Ottův slovník naučný/Lincoln Abraham
Lincoln [linken] , 16. praesident Spoj. Obcí sev.-amer. (* 12. ún. 1809 v Hardin County [Kentucky] – zavražděn 14. dub. 1865 ve Washingtoně). Hned v útlém mládí musil vykonávati práce zemědělské, tak že pouze krátký čas chodil do školy. R. 1832 účastnil se jako setník dobrovolníků výpravy proti indiánskému náčelníku »Černému Sokolu«. Vrátiv se z výpravy stal se poštmistrem a jal se zabývati se studiemi inženýrskými a právnickými. V l. 1834–40 býval volen do zákonodárného sboru svého území. R. 1836 usadil se v Springfieldu jako právní zástupce a získal si v brzku zvučné jméno jako bystrý právník a obhájce v obtížných sporech. R. 1847 zvolen do kongressu, kdež hlasoval pro rozšíření práv ústřední vlády proti jednotlivým státům a zejména pro zrušení otroctví. R. 1860 byl od republikánského shromáždění v Chicagu přijat za kandidáta praesidentství a zvolen při volbě volitelů dne 6. list. hlasy téměř veškerých protiotrokářských států. Následkem této volby odštěpily se jižní státy od Unie a L. unikl na své cestě do Washingtonu jen s těží úkladnému zavraždění. V řeči, kterouž měl při nastoupení praesidia dne 4. bř. 1861, upíral sice jižním státům právo z Unie vystoupiti, ale snažil se je uklidniti. Nicméně vypukla 13. dub. občanská válka. L. hleděl chladnokrevně a s odvahou událostem vstříc a vedl vítězně válku. Jeho popularita vzrostla ohromně, tak že zvolen po druhé praesidentem hlasy téměř všech volby se súčastnivších států. Po druhé nastoupil svůj úřad dne 4. bř. 1865, ale již 14. dubna téhož roku zavražděn v divadle; herec John Wilkies Booth, fanatický přívrženec jižních států, zastřelil jej ranou z bambitky. L. byl pravý republikán, muž čistých rukou a pevné vůle. -rb.

Hesla v Ottově slovníku naučném