Ottův slovník naučný/Kozlov
Kozlov: 1) K., osada v Čechách u Rovně, hejt. Jičín, okr. Sobotka, fara a pš. Mladějov; 14 d., 64 ob. č. (1890), popl. dvůr Křenov. K. jest snad rodné sídlo vladykK-a. — 2) K. (Kosslau, Gosslau), ves t., hejt. Kadaň, okr., fara a pš. Doupov; 25 d., 142 ob. n. (1890). — 3) K., ves t., hejt., okr., fara a pš. Ledeč; 30 d., 193 ob. č. (1890), 1tř. šk., ložisko želez. rudy. — 4) K., ves t. na svahu vrchu t. jm., hejt. a okr. Litomyšl, fara a pš. Čes. Třebová; 48 d., 329 ob. č. (1890), 1tř. šk. — 5) K., někdy ves, nyní samota t. u Ošelína, hejt. a okr. Stříbro, fara Damnov, pš. Svojšín. Platy ze vsi této šly klášteru kladrubskému. Zašla za válek husitských. — 6) K. (Kosslau), far. ves t., hejt. Žlutice, okr. a pš. Bochov; 89 d., 504 ob. n. (1890), kostel (1365 far.) s obrazem od Brandla a 2 hrobkami, 3tř. šk., mlýn. Alod. statek (190.43 ha) se zámkem a dvorem náleží spořitelně šluknovské. Ve XIV. a XV. st. byl K. manským zbožím k Bečovu a potom k Bochovu. Před r. 1570 seděl na zdejším zboží Jan Ratibořský z Chcebuze, potom Jiřík Uttenhoffer z Uttenhofen, z jehož nástupců Adam súčastnil se bouří stavovských, začež mu tvrz a ves K. se dvorem popl. od král. komory ujat a prodán (1623) cizozemci Janu Hegnerovi z Rezelfeldu, král. sekretáři při čes. dvor. kanceláři na Novém městě Pražském. Potom držela (do r. 1670) K. rodina ze Štampachu, Pikhartů z Zel. Údolí (od r. 1687—1744), Hoyerů z Blumenau (od r. 1792), v 2 pol. t. stol. Julius Gabriel a od r. 1890 spořitelna šluknovská. — 7) K., ves t. (hejt. Strakonice), viz.

8) K., ves na Moravě, hejt. a okr. Jihlava, fara Vys. Studnice, pošta Velký Beranov; 83 d., 657 obyv. č. (1890), 1tř. šk., kaple sv. Jana, poplužní dvůr a samota Loudilka. — 9) K. (Koslau), ves t., hejt. Hranice, okr. Lipník, fara a pošta Vel. Újezd; 75 d., 29 obyv. č., 537 n. (1890), 2tř. šk. Pod Liselberkem má Odra své prameny a v nedalekém revíru objeveno (1832) ložisko břidlice ku krytí střech. — 10) K., osada t. u Lesoňovic, hejt. N. Město, okr. Bystřice, fara a pš. Štěpánov u Nedvědic; 11 d., 73 ob. č., 2 n. (1890). — 11) K., osada t. u Křižanova, hejt. a okr. Vel. Meziříčí, fara a pš. Křižanov; 21 d., 135 ob. č. (1890). K r. 1494 připomíná se zde tvrz se dvorem.

12) K., új. město v rus. gub. tambovské nad ř. Lesním Voroněžem na křižovatce žel. drah Rjazan–K., K.–Saratov a K.–Voroněž–Rostov, má 34.626 obyv. (1890) ve 3813 domech, 14 kostelů, klášter, 64 závodů průmyslových, čilý obchod, hl. s dobytkem a plodinami hospodářskými; z ústavů vzdělávacích ženské progymnasium, z ústavů dobročinných dva chudobince a j. —má na 6701 km2 345.460 obyv., kteří se živí polním hospodářstvím, chovem dobytka a obchodem. — 13) K., új. m. v gub. tavrické, viz.

Kozlov
Kozlov
Kozlov
Kozlov
Kozlov
Kozlov
Kozlov
Kozlov
Kozlov
Kozlov