Ottův slovník naučný/Akratothermy
Akratothermy (z řec.),  (Wildbäder). Vody vřídel těchto rovnají se, hledíme-li k součástkám v nich obsaženým. obyčejné vodě, ba jsou namnoze ještě mnohem chudší (maximum pevných součástek 0,6 na 1000 dílů). Když analysa chemická prostotu těchto vod objevila, hledali balneologové účinky ve zvláštní specifické teplotě tvrdíce, že vody vřídel pomaleji chladnou než jiné; dnes pak kladou váhu na zvýšenou vodivou sílu elektrickou, kterou se naše vřídla vyznamenávají nad destillovanou a dešťovou vodu. Prof. Gerold (Stud. ü. d. B. zu Teplitz, 1886) jest přesvědčen, že elektřina vod těchto výhodně účinkuje při chorobách nervových. Se stanoviska vědy exaktní nelze připisovati a-mám nižádného účinku specifického; tím ovšem ne. popíráme, že se lze dodělati v a-mách dobrých úspěchův při vleklých chorobách, avšak úspěchy ty sluší psáti na vrub methodiky lázeňské, účinku teplých koupelí a momentům lázeňskému životu vlastním. Nesmíme zapomínati, že při vřídlech jsou zřízeny lázně elektrické, léčení studenou vodou. massáží; že různě temperované koupele s rozmanitými sprchami, s poléváním, s ovinováním, pocením a p. jsou mohutnými pomůckami léčivými, které vhodně jsouce ordinovány při chorobách, o nichž níže promluvíme, mohou účinkovati. Zkouší se také léčení pitím vřídel, jež nemá významu jiného než léčení pitím teplé vody.

Z nemocí k léčení v a-mách se hodících jmenujeme: neuralgické bolesti obličejové, křeč víček, rheumatické a dnavé choroby, ischias, tabes dorsalis, obrny, hysterie, neurasthenie, svrbivka, ekzem. Výběr míst řídí se podlé podnebí a teploty vod; jakost vod jest všude stejná; místa sama náležejí v podnebí nížin i v podnebí horské, a známo, že oboje mají své vlastní indikace. Od 22° C až 37° C teploty jsou vřídla: Badenweiler, Janské lázně, Landeck, Tobelbad, Wildbad a j., od 37°–48° C: Gastýn, Krapina Teplice, Plombiéres, Pfeeffers Ragatz, Römerbad, Teplice, Šenava, Warmbrunn. ch.

Akratothermy