Vlastenský slovník historický/Cúda
Cúda (), starodávní název soudů župních v Čechách, na Moravě i v Slezsku, kdež se udržely až do XVI. století, jsouce od Němců nazývány . Jejich pravomocnosti podrobeni byli všickni obyvatelé župy bez rozdílu stavu. Teprv za Přemysla Otakara I. počaly výsady duchovenstva a měst činiti rozdíl v příslušnosti soudní druhdy všeobecné. U každé cúdy konán čtyrykráte do roka, vždy po několik dní, soud dvojí, . Větší soud řídil  sám, předsedaje vyšším úředníkům župním a dvanácti kmetům, jakož i zemanům též župy, mnoho-li se jich právě sešlo; na menším soudě seděl  s menšími úředníky a vládykami župními. Jednání bylo veřejné, a nalezáno za právo dle pravidel a obyčejů právních od starodávna zachovaných.