Ottův slovník naučný/Rok
Rok (lat. ) všeobecně je doba, za kterou oběžnice vykoná jeden oběh okolo slunce. Takový r.  udává se buď počtem středních dní slunečních anebo počtem rotací (dní) příslušné planety. Obyčejně míní se r-em r.  (tropický). Podle východiště oběhu rozeznáváme r. trojí:

1.  () r., t. j. pravá doba oběhu, po níž slunce se vrátí k téže stálici v ekliptice, od níž vyšlo. R. hvězdní trvá okrouhle 365d 6h 9m 10s středního času.

2.  r. () je doba, za kterou slunce od bodu jarního vrátí se k témuž bodu. Poněvadž tento bod couvá, t. j. slunci vstříc se pohybuje (viz ), slunce nemusí vykonati celý oběh, aby se k němu vrátilo, proto je r. tropický kratší, trvá nyní 365d 5h 48m 45,8s. Poněvadž praecesse pomalu přibývá, ubývá délky r-u tropického, a to za 1000 let asi o 6 vteřin. R. 1800 délka r-u tropického byla 365d 5h 48m 46,4s. Za Hipparcha (125 př. Kr.) byl r. tropický asi o 12s delší než nyní. Také  (v. t.) působí malé změny v délce r-u tropického. Nutací zvětšuje se časem praecesse, časem se zmenšuje; změny ty dosahují až ⅓ praecesse a opakují se za období 19 let. Nehledíme-li k těmto změnám, máme  r. . Tropický sluje proto, že staří hvězdáři určovali jeho délku podle vstupu slunce do obratníku raka (), při čemž slunce dosahuje v poledne největší výšky. Sluneční r. má 4 časy neboli , totiž: , , , , o nichž viz jednotlivé články.

3.  r. je doba, ve které země na své dráze kolem slunce vrátí se od přísluní zase k přísluní; po té době je totiž  (v. t. 1) země zase stejná, jako před tím. Kdyby bod přísluní se neměnil, r. anomalistický rovnal by se r-u hvězdnímu. Poněvadž však přísluní postupuje tím směrem, jako země na své dráze, je r. anomalistický delší než hvězdní. Postup přísluní není rovnoměrný, proto není délka r-u anomalistického stejná. Průměrně r. anomalistický trvá 365d 6h 13m 49s. VRý.

R.  jest souhrn všech svátků, jež pořádkem od církve ustanoveným v roce se slaví. Připomíná a představuje život a vykupitelskou činnost Kristovu, kterak byla připravována, rozvíjena a uskutečňována a kterak stále se v církvi uskutečňuje. Účelem jeho jest slaviti nesmírnou lásku boží a přivlastniti věřícím ovoce vykupitelského díla Kristova. Círk. r. počíná se v církvi řím.-kat. a protest. první nedělí  a vzhledem ke třem hlavním událostem v životě Kristově dělí se na tři části: dobu , v níž připomíná se Kristovo narození a úřad učitelský, dobu , v niž představuje se Kristovo utrpení, vzkříšení a úřad kněžský, dobu , v níž oslavuje se seslání Ducha sv. a úřad Kristův královský. Hlavní události ty slaví se třemi hlavními svátky, jež slovou  hody. Každý pak svátek ten má dobu přípravnou či předhodí a následnou či pohodí. Nejbližší dobou přípravnou svátků větších jest  či ; bezprostřední pak dobou následnou jest . Středem celého círk. r-u jest Boží hod velikonoční. Proto podle něho řídí se všecky ostatní pohyblivé svátky. Připadá na první neděli po prvním úplňku jarním. Srv. , str. 411—412. Sa.

R.  () počíná se ve chvíli, kdy střední délka slunce zvětšená o konstantní díl aberrace rovná se 280 stupňům (počítáme-li od příslušného středního rovnodenní). Podle Bessela čítá se v tuto chvíli leden 0,0 (identické s 31,0 prosincem roku předcházejícího). Při převádění ze středního aequinoctia začátku roku na aequinoctium zdánlivé uvádějí se v astr. ročnících příslušná redukční data, jež vztahují se na r. imag. a jejichž argument tvoří dni r-u imag. Poněvadž slunce k úplnému oběhu potřebuje 365 dní a část dne, nebude opětný začátek r-u toho, splýval-li před tím pro určitý meridián se začátkem r-u obyčejného, splývati opět po roce. Tabulky redukční platí však přímo pro meridián, pro který obyčejný r. začíná zároveň s r-em imaginárním, platí tedy každý r. pro jiný meridián přímo. Při užívání tabulek pro meridián, jehož délka od Paříže jest d (na západ kladně), ustanoví se nejprve délka meridiánu k (na východ kladně) vzhledem k Paříži, pro který s r-em obyčejným počíná se též r. imag., výraz k + d jest pak hledaný čas meridiánu, vyjádřený dny r-u imaginárního. Gs.

R.  je doba 12 měsíců synodických, tedy 29,53059d × 12 = 354,36708 dni = 354d 8h 48m 35,7s; je tedy asi o 11 dní kratší než r. tropický.

R.  počíná se 1. pros. a končí se 30. list.

R.  v církevním právě: 1. r. 1624. Práva a majetek v tomto roce měly zůstati navždy každé straně církevní. — 2. Viz .

R.  n.  (lat. ) je r. s určitým dnem počátečným (1. leden) a konečným (31. prosinec), dělený v určitý počet měsíců se stálým počtem 24hodiných půlnocí se počínajících dnů ( a ). Oproti r-u, měsíci a dnu občanskému stojí jednak r., měsíc a den  (), jednak r.  n.  (). R. a měsíc přirozený řídí se oběhem slunce a měsíce, den přirozený počítán od hodiny 6. ranní do 6. večerní. R.  znamená nyní dobu 365 dnů, měsíc 30 dnů, den 24 hodin, kteréžto lhůty počíti mohou kdykoliv, v kterýkoli den () nebo v kterýkoli časový moment (). Srv. , str. 411. red.

R.  neb  jest období asi 26.000 let, za které pól světový vykoná oběh kolem pólu ekliptiky (v. ). VRý.

R.  viz  a , str. 777 a 778.

R.  je každý r. dělitelný stem.

R. svatý viz .