Ottův slovník naučný/Reguláry
Reguláry (u středov. chronologů regulares paschae) jsou čísla od 1 do 7, která nám udávají rozdíl dnů mezi dnem týdenním 24. břez. a t. zv. rokem velikonočním (terminus paschalis) čili dnem I. jarního úplňku. — Ze součtu r-ár a konkurrent určitého roku seznáváme, na jaký den týdenní připadne úplněk velikonoční. Protože při číslech těchto běží o určení dne týd., nebéře se plný rozdíl dnů mezi 24. bř. a dnem jarního úplňku, nýbrž jen zbytek jejich, který zůstane po vynechání plných týdnů. Známe-li t. zv. rok velikonoční některého roku, najdou se r. toho roku, když od počtu dnů, které leží mezi 24. břez. a mezi rokem velikonočním, odečteme tolikrát 7, kolikrát je to možno. Připadne-li rok velikonoční před 24. bř., počet dnů, které uplynou do 24. bř., odečte se od sedmi. Při obojím výpočtu den 24. bř. nesmí se počítati spolu, protože při součtu konkurrent označujících dny týdenní s r-rami, které také označuji dny v témdni, byl by 24. březen počítán . Jinak pravidlo k vypočtení r-ár lze vyjádřiti takto: Protože od 11. bř., jenž jest místem klíčů roku velikonočního, až do 24. bř. včetně uplyne zrovna 14 dní čili dva týdny, jsou r. jistého roku rovny zbytku, který obdržíme, dělíme-li klíče roků (claves terminorum) sedmi. Není-li zbytku, regulares paschae rovnají se 7. R. souvisí arci stejně jako roky velikonoční se zlatými počty. Podle tabulky roků velikonočních (viz , str. 412 b) a klíčů roků snadno si můžeme sestaviti tuto tabulku pro regulares paschae:

Kromě těchto r-ár velikonocí rozeznávají se v chronologii ještě dvoje r. jiné, totiž: a) regulares solares mensium, čili čísla, která, jsou-li připočtena ke  (v. t.), udávají týdenní den prvního dne v měsíci; b) regulares lunares, to jsou čísla, která, jsou-li připočtena k  (v. t.) jistého roku, udávají nám stáří luny prvního dne v měsíci. Obojí posléze jmenovaná čísla jsou pro všecka léta stejná. GFch.

Čas v Ottově slovníku naučném
Chronologie v Ottově slovníku naučném