Ottův slovník naučný/Pliverić
Pliverić , přední právník chorvatský (* 1847 v Nové Gradišce v býv. Voj. Hranici). Vystudovav gymnasium v Požeze a Záhřebě, poslouchal jeden rok bohosloví, potom dvě léta na právní akademii v Záhřebě práva, jež ukončil ve Vídni, kdež r. 1873 povýšen na doktora. Když byla v říjnu r. 1874 otevřena v Záhřebě universita, habilitoval se na ní pro obecné státní a mezinárodní právo a v dubnu r. 1875 pro státní právo uhersko-chorvatské. Na podzim r. 1876 jmenován mimořádným a v srpnu r. 1880 řádným professorem týchž předmětů. Roku 1892–93 byl rektorem. Roku 1893, pak r. 1897 a 1901 zvolil ho prvý okres zem. hlav. města Záhřeba za svého zástupce na chorv. sněmu a ten ho r. 1897 a 1901 ustanovil delegátem do společného uherskochorv. sněmu do Budapešti. Psal mimo jiné menší věci o rozvoji mezinárodního práva, o verifikaci sněmovních poslancův a o soudnictví a správě (do časopisu »Mjesečnik Pravn. Društva«) a vydal tyto spisy: Das rechtliche Verhältnis Kroatiens zu Ungarn (polemika s prof. Jellinkem ve formě dopisů; uveř. nejdříve v »Agramer Zeitung«, 1884, a pak separ. v Záhřebě, 1885); Beiträge zum ungarischkroat. Bundesrechte (1886) a Der kroatische Staat (1887). Připravuje větší dílo o chorvatsko-uherském státním právu. -dlc.

Právníci v Ottově slovníku naučném