Ottův slovník naučný/Pochutiny
Pochutiny. Potrava naše obsahuje mimo látky nevyhnutelně nutné k náhradě součástí životními pochody spotřebovaných — t. zv. látky výživné, které mimo cukr a sůl jsou úplně bezchutné (viz ) — též látky, které sice při vlastních pochodech výživy nejsou súčastněny, ale svou příjemnou chutí nebo vůní nás upozorňují na ty které pokrmy nebo potraviny a k požívání jich nás lákají. Látky ty jmenujeme p-nami. Mimo to nasvědčují některé pokusy a zkušenosti, že p. svým účinkem na čivy mohou podporovati pochody zažívací, na př. když shlédneme pokrm zvláště oblíbený, zejména přistoupí-li k tomu ještě příjemný pocit čichový, „dělají se nám sliny v ústech“, t. j. žlázy slinné vyměšují více slin, důležité to šťávy zažívací; podobně můžeme pozorovati u psa s píštělí žaludeční zvýšené vyměšování zažívací šťávy žaludeční, ukážeme-li mu kus masa.

Mnohé p. jsou obsaženy již v potravinách tak, jak je příroda poskytuje: cukr, ovocné kyseliny, aromatické látky v ovoci a pod., jiné vznikají teprv úpravou potravin: tak maso syrové nemá ani příliš příjemné chuti ani vůně, jsouc však vydáno zvýšené teplotě (vaření, pečení, smažení), nabývá obého; podobně v těstě teprve pečením a pod. vznikají ony látky, které chlebu, koláči a j. dodávají známé charakteristické chuti a vůně. Za třetí konečně se k potravinám při úpravě pokrmů  hmoty právě jen proto, aby se dosáhlo libé chuti a vůně: hmoty ty jmenujeme p-nami v užším smysle slova. Sem náleží cukr (jenž je však zároveň též vydatnou látkou výživnou), sůl, koření. Konečně můžeme uvést i jako čtvrtou skupinu hmoty, které požívají se samostatně hlavně právě jen proto, aby se jimi vzbudily příjemné pocity chuťové, čichové a čivové vůbec, neposkytují však žádných látek vlastně výživných (neb aspoň jen nepatrné jich množství). Sem náležejí nápoje lihové a různé hmoty, obsahující zvláštní alkaloidy: káva, čaj, tabák; také ovoce z největší části obsahuje jen velmi málo látek výživných. Nelze nezmíniti se o tom, že též ryze psychické vlivy působí podobně jako p.: zármutek, strach a vůbec stavy depressivní mohou vydatně potlačiti chuť na jídlo, jako zase naopak veselá mysl dovede okořeniti i stravu jednoduchou. Podobně nevzhledná nebo ne dosti čistá úprava jídla, stolu a jídelny samé mohou jídlo samo o sobě dobré znechutiti u citlivějších osob a naopak. SRka.