, kterážto úmluva vešla ve skutek dne 1. června 1871.

Předpis svou dobou platný pro vojenské dopravy po železnicích, pak předpisy svou dobou platné pro železnice za války nabudou závaznosti pro koncessionáře dnem zahájení vozby po povolené dráze. Předpisy vytčeného druhu, které teprve po tomto čase budou vydány a Zákonníkem říšským nebudou vyhlášeny, nabudou moci pro koncessionáře, jakmile by jim úředně byly oznámeny.

Těmito závazky jsou koncessionáři vázáni jen potud, pokud mohou se vyplniti podle podružné povahy železniční trati a podle polehčení povoleného proto v příčině založení, vystrojení a zřízení provozovacího.

Koncessionáři jsou povinni zřetel míti k vysloužilým poddůstojníkům c. a k. vojska, c. a k. válečného loďstva i c. k. zeměbrany při obsazování míst služebních podle zákona, daného dne 19. dubna 1872, Z. Ř. č. 60.

§ 6.

Pro dopravu civilních strážných sborů (stráže bezpečnostní, finanční a pod.) mají míti obdobnou platnost snížené sazby při dopravě vojska platné.

§ 7.

Kromě že by c. k. státní správa výslovně svolila, koncessionáři nejsou oprávněni, provozování železnice přenechati osobám jiným.

C. k. státní správa má právo, kdykoli převzíti provozování povolené dráhy a ji potom po zbývající dobu koncesse provozovati na účet koncessionářů.

V tomto případu buďte c. k. státní správě od koncessionářů nahrazeny náklady tímto provozováním skutečně vzniklé.

Ostatně podmínky tohoto provozování buďte upraveny provozovací smlouvou, která s koncessionáři bude učiněna.

§ 8.

Koncessionáři jsou zavázáni, postarati se o invalidní a starobní zaopatření svých zřízencův a o zaopatření jich příslušníkův a k tomuto účelu přistoupiti k pensijnímu ústavu svazu rakouských drah místních, leč by pro povolený železniční podnik byla zřízena zvláštní pensijní pokladna alespoň se stejnými výhodami pro členy, vztažmo alespoň se stejnými závazky pro koncessionáře, jako jsou u řečeného pensijního ústavu.

Toto zaopatření buď provedeno tím způsobem, že koncessionáři nebo podnik na jejich místo nastupující mají přihlásiti u pensijního ústavu svazu rakouských drah místních, vztažmo u své vlastní pokladny definitivní zřízence tím dnem, kterým byli definitivně ustanoveni, z ostatních zřízenců pak alespoň ty, kteří konají službu jako vůdci lokomotiv, topiči, konduktéři, hlídači nebo staniční sluhové, a řádně se chovají, nejpozději po odbytých třech letech služebních.

Stanovy pensijní pokladny, která snad bude zřízena, rovněž i všeliké změny jejich jsou podrobeny schválení c. k. státní správy.

§ 9.

Pod podmínkami a výhradami v článku XXV zákona ze dne 8. srpna 1910, Z. Ř. č. 149, uvedenými koncessionáři jsou zavázáni, c. k. státní správě k její žádosti kdykoli dovoliti, aby dráhy spoluužívala pro dopravu mezi drahami již nebo budoucně zřízenými, ve státní správě jsoucími, a to tím způsobem, že c. k. státní správa jest oprávněna, volně ustanovíc tarify, za přiměřenou náhradu dopravovati nebo dáti dopravovati celé vlaky nebo jednotlivé vozy po spoluužívané dráze nebo jednotlivých tratích jejich.

§ 10.

Koncessionářům propůjčuje se právo, se zvláštním povolením c. k. státní správy a za podmínek od ní ustanovených zříditi akciovou společnost, která vejde ve všechna práva i závazky koncessionářů.

Stanovy společnosti jakož i formuláře akcií, které budou vydány, jsou podrobeny schválení c. k. státní správy.

Text dlužního úpisu, který bude vydán, aby byla učiněna půjčka železniční knihou zjištěná, v dílčí dlužní úpisy nerozložená, buď schválen c. k. státní správou.

Číslice skutečného i jmenovitého kapitálu zakládacího buď schválena c. k. správou státní.

Při tom šetřeno buď zásady, že kromě skutečně učiněných a řádně prokázaných nákladů na vypracování návrhu, na stavbu a zařízení dráhy, jakož i na opatření dopravního obozu i na dotaci jistinné reservy c. k. státní správou ustanovené, čítajíc k nim úroky interkalární za stavební doby skutečně zaplacené a kursovní ztrátu při opatření kapitálu skutečně vzniklou, nesmějí započteny býti žádné jiné jakékoli výdaje.

Jestliže by po dostavení dráhy ještě další nové stavby provedeny nebo vozební zařízení rozmnoženy byly, příslušné náklady mohou býti připočteny ku kapitálu zakládacímu, když c. k. státní správa svolila k obmýšleným stavbám novým nebo k rozmnožení vozebního zařízení a když náklady řádně budou prokázány.

Veškerý zakládací kapitál budiž splacen za doby koncessní podle umořovacího plánu c. k. státní správou schváleného.

§ 11.

C. k. správa státní zůstavuje sobě právo, povolenou dráhu po jejím dostavení a po zavedení dopravy na ní v kterékoli době zakoupiti za těchto podmínek:

1. Pro ustanovení ceny zákupní vypočtou se roční ryzí výnosy železničního podniku za posledních sedm let účetně uzavřených, která zákup předcházejí, od toho odečtou se ryzí výnosy nejnepříznivějších dvou let a potom vypočte se průměrný výnos ryzí ostatních pěti let.

2. Byla-li by dráha zakoupena dříve, než by prošlo dočasné berní osvobození v § 1 stanovené, tedy po zbývající dobu berního osvobození průměrný ryzí výnos takto vyhledaný těchto pěti let činí zákupní důchod, který prost daně bude vyplácen. Za čas po projití berního osvobození buď zároveň zákupní důchod tím způsobem vyhledán, že z výtěžků do výpočtu průměru pojatých vypočte se daň i s přirážkami podle procentové sazby příslušných let a pak od výtěžků se odečte. K vyhledanému takto zbytku připočte se vzhledem k desítiprocentní dani, která ze zákupní renty potom má býti placena podle § 131, lit. a, zákona ze dne 25. října 1896, Z. Ř. č. 220, přirážka rovnající se jedné devítině tohoto ryzího výtěžku.

3. Jestliže by dráha byla zakoupena teprve tehda, když dočasné berní osvobození v § 1 stanovené již minulo, tedy při výpočtu ročních ryzích výtěžků daně i s přirážkami a jinaké veřejné dávky na zakoupený železniční podnik připadající buďte pokládány za výdaje provozovací.

Jestliže by berní povinnost netrvala po všechna léta do průměrného výpočtu čítaná, tedy také pro léta daně prostá budiž daň i s přirážkami podle procentové sazby příslušných let čítána a od výtěžku odečtena.

K ryzímu průměrnému výtěžku takto vyhledanému však vzhledem k desítiprocentní dani, kterou ze zákupného důchodu podle § 131, lit. a, zákona ze dne 25. října 1896, Z. Ř. č. 220, jest platiti, budiž připočtena přirážka rovnající se devítině tohoto ryzího výtěžku.

4. Průměrný ryzí výtěžek podle předcházejících ustanovení vyhledaný bude potom vyplácen koncessionářům jakožto náhrada za nákup dráhy po zbývající ještě dobu koncessní v pololetních prošlých lhůtách, dne 30. června a 31. prosince každého roku.

5. Pakli by však dráha před uplynutím sedmého roku vozebního byla zakoupena, nebo když by průměrný ryzí výnos, podle předcházejících ustanovení v 1. až 3. odstavci vyhledaný, bez přirážky v 2. a 3. odstavci uvedené nedosahoval alespoň roční částky, která se rovná annuitě, které je třeba k řádnému zúrokování a splácení půjček se schválením c. k. státní správy na úhradu počitatelných zakládacích nákladů učiněných a v železničních knihách zajištěných, jakož i annuitě, které je třeba ke čtyřprocentnímu zúrokování akciového kapitálu c. k. státní správou schváleného, a ke splacení jeho v době koncessní, tedy náhrada, kterou stát za zákup dráhy dá, bude záležeti v tom, že stát bude platiti svrchu vytčenou annuitu v pololetních prošlých lhůtách dne 30. června a 31. prosince každého roku dospělých a že nahradí koncessionářům důchodovou daň, z tohoto zákupného důchodu placenou.

6. Státu vyhrazuje se právo, kdykoli na místě koncessionářů převzíti a ze svého zaplatiti půjčky za účelem zjednání peněz na povolenou dráhu uzavřené, částkou v době zákupu podle schváleného umořovacího plánu ještě nesplacenou, v kterémžto případě zákupný důchod, který jest platiti, buď zmenšen o částku, k zúrokování a k umoření dotčeného vypůjčeného kapitálu potřebnou, jakož i podle okolností o kvotu této částce přiměřenou přirážky, která ve smyslu ustanovení 2. a 3. odstavce ku průměrnému ryzímu výnosu má býti připočtena.

7. Státu vyhrazuje se též právo, že může kdykoli místo ještě nedospělých důchodových platů, které ve smyslu předchozích odstavců koncessionářům má zapravovati, zaplatiti kapitál, který by se rovnal čtyřmi a půl procentem ročně diskontované jistinné hodnotě těchto platů, úroky k úrokům počítaje, samo sebou se rozumí, že po odečtení přirážky podle ustanovení 2. a 3. odstavce v těchto platech obsažené.

Odhodlá-li se stát zaplatiti tuto jistinu, má toho vůli, zaplatiti ji buď v hotovosti nebo v dlužních úpisech státních. Dlužní úpisy státní počítány buďte přitom podle průměrného, úředně zaznamenaného kursu peněžního na burse vídeňské, jaký dlužní úpisy státní stejného druhu měly v pololetí právě předcházejícím.

8. Zákupem drah a ode dne tohoto zákupu nabude stát za náhradu v č. 1 až 7 předepsanou, jsa prost vší další náhrady, nezávadného, vztažmo toliko nesplacenými ještě zbytky půjček se schválením c. k. státní správy učiněných zavazeného vlastnictví a požitků tuto povolené dráhy se všemi k ní příslušnými věcmi movitými i nemovitými, pojímaje v to oboz dopravní, zásoby materiální a hotovosti pokladničné, vlečné dráhy, které by byly vlastnictvím koncessionářů, a obchody vedlejší, též i vozební a jistinné reservy, ze zakládacího kapitálu zřízené, ač pokud by nebyly již spotřebovány podle svého určení se schválením c. k. správy státní.

9. C. k. státní správa má své rozhodnutí, že chce vykonati právo zákupní státu příslušející, což pokaždé státi se má počátkem roku kalendářního, oznámiti podniku železničnímu nejpozději až do 31. října roku bezprostředně předcházejícího způsobem prohlášení.

V tomto prohlášení bude ustanoveno:

a) čas, kterým zákup se stane;

b) železniční podnik, jehož zákup se týče, a jiné majetkové předměty, které jakožto příslušenstvo podniku železničního nebo za příčinou zapravení pohledávek státních nebo z jiných právních titulů mají spolu připadnouti státu;

c) zákupné, které stát zapraví železničnímu podniku a které po případě s výhradou dodatečného upravení bude zatímně ustanoveno (č. 1 až 7), s uvedením platební lhůty a místa platebního.

10. C. k. státní správa má právo, zároveň s doručením zákupného prohlášení zříditi zvláštního komisaře, který by nad tím bděl, aby stav majetkový od tohoto času počínaje nebyl změněn v neprospěch státu.

Ku každému zcizení nebo zavazení nemovitostí v zákupném prohlášení uvedených jest od času prohlášení zákupného třeba, aby bylo schváleno tímto zvláštním komisařem.

Totéž platí o každémkoli převzetí nových závazků, které přesahují obyčejné provozování obchodu nebo které zakládají břímě trvalé.

11. Koncessionáři jsou povinni o to se postarati, aby fysická držba veškerých majetkových předmětů v zákupném prohlášení uvedených mohla převzata býti c. k. státní správou v den k zákupu ustanovený.

Jestliže by koncessionáři tomuto závazku nedostáli, c. k. státní správa má právo, také bez svolení koncessionářů a bez zakročení soudního uchopiti se fysické držby dotčených předmětů majetkových.

Ode dne zákupu bude zakoupená dráha provozována na účet státní a proto od tohoto dne připadnou státu všechny vozební příjmy i vozební výdaje.

Ryzí výtěžky, které súčtováním až do dne zákupu na jevo vyjdou, zůstanou železničnímu podniku, který naproti tomu jest povinen sám zapraviti všechny súčtované dluhy vzniklé až do tohoto času stavbou a provozováním dráhy a passiva jinaká.

12. C. k. státní správa vyhrazuje si právo na základě zákupného prohlášení (č. 9) provésti vklad státního vlastnictví ke všem nemovitostem, které zákupem na stát přejdou.

Koncessionáři jsou povinni právní listiny, kterých k tomuto účelu snad s jejich strany ještě bude třeba, c. k. státní správě k její žádosti vydati.

§ 12.

Koncesse a ochrana proti stavbě nových železnic, § 9, lit. b) zákona o povolování železnic vyrčená, bude míti platnost po devadesáte (90) let, počítaje ode dneška, a pomine, když tato lhůta dojde. Pod podmínkami v § 16 uvedenými c. k. správa státní může koncessi tuto prohlásiti za zaniklou i dříve, než tato lhůta dojde.

§ 13.

Jak pomine koncesse a tím dnem nabude stát bezplatně nezávazného vlastnictví i požívání železnice povolené a veškerého majetku movitého i nemovitého příslušenství, pojímajíc v to i oboz dopravní, zásoby materiální a hotovosti pokladničné, vlečné dráhy, které by snad byly vlastnictvím koncessionářů, a podniky vedlejší jakož i vozební a jistinné reservy ze základního kapitálu zřízené, pokud by tyto reservy se schválením c. k. státní správy již nebyly spotřebovány podle svého určení.

§ 14.

Když koncesse tato pomine, též i když železnice se zakoupí (§ 11), podrží koncessionáři vlastnictví fondu reservního zřízeného z vlastního výnosu podniku i pohledávek saldovních, též zvláštních závodův a budov, z vlastního jmění zřízených nebo nabytých, k jichž vystavění nebo nabytí je c. k. správa státní byla zmocnila, doložíc výslovně, že tyto věci nejsou příslušenstvím železnice.

§ 15.

C. k. státní správa má právo zjednati si jistotu, aby stavba železnice jakož i zařízení vozby ve všech částech náležitě a důkladně byly vykonány, i může naříditi, aby vady v této příčině se odvarovaly a odstranily.

C. k. státní správa má též právo, aby svým vyslaným zřízencem nahlédala v hospodaření, a zvláště aby dohlédala každým způsobem jí vhodným dozorčími orgány na náklad koncessionářů vyslanými, zda stavba podle návrhův a smluv se děje.

Zřídí-li se akciová společnost, komisař c. k. státní správou ustanovený má též právo, kdykoliv uzná za přiměřené, přítomen býti zasedáním správní rady nebo jiného zastupitelstva, které bude představenstvem společnosti, jakož i valným hromadám, a zastaviti všecka usnesení a opatření, která by se příčila zákonům, koncessi nebo stanovám společnostním, vztažmo která by na ujmu byla prospěchu veřejnému; komisař v takové případnosti má však vyžádati si ihned rozhodnutí c. k. ministeria železničního, které bez průtahu se státi a pro společnost závazným býti má.

§ 16.

C. k. státní správě zůstavuje se kromě toho právo, jestliže by přes to, že byla výstraha dána, opětně se porušily nebo nesplnily závazky v listině koncessní nebo v podmínkách koncessních nebo v zákonech uložené, aby učinila v příčině toho opatření podle zákona a prohlásila podle okolností ještě dříve, než koncesse dojde, koncessi za zaniklou. Zejména může koncessi tuto prohlásiti za zaniklou i dříve, než tato lhůta dojde, když by se závazkům v § 2 ustanoveným, co se týče dokonání stavby, pak početí vozby, dosti neučinilo a vykročení ze lhůty vyměřené nemohlo by se omluviti podle § 11, lit. b, zákona o povolování železnic.

Forster m. p.

Říšská sbírka zákonů