Ottův slovník naučný/Paraná
Paraná: 1) P.,  vznikající soutokem ř.  (v. t.) a , pramení nedaleko atlant. pobř. na Sera da Mantiqueira a teče záp. směrem částečně po hranici států São Paulo a Minas Gerães. Vlastní P. brzo po soutoku svých pramenů překonává prahy Urubú Punga a přijímá s l. nesplavnou Tiete. Na dalším splavném toku směrem jz. po hran. států Matto Grosso s jedné a São Paulo a Parany s druhé strany přibírá s prava Rio Verde a R. Pardo, oblíbenou cestu kolonistů do Matta Grossa, a s leva mocnější  (v. t.) a Ivahy, až přichází k úpatí Serry de Mbaracayú. Touto prodírá se hlubokou soutěskou, rozdělena jsouc na několik ramen, až spojivši se v jeden proud vrhá se přes vodopád známý pod jménem  neb . Odtud tvoří vých. hranici Paraguaye proti Brazilii až k ústí mocného  (v. t.), známého svým mohutným  (též vodopád Viktoriin), jenž na délku 60 km činí tok nesplavným. Od ústí Iguassú P. je hranicí proti argent. Misiones a Corrientes; pro pahorky těmito provinciemi postupující P. otáčí se náhle blíže parag. Encarnaciónu k západu. U Apipe prahy řeky, rozdělené v několik ramen, tvoří poslední překážku plavbě, neboť odtud P. teče nízkým, bažinatým územím, jež povstalo asi z delty P-ny, tekoucí do starého moře pampského, a brzo pak přijímá svoji největší pobočku  (v. t.). Odtud protéká jsouc místy 2 až 6 km široká Argent. republ. ve směru jjz. Od města Corrientes rozděluje se v síť ramen, obklopujících množství ostrovův a menších výsep, pokrytých bujnou vegetací. Silný tok řeky (od ústí Paraguaye 4 km za hod.) mění často dno a odnáší jednotlivé výspy. Jižně od Santa Fé otáčí se k jv. a přijímá s prava ř. Salado, v horním toku Juramento zvaný, pramenící až na svahu argent.-chilské Kordillery (Cordill. Real). V tomto dolním toku P. dosahuje místy hloubky až 30 m; rozdělena jsouc na několik ramen (P.-Guazu, P.-Mini, P. de las Palmas) ústí do aestuaria laplatského, urazivši cestu as 3560 km dlouhou. Šířka řeky mění se dle množství vody; nejnižší stav bývá v říjnu a list. až do počátku léta, kol pol. února bývá nejvyšší, neboť odvodňuje rozsáhlou oblast od 14° j. š. až k pobř. pohořím brazilským. Rozdíl ten obnáší 3–4 m. Svým tokem je P. důležita pro obchod, neboť činí Rosario, 640 km od moře vzdálené, přístavem pro lodi mořské a důležitým uzlem tratí, na všechny strany se rozbíhajících. Pobočky P-ny, hl. v horním toku, jsou z valné části nesplavny, sloužíce jen místní dopravě.

2) P., dříve  P., hl.  argent. prov. Entre Rios, na prav. bř. řeky P-ny, jv. od Santa Fé, stan. trati Santa Fé–Concepción, má 24.261 obyv. (1895). Město se širokými ulicemi rozkládá se jednak na pahorku 40 m vysokém, jednak kol přístavu, přístupného i velikým lodím, ač vzdálen je 600 km od moře. Je sídlem prov. úřadů a biskupa; má seminář, učit. ústav a divadlo. Hlavní předmět obchodu je vápno. Od r. 1852–61 bylo sídlem spolkové vlády.

3) P., spolk.  v již. Brazilii, rozkládající se mezi Atlant. okeánem na v., brazil. státem São Paulo na s., Matto Grosso a rep. Paraguají na z., argent. prov. Corrientes a státem Sta Catharina na j., zabírá 221.319 km2 s 249.419 obyv., t. j. 1 na 1 km2 (1890). Od horkého, ale krásného svou tropickou vegetací zál. Paranaguajského zdvihá se ve vzdálenosti 50–60 km Serra do Mar, jež lesnatými svahy dostupuje hned výše 1430 m n. m. Odtud se pak povrch znenáhla svažuje až k Paraně do 200 m, přerušen pouze menšími pohořími. Tuto celou čásť zabírají campos, střídající se s araukariovými lesy, zv. pinhal. Téměř celý stát náleží k úvodí P-ny, jejíž hlavní levé přítoky, ř. Parapanema a Iguassú, tvoří hranice státu. Tyto, jakož i prostřední Ivahy jsou pro četné prahy a vodopády až na malé vzdálenosti nesplavny. Do pobřeží zabíhá prostranný zál. Paranaguajský, ale podnebí je tu nezdravé, zvláště častá je žlutá zimnice, za to vnitřek náleží k nejzdravějším částem Brazilie. Obyvatelstvo skládá se hlavně z přistěhovalých kolonistů, Němcův, namnoze přišlých ze saratovské gubernie v Rusku, Italův a Slovanů; ve vnitrozemí bydlí Indiáni kmene Guarani. Rozvoji kolonii vadí nedostatečné spojení s přístavy Antoninou a Paranaguou Zemědělství dosud nevyvinutému daří se při pobřeží; pěstuje se cukr. třtina, maniok, tabák, káva. Na plateau chov dobytka (znam. osli) a sbírání maté (Ilex Paraguayensis) poskytuje hlavní výživu nečetnému obyvatelstvu. Průmysl je nepatrný, obchod s maté, kávou, stav. dřívím, bavlnou, rýží a kukuřicí je v rukou německých. – Hlav. m. státu je .

Paraná