Ottův slovník naučný/Zalewski
Zalewski , spis. pol. (* 1848 v Płocku), vzdělal se na universitě varšavské a od r. 1875 byl redaktorem a vydavatelem časop. »Wiek«, kde všímal si pilně českého života. Znám jest mnohými pracemi dramatickými, hranými s úspěchem na pol. i cizích scénách, jako Bez posagu (1868); Wycieczka za granicę (1872); Bez stanu; Z postępem (1873); Przed ślubem (přel. do něm. a do čestiny; »Před sňatkem«, přeložil J. Bittner); Złe ziarno (1877); Marco Foscarini (1877, přel. do ruštiny); Spudłowali (1878); Artykuł 264 (1878); Dama treflowa (1879); Pani podkomorzyna (1881); Górą nasi (1885); Friebe (Varš., 1885); Nasi zięcowie (t., 1886); Małżeństwo Apfel (t., 1887); Prawa serca (t., 1893); Jak myslicie (1894); Oj mężczyzni, mężczyzni! (1890) a j. Zalewski zahájil činnost svou na poli dramatickém pracemi rázu konvenienčního a teprve v komédii Po ślubie upozornil na sebe nejen svěžím a vtipným dialogem, nýbrž i živými postavami a situacemi, tak že nebylo možno upříti mu scénické zručnosti. Vtipným dialogem, živým spádem a odleskem hlubších reflexí vyniká také jeho menší práce Spudłowali (do čestiny přeložil F. L. Hovorka »Ostrouhali« v »Květech«, 1879, kde též otištěn krátký životopis Z-kého). Všechny tyto vlastnosti jeví se i v dalších jeho komédiích, z nichž obsahově vyniká zejména Gorą nasi a Friebe, kreslící autagonismus zájmů veřejných s místními v oboru průmyslovém. Ovládaje již technickou stránku dramatu, Z. rozvíjí v nich thema hlubšího významu a vystihuje život měšťanských tříd, nelišících se lehkomyslností od tříd šlechtických. Do sféry vyšší místní společnosti a pokřtěných bohatých židův uvádí nás v pracích Nasi zięcowie a Małżeństwo Apfel. V posledních dramatech (Jak myślicie; Łotrzyca; Syn) podlehl vlivu dramatiků norských a německých. Šnk.

Polští spisovatelé v Ottově slovníku naučném