Ottův slovník naučný/Nereis
Nereis Gr. ( Sav.) nazývá se rod  (Polychaeta) ze skupiny , jeden z nejznámějších, zástupce čeledi Nereidae (Lycoridae), jejíž hlavní znaky jsou: tělo táhlé, sploštěné, mnohočlánkové. Přída nese dvé párův očí, dvé tykadel, dvé velkých kuželovitých makadel a osm tykadlovitých vláken cirrových (po čtyřech na každé straně). Konec těla označen dvěma řitními vlákny cirrovými. Veslovité komolce nožní jsou jedno- n. dvouvětvé, mají hřbetní a břišní vlákna cirrová a hřbetní i břišní svazky štětin. Vychlipitelný hltan ozbrojen jest silnými, chitinovitými čelistmi. Přívěsků žeberních tu není. Jedinci pohlavně dospělí () liší se jistými znaky tvarovými (na zadní části těla, kde jsou žlázy pohlavní) od jedinců mladých (atokní jedinci), jsou pohyblivější nežli tito a byli popsáni jako zvláštní rody (Heteronereis). Čeleď zahrnuje několik rodův a četné druhy, velmi čilé, žijící při břehu nebo pelagicky, zdržující se na řasách, kamenech a j. předmětech a živící se potravou živočišnou neb rostlinnou. Rod N. vyznačuje se vedle znaků charakterisujících čeleď hlavně tím, že dvouvětvé komolce nožní mají zvláštní jazýčkovité přívěsky hoření a dolní, vlákna cirrová pak jednoduchá. Z četných druhů jsou nejznámější: N. pelagica L., 10—20 cm dl., 7—10 mm šir., žijící v okeánu Atlantském a severnější části okeánu Tichého; N. Dumerilii Aud. et Edw., 7—8 cm dl., žijící v mořích evropských, v tenkostěnných rourkách, jež si buduje; N. diversicolor O. F. Müll., 8—8·3 cm dl., žijící v mořích evropských i ve vodách smíšených. Šc.

Zoologie v Ottově slovníku naučném