Vlastenský slovník historický/Říp
Říp, něm. Georgsberg, osamotnělá hora u Roudnice, podoby zvonovité (1436 vys.), s jejíhož vrchole jest daleká vyhlídka kolkolem. Dle staré pověsti praotec Čech přišed do země s Ř-u krajinu obzíral, a shledav ji k obývání příhodnou v ní s čeledí svou se usadil. Archeologickým skoumáním objeveno, že na Ř-u naši pohanští předkové bohům svým žertvy pálili a pohřebiště svá měli. Dle pověsti býval prý na vrchu chrám pohanský, který pak proměněn v kostel křesťanský sv. Jiří zasvěcený. Roku 1126 dal kníže Soběslav I. postaviti na místě starého tohoto kostela, bezpochyby již valně sešlého, nový kamenný, a to na památku slavného vítězství, dobytého nad Němci pod Chlumcem. A v podobě té zachoval se kostelík až na naše doby. Biskup Olomoucký Jindřich Zdík, který tento kostel posvětil, spůsobil, že byl dán klášteru Strahovskému, od něho založenému, a při klášteře tom zůstal 439 let. Každoročně v den sv. Jiří konají se pouti ku kostelu tomu z okolí. Roku 1826 byl kostelík k 700leté památce svého vystavění vnitř i zevnitř obnoven. Od R-u obdržela jméno , jenž rozkládala se mezi župami Pražskou, Meziříčskou, Mělnickou, Litoměřickou a Dřevíčskou. Později splynula župa tato s krajem Slánským, který ještě delší čas potom slul .