Ottův slovník naučný/Pátek (šlechtické rody)
Pátek, příjmení několika šlechtických rodin. 1. , starožitná rodina vladycká pocházející z okolí mostského. Z té žili r. 1520 Kliment a r. 1523 bratří Vácslav, Jiřík a Sigmund, kteří se psali také Frejták a r. 1541 drželi statek ve Hříškově.  Frejták z Č. byl muž velmi vzdělaný a udatný. Byl prý vychovatelem Rudolfa II., později stav se rytířem řádu svatého Jana, bojoval u Lepanta a hned potom (1572) vstoupil do řádu praemonstr. v klášt. louckém. Vše jmění své nechal v klášteře, jehož se stal opatem, založil tu knihovnu a tiskárnu, jakož i seminář pro vychovávání mládeže. Klášter zbědovaný jak ve hmotných, tak i duševních potřebách tak povznesl, že si zasloužil jméno druhého zakladatele. Zemřel r. 1585 (neb 1587?). Zůstal po něm kopiář listův poselacích českých, latinských, vlašských, španělských a německých. — 2. P. (zřídka ) z , příjmení nobilitované rodiny, jejíž předek  byl prý r. 1569 nadán erbem. Synové jeho byli  a . Onen vzdělav se důkladně napřed sloužil vojensky a táhl r. 1556 s arcikn. Ferdinandem do Uher, později vstoupil do appellačn. soudu, kdež byl napřed písařem a asi od r. 1582 až do své smrti (1603) sekretářem. Od císaře Rudolfa II. dostal (1593) polepšení erbu, což vztaženo i na bratra jeho , souseda v Slaném. Dal bíti jeton s erbem a heslem: Sors omnia versat. — 3. P. z , příjmení starožitné rodiny vladycké, z níž  byl r. 1563 úředníkem opočenským. Později (1589)  seděl v Střezoměřicích,  († 1594) v okolí Čáslavě a bratr jeho  (1597—1601) na Moravě.  vyženil s Alžbětou Šnoblovou z Choustníka († j. 1619) dědiny šosovní při Táboře, jež do r. 1620 prodal. Sčk.

České šlechtické rody v Ottově slovníku naučném