Ottův slovník naučný/Pásmo
Pásmo: 1) P. nebo  (zóna), v mathem. zeměpise pruh země omezený kruhy rovnoběžnými s rovníkem. Rozeznáváme  p.: 1.  po obou stranách rovníku až po oba obratníky; 2.  p-ma: a) severní mezi obratníkem Raka a sev. kruhem polárním, b) jižní mezi obratníkem Kozorožce a jižním kruhem polárním; konečně 3.  p-ma : a)  či  mezi sev. kruhem polárním a sev. pólem (točnou), b)  čili  mezi jižním kruhem polárním a již. pólem. – Každé p. vyznačuje se jiným podnebím, jak patrno už z jejich pojmenování.

2) P. jest název jedné části , přediv bavlněných, lněných, vlněných atd. Přediva tato přicházejí do obchodu v přadenech, která zvláštní nitkou,  zvanou, rozdělena jsou na několik pásem. Tato pásemnice má ten účel, aby pásma při zpracování se nerozcuchala. Každá hospodyně uvíjí z předýnka po částech, které se nazývají pásma, klubko. Také tkalci musí při t. zv. soukání, t. uvíjení rozličných přediv na cívky, oddělovati od předýnka pásemnici po pásemnici, aby se zabránilo zamotání neb rozcuchání celého předena a tím zbytečné odpadky. Pásemnice tyto řídí se dle druhu přediv. U přediva bavlněného bývá jich 7 i více, u přediva lněného 10, 12, 20, 30 až 60 a u přediva z ovčí vlny 5–10 atd. Ppp.

Pásmo
Pásmo