Vlastenský slovník historický/Roudnice
Roudnice (Rúdnica), město v Čechách na úpatí památného Řípu, jest stará osada, jenž dle pověsti má jméno od vody železité (rudé), která se až posud nedaleko proboštského chrámu hojně ze země prýští. R. byla původně bezpochyby komorním majetkem knížat Českých, ve XII. století pak náležela již k biskupství Pražskému. Biskup  za krále Václava II. panství Roudnické zvětšil dalším darováním královským i přikoupením, a r. 1294 vystavěl a nadal chrám na tom místě, kde nyní proboštský stojí. Z nástupců jeho nevíce zásluh má o R-ci , který tu rád přebýval. On vystavěl nynější chrám a při něm první v Čechách klášter augustiniánský, do něhož měli přijímáni býti jen mniši z obou rodičů jazyka českého zrozeni; dále kamenný most přes Labe a blíže něho špitál pro nemocné své poddané. Jeho nástupce arcibiskup  obehnal město R-ci zdí, zvětšil hrad Roudnický a vystavěl při něm kulatou vysokou věž, v níž byl napotom vězněn Cola di Rienzi. V těch dobách se město značně zvelebovalo a rozličných výsad dosáhlo. Arcibiskup  přistoupiv k Husitům zastavil r. 1431 R-ci s příslušenstvím , jehož vdova postoupila ji r. 1453 . Ale brzy na to se dostala pánům , a r. 1467 dobyta jest od král. vojska na odbojném . Od těch dob vystřídali se v držení R. četní zástavníci po celé století, až se r. 1575 dostala  v spupné dědictví. Provdáním se vdovy jeho  za kancléře  dostala se R. domu Lobkovickému, jemuž náleží dosavad. Knížecí tito manželé opravili zámek, založili blízko něho klášter kapucínský a obnovili proboštský chrám i pobořený klášter, opuštěný od mnichů v dobách husitských. Za povstání českého přidrželi se Roudničtí odbůjných stavů a Fridricha Falckého, začež po bitvě Bělohorské hlavni vinníci jsou trestáni na majetku, primator pak Jan Burian Kochovec u vězeni zemřel. Syn Zdeňkův  zavedl v R-ci pěstování morušových stromů, čímž učiněn první začátek k zavedení hedbávnictví v Čechách, a začal novou stavbu zámku. Za války 30leté R. mnoho přetrpěla, r. 1631 dobyli jí Sasové, v letech 1639 a 1645 Švédové pod Banerem; ti od cís. vojska pronásledováni zničili za sebou most Roudnický, jehož zříceniny doposud se spatřuji. Roku 1676 jest město požárem skoro zničeno, při čemž i proboštský chrám lehl popelem; r. 1713 a 1714 zastižena R. morovou ranou. Kníže  († 1715) dokonal stavbu nového zámku, a syn jeho  obnovil proboštský chrám (1728), při čemž sloh stavení toho změněn.