Ottův slovník naučný/Agoult
d'Agoult [dagú], , hrab., franc. spisovatelka známější pseud. , * 31. prosince 1805 ve Frankfurtě n. M., kde otec její vicomte de Flavigny, francouzský uprchlík, byl pojal za choť Marii Bethmannovu. Byvší vychována v Paříži stala se r. 1827 manželkou hraběte d'A., s nímž procestovala Švýcarsko, Italii a Německo. – V l. 1841–45 sepsala několik pěkných novell; větší pozornost vzbudily duchaplné její články o politickém a duševním stavu Německa, uveřejněné v »Revue des deux mondes« a v »Revue indépendante« (1847). Po revoluci únorové sepsala Lettres républicaines (1848), v nichž ostře posuzovala vládu Ludvíka Filipa. Nejlepším jejím spisem jsou Esquisses morales et politiques (v Paříži 1849, nové vydání 1880, německý překlad v Berlíně 1862), příruční to kniha ethická, jednající stručně, duchaplně a poutavě o tendencích a tísních naší doby, o sporu mravouky s náruživostmi a p. A. sepsala ještě několik jiných spisův obsahu aesthetického a politického a zemř. 5. bř. 1876 v Paříži. Po smrti její vydán svazek jejích memoirů, Mes souvenirs (1877). Dcera její , hrab. de , nar. 10. srp. 1830, choť hrab. Girarda de Chamaré, píše pod pseud. C. . – Jiná dcera její byla chotí Emila Olliviera; třetí, , byla dříve chotí pianisty Hanuše Bülowa, r. 1870 stala se manželkou Rich. Wagnera. Obou těchto posledně jmenovaných dcer A-iných otcem byl František Liszt. Srovn. Pommier, Biographie de Madame d'A. (v Paříži 1867).

Agoult