Ottův slovník naučný/Božejov
Božejov: 1) B. (něm. Buschendorf), hejt. Kaplice, okr., býv. v panství a pošta N. Hrady (6 km záp.), fara Žumberk, 33 d., 154 obyv. něm. (1880). red. — 2) B., farní městys t., 71 d., 658 obyv. čes. (1880); hejtm. a okres Pelhřimov (9 km jihozáp.), býv. panství, kostel pův. ze XIV. stol., 3tř. škola, pošta, výroč. a týd. trhy, zámek v min. stol. postavený, ale nedostavěný. As 1/4 hod. u sv. Anny hřbitov s kaplí t. jm. a sam. Stupník, Hruškův mlýn a Lhotský. Bývalý zdejší hrad (také tvrz) byl rodným sídlem české rodiny . — B. patřil od starých dob  nebo , zejména od r. 1355 bratřím , , ,  a . Podíly všech sloučil Přibík z Božejova (1386—1403). Po jeho smrti nabyl B-a  (1409 až 1431). Později držel jej  a prodal jej po r. 1446 . Za krále Vladislava seděli tu  (1482, † 1493) a  (1494) a  téhož rodu. Na poč. XVI. věku seděli tu  a syn jeho  († 1550), ale prodali jej brzo Leskovcům. R. 1549 dostala B. za díl svůj , manželka . Po smrti její (1564) ujali B. synové její a rozdělili se o jmění otcovské a mateřské, při čemž dostal B. . Tento prodal jej r. 1579 . Po Janovi ujal B. syn jeho , jenž dal hrad zdejší opraviti a novou střechou pokryti. Proto se mu říkávalo Starý hrad Červený Božejov. Kryštof († 1608) zůstavil syna  († 1680), jenž byl toho starožitného rodu posledním. B. zdědili po něm vnukové jeho (z dcery Lidmily Veroniky) ,  a . Kryštof skoupil díly spoludědicův a zůstavil B. synu nejstaršímu  (1706—1726). Poněvadž syn tohoto  roku 1784 zemřel bez dědiců přirozených, dědil B. strýc jeho  († 1838). Ten prodal B. r. 1837 Jakubovi Rudolfovi svob. p. Geymüllerovi, a tak připojen k panství kamenickému. Sčk.

Božejov
Božejov