Ottův slovník naučný/Pestřenky
Pestřenky (Syrphidae) jest čeleď much kruhoševých s hlavou polokulovitou, často dolů prodlouženou, zšíři hrudi; čelo jest často vysedlé, tykadla vpřed trčící, nicí, na kořeně silně sblížená, s 3. článkem většinou zploštělým a osinou nahou nebo peřitou. Sosák jest mírně dlouhý, zpravidla se 4 štětinami; makadla nečleněná, dosti dlouhá; oči u samečka většinou se dotýkají; 3 očka jednoduchá. Hruď jest silná, štítek veliký; zadeček má 5–6 (zřídka 7) patrných kroužků. Nohy zpravidla krátké, slabé, často se zoubky nebo trny, ale bez ostruh; plátky přidržovací zřetelné; šupinky malé. Křídla jsou dosti veliká, jejich 3. žilka podélná není vidličnatá, políčko terčové jest 4úhlé, 1. koncové pole zadní jest zavřené a ústřední pole zpodní prodlouženo jest až nebo téměř až ke kraji křídlovému. Zvláště význačna jest žilka vsunutá, protínající menší žilku příčnou mezi 3. a 4. žilkou podélnou. Tělo jest téměř zcela lysé nebo krátce a měkce pýřité. Jak jméno samo praví, jsou p. obyčejně nápadně zbarveny; sedávají na listech a ssají na květech. Jejich struskovité larvy živí se drobnějším hmyzem, hlavně mšicemi. Kukly jsou soudečkovité. U nás zastoupeny jsou 50 rody se 198 druhy. Z důležitějších slušno jmenovati rod ,  a  Latr., . Tento má 3. čl. tykadlový opatřený lysou osinou, pole podramenní otevřené, štítek zpravidla nafouklý a prosvítavý a zadeček podlouhlý. Dospělé mouchy sedávají na květech. Larvy, které jsou do předu zúžené, velmi čilé, usazují se nejraději mezi mšicemi; zadním koncem se zachycuje na rostlině, natahuje se tělem na vše strany a ostrou rohovitou ploškou mezi 2 háčky v ústech umístěnou nabodává mšice. Barvy je zelenavé nebo zašedlé. Dospěvši mění se v kuklu podoby hruškovité na rostlinách upevněnou. V Čechách známo jest 33 druhů. Kpk.

Zoologie v Ottově slovníku naučném