Jan Hus v představách šesti staletí a ve skutečnosti/Úvod
Jsem přesvědčen, že vynikající profesor se pozná podle toho, že dokáže spojit zdánlivě neslučitelné: probrat látku stručně a do hloubky. Text profesora Polce, který máte před sebou, nenabízí záplavu dat a jmen (přehled základních dat jsme doplnili na straně 118), ale ukazuje důležité souvislosti – širší veřejnosti často zcela neznámé.

Text, který nyní jen s drobnými úpravami vychází tiskem, byl původně přednáškou. Někde jsem slyšel, že správná přednáška by měla působit tzv. „aha efekt“: díky ní se posluchačům spojí vše, co doposud věděli, v jeden celek a pochopí souvislosti. A pak si již sami dalším studiem mohou doplňovat detaily… Věřím, že po přečtení budete se mnou souhlasit, že text profesora Polce tento „aha efekt“ působí.

Autora textu Mons. Prof. ThDr. Jaroslava Václava Polce (narozen 1929 v Chicagu, zemřel 2004 v Praze) je možno považovat za jednoho z našich nejvýznamnějších odborníků na husovskou problematiku. V letech 1963 až 1991 byl ředitelem Knihovny Lateránské univerzity v Římě, od roku 1992 byl profesorem Univerzity Karlovy pro církevní dějiny a patrologii, v letech 1997 až 2002 byl děkanem Katolické teologické fakulty UK v Praze. Zabýval se nejen osobností mistra Jan Husa, ale velmi důkladně také studiem kořenů, ze kterých celá situace reformního úsilí v Čechách na počátku 15. století vychází. V roce 2002 publikoval rozsáhlou sbírku pramenů k době, která předznamenala Husovo působení (Jaroslav V. Polc, Zdeňka Hledíková: Pražské synody a koncily předhusitské doby, Praha 2002). Zpřístupnil tak velké množství pramenů, které mohou sloužit hlubšímu porozumění tomu, jaké bylo „přesné místo, které patří mistru Janu Husovi mezi těmi, kteří usilovali o církevní reformu“. Citace v uvozovkách jsou slova papeže Jana Pavla II. ze 17. prosince 1999 ke členům ekumenické „husovské“ komise. Jde o znění papežových slov pronesených v češtině – přepsaných přesně podle zvukového záznamu pořízeného vatikánským rozhlasem. Často uváděné znění papežových slov „… vymezit přesněji místo, které Jan Hus zaujímá mezi reformátory církve“ je tedy chybné.

První část textu profesora Polce ukazuje, jak si jednotlivé generace od 15. století až do 20. století vytvářely svůj vlastní pohled na Husa – často dle zásady „přání je otcem myšlenky“… Nejen že popisuje různá klišé v pohledu na osobnost mistra Jana Husa, ale zasazuje jejich vznik do zajímavých historických souvislostí. Druhá část textu pak poskytuje fakta, podle kterých si čtenář sám může porovnat, nakolik tyto obrazy odpovídají – a nebo velmi často neodpovídají – tomu, kým byl Jan Hus ve skutečnosti.

Při příležitosti šestisetletého Husova výročí řekl papež František: „… je třeba dál studovat osobu a činnost Jana Husa, který byl dlouho předmětem sváru mezi křesťany a dnes se stal pohnutkou k dialogu. Toto ideologicky nepodmíněné bádání bude důležitou službou historické pravdě, všem křesťanům a celé společnosti, i za hranicemi vaší země.“ (15.6.2015, překlad podle www.radiovaticana.cz). Právě o tuto rekonstrukci „ideologicky nepodmíněného obrazu“ se kniha snaží. Profesor Polc nezamlčuje Husovy klady a přínosy, ale ani zápory.

Originální záznam přednášky, podle které tato kniha vznikla (byly provedeny jen nutné redakční a stylistické úpravy, vynechána opakující se slova, vypuštěny nebo zkráceny některé odbočky od tématu), je zdarma k dispozici k přehrání i ke stažení ve formátu mp3 na www.tv-mis.cz/polc-jan-hus a v přehrávači „témabox“ http://temabox.tv-mis.cz (Jaroslav Polc: Mistr Jan Hus – přednáška ze sympozia v České katolické misii sv. Vojtěcha ve Stuttgartu v roce 1984).

Kniha, kterou držíte v ruce, neobsahuje rejstřík, protože je v kompletní elektronické verzi (ve formátu pdf) zdarma k dispozici na www.fatym.com a www.amims.net – je proto možné použít výhodnější fulltextové vyhledávání přímo v textu.

Velký dík patří těm, kteří se zasloužili o to, že tato přednáška mohla zaznít a pak vyjít i v písemné podobě: P. Radimovi Valíkovi OSB, který sympozium ve Stuttgartu uspořádal, a dále Věře Hradečné, manželům Kindlovým, Marii Křečkové, Mgr. Václavu Marouškovi, Mgr. Stanislavu Berounskému, kteří se podíleli na vzniku záznamu a jeho převodu do psaného textu.

P. ThLic. Pavel Zahradníček, Th.D.

Vranov nad Dyjí, 6. července 2015,
v den šestistého výročí upálení mistra Jana Husa