Ottův slovník naučný/Zábřeh
Zábřeh: 1) Z. (Hohenstadt), město na Moravě, rozkládá se po lev. bř. Sázavy při želez. dr. Sobotín-Z. a Čes. Třebová-Olomouc, má 330 d., 761 obyv. č., 2206 n., děk. kostel a kostel hřbitovní, radnici, čes. vys. gymnasium, čes. a něm. obec. šk., dvě 3tř. něm. šk. měsť., stát. šk. průmyslovou, okr. hejtm. a soud, četn. stanici, finanční stráž, pš., telegraf, měst. spořitelnu, obč. záložnu, přádelnu bavlny a barevnu na tureckou červeň, cukrovar, měst. pivovar, sladovnu, dva lihovary, 3 mlýny, výrobu krojů a slevárnu železa, výrobu kamen. nádobí kuchyňského, klihu, 3 pily, šindelnu, tkalcovnu na hedváb. látky, průmysl textilní a košikářský a týden. a 5 výroč. trhů. Svěř. panství 7481,30 ha půdy se zámkem a dvorem drží Jan hr. Liechtenstein. Z. uvádí se po prvé v listinách r. 1255. Kol. r. 1350 byl majetníkem Jaroslav ze Šternberka a po něm jeho potomci. R. 1411 seděli na Z-eze Jindřich a Beneš z Kravař-Plumlova. Tito povýšili Z. na město a udělili mu též práva jako měla Olomouc. Jiří z Kravař-Strážnice prodal r. 1447 zboží zábřežské Janu Tunklovi. Z potomků Jindřich prodal r. 1509 Z. Mikuláši ml. Trčkovi z Lípy a ten opět r. 1513 Ladislavovi z Boskovic. Když rod tento Janem Šemberou z Boskovic vymřel (r. 1600), panství zabřežské přešlo na Ladislava Velena ze Žerotína. Když pak na Moravě vypukla vzpoura proti Ferdinandu II., Velen zvolen za hejtmana zemského. Po bitvě Bělohorské uprchl z Moravy, načež všechny statky jeho konfiskovány a Z. darován Karlu kn. z Liechtensteina, jehož potomci zde sedí posud. — 2) Z., far. ves t., hejtm. a okr. Mor. Ostrava, 931 d., 6163 obyč. č., 368 n. (1900), kostel, 8tř. čes. a 4tř. něm. obec. šk. a 5tř. čes. na Hulvakách, 2 opatrovny, pš., telegraf, a žel. stanice, místní dr. Přívozec-Vítkovice, továrna na cement, 2 továrny na lepenku a dehet; obyvatelé živí se prací v blízkých vítkovických železárnách a v kamenouhel. dolech ostravských. Allod. lenní statek drží kapitola olomoucká.

Zábřeh