Vlastenský slovník historický/Blahoslav
Blahoslav Jan, starší bratří českých, narozen 1523 v Přerově z rodu šlechtického, studoval v cizině: ve Vitemberce, kdež poznal Luthera, v Kralovci a v Basileji, byl 1553 na kněžství zřízen a od Jednoty bratrské užíván ku poselstvím k arciknížeti Maximilianovi, protestantům nakloněnému, aby získal bratřím jeho přízeň, čehož se mu však nepovedlo v míře žádoucí. Roku 1557 stal se starším Jednoty, a vykázáno mu sídlo v Evančicích na Moravě. Vedle úřadu svého vyvinoval B. výtečnou činnost spisovatelskou, a jmenovitě zanášel se dějinami Jednoty; výsledek těchto historických prací obsažen jest dílem v Aktách Jednoty, uložených nyní v Ochranově (13 foliantů). Do oboru toho náleží též Život Jana Augusty. Jinak zanášel se hlubokými studiemi jazyka českého, a stejnou dobou pěstoval též hudbu, o čemž vydávají svědectví spisové jeho Gramatika česká (vydaná 1857 ve Vídni Ign. Hradilem a Jos. Jirečkem) a Muzika, to jest knížka zpěvákm náležité zprávy v sobě zavírající ( 1569), ve které podal první theorii časoměrné prosodie. Ale nejznamenitější jeho práce jest překlad Nového zákona, který později přijat byl do šestidílné bible bratrské. Ve všech spisech svých, jichž jest 22, s části obsahu theologického a jmenovitě polemického, jeví se B. co dokonalý mistr v užívání jazyka českého. B. požíval pro svou vzácnou učenost nejenom všeobecné vážnosti, nýbrž uhlazený jeho mrav získal mu též oblíbenost a vliv u šlechty moravské, jmenovitě vychoval Jana z Žerotína, otce slavného Karla. Zajisté pak i jeho zásluhou stalo se, že školy bratrské v druhé polovici XVI. století tak znamenitě se povznesly.