Vlastenský slovník historický/Šlechta ze Všehrd
Šlechta , jmeno starožitné vládycké rodiny, květoucí podnes v stavu svob. pánů, z níž vynikl zvláště , jeden z nejvzdělanějších mužů věku svého. Narozen 20. led. 1466 v Kostelci nad Labem stal se r. 1484 na akademii Pražské bakalářem svob. umění, a vstoupiv do veřejné služby písařem, později sekretářem české kanceláře při dvoře krále Vladislava v Budíně sídlícího, od kteréhož užil mnoho milostí a obdržel statky na Moravě. Roku 1504 vzdav se úřadu svého oženil se, a usídliv se na svém zboží Kostelci nad Labem věnoval se hospodářství. Zemřev v Kostelci 29. srp. 1525 pochován jest v tamním kostele. Š. byl tak výborně vycvičen v jazycích klasických, že jej humanista Hier. Balbin přirovnával k Ciceronovi; nad to byl tak zběhlý ve všelikých vědomostech krásných a právních, že mu v tom sotva rovného bylo; i v jazyku českém znal se výborně. Š. byl po celý čas života svého v důvěrném a přátelském spojení s nejvzácnějšími muži svého věku, jmenovitě s Bohuslavem Hasišteinským z Lobkovic, s Viktorinem Korneliem ze Všehrd, svým strýcem erbovním, s Erasmem Roterodamským, Konrádem Celtesem, biskupem Stanislavem Thurzou a jinými. Kromě hojných listů k těmto přátelům svým sepsal Š. také učené dílo Microcosmos obsahu filosoficko-právnického, na kterém několik let pracoval, a dada je přehlédnouti od Jana Dubravia připsal je biskupovi Thurzovi, ale nevyšlo tiskem, a neví se kam přišlo. Š. byl horlivý katolík a veliký odpůrce bratří českých.