Vlastenský slovník historický/Rastislav
Rastislav (Rastic), též , kníže Moravský, synovec Mojmírův, uveden byl na trůn Moravské říše od krále Německého Ludvíka v srpnu 846, i obral si za úkol života svého vydobyti Moravě samostatnost, ku kterémuž cíli spolčil se s Bulhary, mocnými sousedy svými na východě. Ludvík znamenaje úmysl R-ův vtrhl r. 855 s velikým vojskem do Moravy, avšak musil se vrátiti bez pořízení. Od té doby moc R-ova, napořád se zmáhajíc, stala se útočištěm všech od Ludvíka utlačovaných, i vlastních synů jeho. V té době vyprosil si R. od Řeckého císaře Michala slovanské apoštoly pro svůj národ, o čemž v. čl. . Zavedení slovanské liturgie v Moravě vedlo pak ke sporům s německými biskupy, i se samým králem Ludvíkem, s kterým nastaly R-ovi nové války, v nichž tento vítězem zůstal. Konečně r. 870 připravil mu synovec jeho  (v. t.) nenadálý pád, když netrpěliv poslušenství přísného strýce jal jej úkladně a vydal nepříteli jeho králi Ludvíkovi. Ten postavil jej před soud, který jej odsoudil k smrti. Ludvík daroval mu sice život, ale  dav mu vyloupati oči strčil jej do kláštera, v němž R. neznámo kdy zemřel.