Ottův slovník naučný/Abdula Marko
Abdula Marko, hlavní knez požarevacké nahie za řekou Moravou. On a Stevan Dobrnjac, knez téže nahije, spolčili se s pašou tureckým v Bělehradě, jenž oba neodvislými knezi uznati slíbil, jakož i se spahy, načež oba knezové Miloši Obrenovići, který r. 1817 ode všech knezů v zemi jako »vrhovni knez« byl uznán, později však příkrým zasahováním do pravomoci jejich, zvláště strany vybírání daní, mnohé proti sobě popudil, poslušnost vypověděli. Z jara r. 1821 vypukla malá vzpoura (»Abdulina buna«) v Požarevci, kterou nastrojil as sám paša bělehradský Marašli-Alf, který podobně, jako to byl učinil v zemi Boli v Asii, zchytrale a s počátku se zdánlivou povolností chtěl Srbsko úplně podrobiti a v poslušenství přivésti, za kterýmž účelem různice mezi Srby rozněcovati usiloval. (Srov. Vuk Karadžic: Gradja za srp. istoriju našega vremena str. 174–180.) A-ovo spiknutí vyzradil Milošovi Miljko Petrović, nejmladší bratr hajduka Veljka, načež Miloš vyslal neprodleně ozbrojené mužstvo proti povstalým okresům; avšak Marašli-Alí vytrhl s vojskem jim na pomoc, předstíraje, jako by bouři potlačiti chtěl, načež Miloš prohlédnuv jeho záměr, pohrozil mu všeobecným povstáním v zemi, bude-li se míchati do těchto věcí. Poněvadž pak tehdáž právě řádilo v Multanech a Valašsku spolčení »hetaerie«, paša obávaje se, aby snad Srbové s Ypsilantim se nespojili, s vojskem odtáhl. Pravilť knez Miloš v dopise svém ze dne 12. dub. 1821, daném Marašliovi, že ukořistil jakési listiny a proklamace, z nichž zřejmo, že A. a Dobrnjac byli umluveni se spiklenci ve Valašsku. (Archiv srp. učenog družstva, č. 802 až 803.) Po odchodu tureckého vojska byli odbojní knezové se svými přívrženci pokořeni a krutě pokutováni. (Srov. Gradja za istoriju kraljevine Srbije. Vreme prve vlade kneza Miloša Obrenovića. Priredili J.Petrović Nik. J. Petrović. Knjiga I. od g. 1815–21.) Kle.

Lidé v Ottově slovníku naučném