Vlastenský slovník historický/Augusta
Augusta Jan, starší Jednoty bratrské, nar. v Praze okolo 1500, vstoupil záhy do Jednoty, dostal se 1532 do její užší rady a 1547 po smrti bratra Roha stal se jejím prvním starším se sídlem v Litomyšli. Téhož ještě roku po bitvě u Mühlberka obrátil se hněv krále Ferdinanda proti bratřím jakožto podněcovatelům odporu proti němu, i dal 1548 zatknouti A-tu a jeho pomocníka Bílka, kteří v Praze mučeni jsou, aby se přiznali k účastenství v povstání, oni však nepřiznali se k ničemu. Na to jsou odvezeni na Křivoklát, kde strávil v tuhém žaláři A. 16, Bílek 13 let. Pokud A-tovi možná bylo udržovati písemní spojení s prozatímními správci Jednoty, nepřestával vésti vrchní správu, když však 1553 dopisování takové jest mu přetrženo, zvolila Jednota na jeho místo dva jiné starší, což A. velmi těžce nesl, tak že přemýšlel na své přestoupení ku podobojím. Roku 1561 odvezeni jsou A. a Bílek do Prahy a ubytováni v koleji jesuitů, kteří všemožně usilovali obrátiti je na víru katolickou, ale marně. Na to Bílek jest propuštěn, ale A. ještě až do roku 1564 na Křivoklátě vězen a teprv ku přímluvě pana Šternberka na svobodu puštěn. A. sice s Jednotou se smířil, ale předešlého úřadu více nedosáhl, i zemřel 13. led. 1572 v Mladé Boleslavi, kdež i pochován. Ač neměl žádných vyšších studií, vládl A. nicméně velikou přirozenou výmluvností. Zachovalo se po něm 20 spisů rozličného obsahu, které však méně vnitřní cenou, jako jadrným a čistým jazykem vynikají. Život Jana A. vypsal Jan Blahoslav a vydal Josef Franta v Praze 1837.