Ottův slovník naučný/Malyševskij
Malyševskij (Малышевскій) č, církevní dějepisec ruský (* 1828), do r. 1897 professor ruských církevních dějin na kijevské duchovní akademii, probádal z valné části počátky křesťanství u slovanských národův, o čemž uveřejnil v »Trudech« kijev. duch akademie: Svv. Kirill i Mefodij (1885, též o sobě); Suďba slavjanskoj cerkvi v Moraviji i Pannoniji pri učenikach Kirilla i Mefodija (1886); Varjagi v načaljnoj istoriji christianstva v Kijevě (1887, dějiny ruské církve); Otnošejije Rusi k cerkvi rimskoj pri sv. Vladimirě (1863); Jevreji v južnoj Rusi i v Kijevě v X—XII vv. (1878). Kromě toho napsal: Istoričeskaja zapiska o kijev. duch. akad. za 1819—69 gg.; Russkaja cerkov v 25lětije Aleksandra II (1880) a mn. j. Populární spisky M-kého rozešly se po veškeré Rusi v ohromných nákladech; tak: Žitije sv. ravnoapost kn. Vladimira v 360.000 výt. (přel. též na jazyk kalmycký); Zapadnaja Rus v borjbě za svoju věru i narodnosť (Petrohrad, 1894); Pravda ob uniji (5. vyd., přelož do polštiny a do češtiny).

Ruští historikové v Ottově slovníku naučném
Dějiny křesťanství v Ottově slovníku naučném