Ottův slovník naučný/Obžaloba
Obžaloba () nazývá se processní výkon, jímž oprávněný žalobce obrací se k soudu k tomu konci, aby pro určitý čin trestný proti určité osobě zavedeno bylo řízení trestní. To může se podle rak. ř. tr. z r. 1873 státi buďsi: 1. tím, že žalobce učiní návrh na zavedení přípravného vyšetřování (§ 92); nebo že 2. – není-li přípravné vyšetřování obligatorním (§ 91) – podá spis obžalovací (§ 207); nebo že 3. ve hlavním přelíčení navrhne, aby jednání bylo rozšířeno na jiný čin trestný, na obžalovaného teprve tu najevo vyšlý (§§ 263 a 321); 4. v řízení přestupkovém pak již tím, že povšechně navrhne, aby obviněný podle zákona byl potrestán (§ 451), aneb aby na něj byl vydán příkaz neboli mandát trestní (§ 460; v.  trestní). Co do způsobův o-by rozeznává se: 1. O. , jež podává se při všech deliktech officiálných, zahrnujíc v to i delikty návrhové a ke zmocnění stihané.  podává a zastupuje státní zástupce nebo místo něho soukromý účastník (v. O. ). 2. O. , již při těch činech trestných, které podle zákonů trestních stíhají se jen k žádosti toho, komu jimi bylo ublíženo, podává a zastupuje soukromý žalobce. -rch.

O.  neboli  jest trestní (veřejná) o., kterou  podává osoba soukromá. Poněvadž tato o. má býti korrektivem proti obžalovacimu monopolu státního zastupitelstva (v. ), bylo by důsledno, poskytnouti práva takovéto podporné o-by bez rozdílu každému státnímu občanu ( t. zv. o. ), aneb alespoň každému, komu činem trestným bylo ublíženo. Méně důsledný jest řád tr. rakouský z r. 1873, podle něhož právo podporné o-by přísluší jen  (§§ 2 a 48), jakkoli mezi soukromoprávnými nároky tohoto a veřejným zájmem na stíhání činů trestných, o nějž běží při o-bě podporné, není nijaké vnitřní spojitosti. Právo soukromého účastníka k o-bě podporné může však býti přiváděno k platnosti jen v určité formě a v některých případech, kde záleží také na tom, aby obviněný nebyl vydáván v nebezpečenství o-by nedůvodné, ba snad i svévolné, jen s přivolením soudu. V § 48 rozeznává se podle toho trojí případ: 1. Ten, komu bylo činem trestným v právích soukromích ublíženo a jehož trestní oznámení státní zástupce odmítl, má právo navrhnouti, aby bylo zavedeno přípravné vyšetřování, o čemž rozhoduje radní komora. 2. Ustoupil-li statní zástupce od o-by sice již podané, avšak prve než vydání v obžalovanost nabylo právní moci, soukromý účastník může do tří dnů (nebyl-li o ustoupení zpraven, do tří měsíců) u soudce vyšetřujícího prohlásiti, že při o-bě trvá. O připuštění této o-by rozhoduje sborový soud druhé stolice. 3. Stalo-li se ustoupení státního zástupce od o-by v době, kdy vydání v obžalovanost již bylo vešlo v moc práva, nerozhoduje již soud o o-bě podporné, nýbrž stačí, když soukromý účastník do tří dnů prohlásí u sborového soudu první stolice, že při o-bě trvá. Vedle toho může 4., ustoupil-li státní zástupce od o-by teprv ve hlavním přelíčeni, soukromý účastník, byl-li přelíčení přítomen, prohlásiti, že při o-bě trvá (arg. § 47 č. 3 a § 255 odst. 2). Státní zástupce má ostatně i při o-bě podporné právo, zjednávati si vědomost o průběhu řízení a kdykoliv opět v soudní stíháni se uvázati. –  soukromý účastník může bez všelikých dalších formálností místo funkcionáře státního zastupitelstva, který buď stíháni odepřel aneb od o-by ustoupil, učiniti návrh na zákonné potrestání anebo prohlásiti, že při o-bě trvá (§ 449). -rch.

Právo v Ottově slovníku naučném