Ottův slovník naučný/Zvěřín
Zvěřín (něm. Schwerin), hlavní a sídelní město velkovévodství Meklenbursko-Zvěřínského, leží ve výši 38 m při jihozáp. břehu Zvěřínského jezera v okolí velmi jezernatém, při tratích Ludwigslust-Wismar, Hagenow-Z. a Rehna-Parchim meklenb. dráhy Bedřicha Františka, je sídlem nejvyšších státních úřadů velkovévodství, zemského soudu (vrch. z. s. Roztoky), poštovního ředitelství, ředitelství loterie, vojenského velitelství 17. divise, brigády pěchoty, jízdy i dělostřelectva polního ruského konsula a má (1905) 41.628 obyv. převahou evang. (r. 1900 791 katol. a 299 židů), v posádce štáb a 2 prapory velkovév. granátníků, pluk pol. dělostřelectva; sochu velkovévody Pavla Bedřicha (1849 od Raucha), jezdeckou sochu velkovévody Bedřicha Františka II. (1893 od Brunowa), pomníky skladatele Kückena, J. Schliemanna, J. Stephana, knížete Bismarcka (oba poslední od Wandschneidera), 4 luth. kostely, z nich dóm zal. r. 1171 Jindřichem Lvem v ranné gotice s věží, katol. chrám a synagogu. Zámek sídelní stojí na ostrově a vystaven byl v letech 1845–57; palác v starém městě, dvorní divadlo ve slohu renaissančním, museum v řeckém slohu s velkovév. sbírkami, zámek v novém městě, palác pojišťovacího ústavu meklenburského, budovy gymnasia a reálného gymnasia, arsenál, nádraží, poštovní budova, budova generálního ředitelství dráhy Bedřicha Františka. Sbírky v museu obsahují velkovév. galerii obrazů (1200 kusů, nejlepší hollandská škola), kabinet rytin, sbírky spolku pro meklenb. dějiny a starožitnosti a j. Ústavy vzdělávací jsou kazatelský seminář, gymnasium, reálné gymnasium, měšťanské školy, škola řemeslnická, státní knihovna; dále má Z. spolky umělecké a vědecké, nemocnici, ústav idiotů, sirotčinec a chorobinec, jatky, vodovod, kanalisaci, plynárnu, hasičský sbor, spořitelnu, několik bank a záložen. Průmysl železářský, továrny na vozy, výroba barev, fermeže, mýdla, hudebních nástrojů, nábytku, kachlových kamen, korkového zboží, truhlářství, cihelny a pily. Pojišťovna úrazová i pro stáří pro velkovévodství Meklenb.-Zvěřínské. Okolí města je velmi pěkné, krásou vyniká zámecká zahrada, jejíž nejstarší čásť založena ve francouzském způsobu r. 1708 vévodou Bedřichem Vilémem. Z., původně , připomíná se ve starých listinách již r. 1018 a jest původu slovanského, založen byl prý jedním z levobočků polského krále Lecha III. Později byl Z. od bodrckého knížete Niklota zbořen, r. 1161 dobyl ho Jindřich Lev a daroval i s okolím jako hrabství svému vůdci Gunzelinovi, který město znovu vystavěl a v něm sídlel. R. 1166 Z. povýšen na město a r. 1170 meklenburský biskup Benno přeložil sem své sídlo, pozdější biskupové sídlili však i na dále v Bycově (Bützow). Po smrti biskupa Oldřicha r. 1648 biskupství Zvěřínské bylo saekularisováno a odevzdáno jako knížectví (752 km2) vévodovi meklenburskému Adolfu Bedřichu. R. 1735 zaujal Z. císařský kommissař vévoda Kristian Ludvík. Srv. Fromm, Chronik der Haupt- und Residenzstandt Schwerin (Z., 1863; pokračování až do r. 1891; vydal Quade r. 1892); Wörlův Führer durch Schwerin; Führer durch Schwerin und Umgebung (Z., 1895).

Atheismus
Sídla v Německu v Ottově slovníku naučném