Trianonská mírová smlouva/Část XII - Přístavy, vodní cesty a železnice


ODDÍL I. OBECNÁ USTANOVENÍ.

Článek 268. 

Maďarsko se zavazuje poskytnouti svobodu průvozu přes své území osobám,
zboží, lodím, člunům, vagonům a poště, pocházejícím z území nebo
určeným do území kterékoli mocnosti spojené nebo sdružené, ať už jde o
mocnost pohraniční čili nic, a to na cestách pro mezinárodní průvoz,
nejvhodnějších, buď po železnicích, po splavných vodních tocích nebo
průplavech.

Takové osoby, zboží, lodi, čluny, vagony a pošta nebudou podrobeny
žádným průvozním poplatkům ani zbytečným průtahům neb omezením a budou
míti v Maďarsku právo, aby s nimi bylo nakládáno stejně jako s domácími
ve všem, co se týká poplatků a úlev, i ve všech jiných směrech.

Průvozní zboží bude prosto jakéhokoli cla i jiných podobných poplatků.

Všechny poplatky nebo dávky ukládané průvozní dopravě musí býti rozumné
hledíc k podmínkám dopravním. Žádný poplatek, výhoda neb omezení nesmí
záviseti ať přímo či nepřímo na vlastnictví nebo na státní příslušnosti
lodi neb jiného prostředku dopravního, jehož by bylo aneb mělo býti
použito na kterékoli části celkové průvozní trati.

Článek 269. 

Maďarsko se zavazuje, že nezavede aniž bude udržovati jakéhokoliv
dozoru na podniky pro přepravu vystěhovalců přes své území tam i zpět,
mimo opatření nutná k zjištění, že jde vskutku o cestující
projíždějící; nedovolí žádné společnosti plavební ani žádné jiné
organisaci, společnosti ani soukromé osobě interesované na dopravě, aby
jakýmkoli způsobem působily při službě správní k onomu účelu zřízené,
nebo vykonávaly v tomto směru přímý neb nepřímý vliv.

Článek 270. 

Maďarsko má zakázáno, aby nedělalo přímo ani nepřímo rozdílu a
neposkytovalo výhod co do dávek, poplatků aneb zákazů týkajících se
dovozu do svého území aneb vývozu z něho, šetříc zvláštních závazků
obsažených v této smlouvě, co do podmínek a cen přepravních pro zboží
aneb pro osoby určené do jeho území aneb z něho přicházející, ať už by
šlo o rozdíl podle pohraničního místa vstupního aneb výstupního, či
podle povahy, podle vlastnictví nebo podle vlajky použitých prostředků
dopravních (počítajíc v to i dopravu vzduchovou), či o rozdíl podle
toho, odkud loď nebo člun, vagon, vzducholoď aneb jiný prostředek
dopravní původně aneb naposled vyjel, nebo podle jeho konečného aneb
nejbližšího určení, podle směru cesty aneb podle míst překladních, či
podle toho, zda bylo zboží dovezeno aneb vyvezeno přímo přístavem
maďarským nebo nepřímo kterýmkoli cizím přístavem, či podle toho,
bylo-li zboží dovezeno aneb vyvezeno po zemi aneb vzduchem.

Maďarsko má zejména zakázáno, aby nezavádělo v neprospěch přístavů,
lodí aneb člunů kterékoli z mocností spojených a sdružených žádného
příplatku, nebo přímé neb nepřímé odměny pro vývoz nebo dovoz přes
přístavy maďarské neb cizí, po lodích a člunech maďarských aneb cizích,
zejména ve formě tarifů kombinovaných. Maďarsko má zakázáno, aby
nepodrobovalo osob neb zboží dopravovaného přes přístav aneb po lodi
nebočlunu některé z mocností spojených nebo sdružených žádným
formalitám a průtahům, kterým by tyto osoby anebo toto zboží, nebyly
podrobovány, kdyby byly dopravovány přes přístav maďarský nebo přes
přístav některé jiné mocnosti, aneb kdyby použily lodi neb člunu
maďarského nebo lodi neb člunu některé jiné mocnosti.

Článek 271. 

Musí se učiniti veškerá vhodná opatření správní i technická, aby byl
převod zboží přes hranice Maďarska co možno zkrácen a aby byla výprava
a přeprava zboží od těchto hranic, bez rozdílu, pochází-li zboží z
území mocností spojených a sdružených či je-li do nich určeno, zda je v
průvozu z těchto území či v průvozu do nich, zajištěna co do hmotných
podmínek, zejména pokud se týče rychlosti a péče dopravní tak, aby
podmínky ty byly stejné, jaké platí pro zboží téhož druhu, dopravované
územím maďarským za podobných podmínek přepravních.

Zvláště přeprava zboží podléhajícího rychlé zkáze bude se díti
dochvilně a pravidelně a prohlídka celní bude prováděna tak, aby se
mohlo v přepravě zboží přímo pokračovati vlaky přípojnými.

Článek 272. 

Námořní přístavy mocností spojených a sdružených budou požívati všech
výhod a všech snížených tarifů poskytovaných na maďarských železnicích
aneb splavných vodách rakouských ve prospěch kteréhokoli přístavu
některé jiné mocnosti.

Článek 273. 

Maďarsko nesmí odmítnouti účast při tarifech neb sestavách tarifních,
které by měly za účel zajistiti přístavům některé z mocností spojených
a sdružených stejné výhody, jaké by Maďarsko bylo poskytlo přístavům
některé jiné mocnosti.

ODDÍL II. PLAVBA.

HLAVA I. SVOBODA PLAVBY.

Článek 274. 

Se státními příslušníky mocností spojených a sdružených, jakož i s
jejich majetkem, loďmi a čluny bude se v každé příčině jednati stejně
ve všech přístavech a na vnitrozemských vodních cestách maďarských jako
s příslušníky maďarskými, jejich majetkem, loďmi a čluny.

Zvláště pak budou oprávněny lodi a čluny kterékoli mocnosti spojené a
sdružené dopravovati zboží všeho druhu i cestující do všech nebo ze
všech přístavů neb míst na území maďarském, jež mohou býti přístupny
lodím a člunům maďarským, a to za podmínek, které nebudou obtížnější
než podmínky platící pro lodi a čluny domácí; bude se s nimi nakládati
stejně jako s loďmi a čluny domácími, pokud jde o jakékoli výhody a
dávky přístavní a nábřežní, počítajíc v to výhody při pobytu, při
nakládání a skládání, dále pokud jde o dávky a poplatky z nosnosti, z
přistání, ze služby lodivodské, poplatky majákové a karantenní a vůbec
podobné dávky a poplatky jakéhokoli rázu, vybírané jménem a ve prospěch
vlády,úředníkůveřejných, jednotlivců, společností nebo závodů
jakýchkoliv.

Poskytlo-li by Maďarsko zvláštní výhody některé mocnosti spojené nebo
sdružené nebo jiné cizí mocnosti, budou tyto výhody rozšířeny ihned a
bezpodmínečně na všechny mocnosti spojené a sdružené.

Dopravě osob a lodí i člunů nebudou činěny jiné překážky než ty, které
vyplývají z ustanovení celních, policejních,zdravotních,
vystěhovaleckých a přistěhovaleckých neb z předpisů o dovozu a vývozu
zakázaného zboží. Tato ustanovení musí býti rozumná a jednotná a
nesmějí zbytečně dopravě překážeti.

HLAVA II.KLAUSULE O DUNAJI. 

I. USTANOVENÍ SPOLEČNÁ ŘÍČNÍM SÍTÍM PROHLÁŠENÝM ZA MEZINÁRODNÍ.

Článek 275. 

Dunaj od Ulmu prohlašuje se za mezinárodní a spolu s ním každá splavná
část této vodní sítě, která slouží více než jednomu státu za přirozený
přístup k moři, ať už s překládáním s lodi na loď či bez něho, rovněž
průplavy poboční a koryta plavební, které by byly postaveny buď k
zdvojení nebo k zdokonalení přirozeně splavných částí řečených říčních
sítí, anebo k spojení dvou přirozeně splavných částí téhož vodního
toku.

Dohodou sjednanou mezi poříčními státy může se mezinárodní režim
rozšířiti na každou část shora uvedené říční sítě, která není pojata v
obecné definici.

Článek 276. 

Na cestách prohlášených v předcházejícím článku za mezinárodní bude se
jednati s příslušníky, s majetkem a s vlajkami všech mocností na
základě naprosté rovnosti, takže se nebude ke škodě příslušníků,
majetku a vlajky kterékoli z těchto mocností činiti rozdíl mezi nimi a
příslušníky, majetkem a vlajkou státu poříčního samého nebo státu,
jehož příslušníci, majetek nebo vlajka by požívali největších výhod.

Článek 277. 

Maďarské lodi nesmějí provozovati přepravu osobní a nákladní na
pravidelných liniích mezi přístavy některé mocnosti spojené a sdružené
bez jejího zvláštního povolení.

Článek 278. 

Pokud není opačného ustanovení některé trvající dohody, mohou se z
člunů používajících splavné cesty nebo přístupu k ní vybírati poplatky,
které mohou býti proměnlivé podle jednotlivých oddílů řeky. Poplatky
musí býti výhradně určeny k tomu, aby byl přiměřeným způsobem kryt
náklad na udržování splavnosti nebo na zlepšení řeky a přístupů k ní
nebo k úhradě výdajů věnovaných zájmům plavby. Sazby poplatků budou
vypočteny podle těchto nákladů a vyvěšeny v přístavech. Poplatky ty
budou stanoveny tak, aby nebylo nutno prováděti podrobnou prohlídku
nákladu kromě při podezření z podloudnictví nebo z přestupku.

Článek 279. 

Průvoz cestujících, lodí a zboží bude se díti podle obecných podmínek
stanovených v Oddíle I.

Náležejí-li oba břehy mezinárodní řeky témuž státu, může se dáti
transitující zboží pod pečeti nebo pod dozor celníků. Pokud řeka tvoří
hranici, zboží i cestující transitující jsou prosti všech celních
formalit. Nakládání a skládání zboží, jakož i naloďování a vyloďování
cestujících smí se díti jen v přístavech určených státem poříčním.

Článek 280. 

Ani podél toku, ani v ústí shora uvedených vodních cest nesmějí se
vybírati žádné dávky kromě těch, jež jsou ustanoveny v této Části.

Toto ustanovení nebrání, aby státy pobřežní zavedly cla, místní a
spotřební dávky, jakož i rozumné a jednotné poplatky přístavní za
používání jeřábů, vytahovadel, nábřeží, skladišť a jiných obdobných
zařízení podle sazeb veřejně vyhlášených.

Článek 281. 

Není-li zvláštní organisace ku provádění udržovacích a zlepšovacích
prací na mezinárodní části splavné sítě, jest každý poříční stát
povinen učiniti vhodným způsobem opatření nutná k odstranění plavebních
překážek nebo nebezpečí a k zajištění dobrých plavebních podmínek.

Kdyby některý stát této povinnosti nevyhověl, může každý poříční stát
nebo stát zastoupený v mezinárodní komisi dovolati se soudu
ustanoveného k tomu účelu Společností národů.

Článek 282. 

Stejně se bude postupovati, kdyby některý poříční stát podnikl takové
práce, které by mohly býti na újmu plavbě v mezinárodní části. Soud
uvedený v předchozím článku může naříditi zastavení nebo zrušení těchto
prací, dbaje při svých rozhodnutích práv týkajících se zavodňování,
vodních sil a rybářství, jakož i ostatních zájmů státních, které při
souhlasu všech poříčních států nebo všech států zastoupených v
mezinárodní komisi budou míti přednost před potřebami plavby.

Stížnost k soudu Společnosti národů nebude míti účinků odkladných.

Článek 283. 

Řád vyjádřený hořejšího články 276 a 278 až 282 bude nahrazen řádem
zavedeným obecnou úmluvou, jež bude ujednána mocnostmi spojenými a
sdruženými a schválena Společností národů a jež se bude týkati vodních
cest, kterým by řečená úmluva přiznala ráz mezinárodní. Tato úmluva
bude se moci vztahovati zvláště k celku nebo k části říční sítě
dunajské, jak je vzpomenuta svrchu, jakož i k jiným částem této říční
sítě, které by tu mohly býti pojaty v obecné definici.

Maďarsko se zavazuje ve shodě s článkem 314, že přistoupí k této obecné
úmluvě.

Článek 284. 

Maďarsko postoupí zúčastněným mocnostem spojeným a sdruženým nejdéle do
tří měsíců po době, kdy mu to bude notifikováno, část vlečných parníků
a člunů, které zbudou v matrikách přístavů říčních sítí, uvedených v
článku 275, až budou vyloučeny ty, které mají býti napřed odevzdány
proto, že se na ně vztahuje právní důvod vrácení nebo náhrady. Maďarsko
postoupí rovněž materiál všeho druhu, nezbytný k užívání těchto říčních
sítí, mocnostem spojeným a sdruženým.

Počet postoupených vlečných parníků a člunů a úhrn postoupených pomůcek
i rozdělení jich budou určeny od rozhodčího nebo rozhodčích jmenovaných
Spojenými státy americkými; toto určení se stane s ohledem na
odůvodněné potřeby zúčastněných stran, zejména na základě dopravy
plavební v posledních pěti letech před válkou.

Všechny postoupené lodi musí býti opatřeny svým ráhnovím a
příslušenstvím, musí býti v dobrém stavu, schopny k dopravě zboží a
budou vybrány z lodí posledně postavených.

Budou-li postupy podle tohoto článku vyžadovati nabytí
vlastnictví, budou od rozhodčího neb rozhodčích stanovena práva
bývalých vlastníků podle stavu z 15. října 1918 a výše odškodnění, jež
se jim má zaplatiti, jakož i v každém jednotlivém případě způsob úhrady
tohoto odškodnění. Kdyby bylo rozhodčím nebo rozhodčími nalezeno, že
úhrn nebo část tohoto odškodnění náleží přímo nebo nepřímo státům
povinným k náhradám, určí tito rozhodčí částku, která z tohoto důvodu
bude připsána těmto státům ku prospěchu.

Pokud se týče Dunaje, jsou rovněž podrobeny rozhodčímu řízení
rozhodčího nebo rozhodčích svrchu vzpomenutých všechny otázky týkající
se trvalého rozdělení lodí, jejichž vlastnictví nebo státní příslušnost
by byly příčinou rozporu mezi státy, a otázky týkající se podmínek
tohoto rozdělení.

Správa těchto lodí až do trvalého rozdělení bude svěřena komisi
utvořené ze zástupců Spojených států amerických, říše britské, Francie
a Italie. Tato komise podnikne prozatím vše, co je nezbytno, aby se
zabezpečilo využití těchto lodí pro zájmy obecné, prostřednictvím
některé místní organisace anebo, nebude-li to možné, ujme se tohoto
úkolu sama, aniž však bude tím ublíženo rozdělení trvalému.

Totoprozatímnívyužití bude pokud možno založeno na zásadách
obchodnických a čistého výnosu získaného komisí za nájem lodí bude
užito způsobem, který určí komise reparační.

II. ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O DUNAJI.

Článek 285. 

Evropská dunajská komise bude vykonávati znovu svoji předválečnou
pravomoc. Zatím budou však v ní zastoupeny toliko Velká Britanie,
Francie, Italie a Rumunsko.

Článek 286. 

Od místa, kde přestává pravomoc evropské komise, bude síť dunajská
vzpomenutá v článku 275 podléhati správě mezinárodní komise složené
takto:

2 zástupci pobřežních států německých;

po 1 zástupci každého z ostatních poříčních států a

po 1 zástupci každého v evropské dunajské komisi příště zastoupeného
státu, který není státem poříčním.

Nebude-li možno jmenovati některého z těchto zástupců v době, kdy tato
smlouva nabude působnosti, budou rozhodnutí komise přes to pravoplatná.

Článek 287. 

Mezinárodní komise stanovená v předcházejícím článku sestoupí se co
možno nejdříve po tom, kdy tato smlouva nabude působnosti, a ujme se
zatímně správy řeky podle ustanovení článků 276 a 278 až 282, a to až
do doby, kdy bude konečný řád dunajský zaveden mocnostmi, které budou
určeny mocnostmi spojenými a sdruženými.

Tato mezinárodní komise bude rozhodovati většinou hlasů. Požitky členů
komise určí a zaplatí státy, které členové ti zastupují.

Prozatím bude veškerý nehrazený náklad na správní výdaje mezinárodní
komise hrazen stejným dílem od států v komisi zastoupených.

Komisináležízvláště,upravitiřádypro vydávání oprávnění
lodivodských, pro sazby za služby lodivodské a bdíti nad výkonem
lodivodství.

Článek 288. 

Maďarsko se zavazuje, že přijme řád, který pro Dunaj bude zaveden
konferencí mocností určených mocnostmi spojenými a sdruženými; tato
konference, při které zástupci Maďarska mohou býti přítomni, sejde se
do roka po tom, kdy tato smlouva nabude působnosti.

Do té doby, než bude stanoven definitivní statu, pokud se týče Dunaje,
bude míti mezinárodní komise, dotčená v článku 286, pod prozatímním
dozorem užívání nářadí, budov a zařízení, užívaných k provádění a
udržování prací na části Dunaje mezi Turn-Severinem a Moldavou.
Definitivní určení tohoto nářadální, budov a zařízení bude stanoveno
konferencí dotčenou v předešlém odstavci. Maďarsko prohlašuje, že se
vzdává všech práv, právních titulů a zájmových účastenství na řečeném
nářadí, budovách a zařízení.

Článek 289. 

Mandát k provedení prací v Železných Vratech, který byl článkem 57
berlínské smlouvy ze dne 13. července 1878 dán Rakousko-Uhersku a jím
postoupen Uhrám, prohlašuje se za skončený. S výhradou finančních
ustanovení této smlouvy rozhodne komise, jíž je svěřena správa této
části řeky, o vyrovnání účtů. Poplatky, které by snad byla třeba
odváděti, nebudou však v žádném případě vybírány Maďarskem.

Článek 290. 

Jestliže by na části říční sítě, která tvoří hranici, stát
československý, stát srbsko-chorvatsko-slovinský nebo Rumunsko se
zmocněním nebo jako mandatáři mezinárodní komise podnikly práce k
úpravě, regulaci, zřízení jezů a pod., budou na protějším břehu, jakož
i na části řečiště ležící mimo jejich území požívati práva na všechna
usnadnění, potřebná k vyměřování, k provedení a udržování těchto prací.

Článek 291. 

Maďarsko jest vůči evropské dunajské komisi zavázáno ke každému
navrácení, každé nápravě a každé náhradě za škody, jež tato komise
utrpěla za války.

HLAVA III. VODNÍ HOSPODÁŘSTVÍ.

Článek 292. 

Není-li jiných ustanovení a jestliže následkem stanovení nové hranice
závisí vodní hospodářství (kanalisace, zaplavování, zavodňování,
odvodňování a věci podobné) v jednom státě na pracích provedených na
území jiného státu, nebo užívá-li se na základě předválečného stavu na
území jednoho státu vody nebo vodní energie pocházející z území jiného
státu, má býti mezi státy zúčastněnými sjednána dohoda k tomu cíli, aby
byly chráněny zájmy a zachována získaná práva každého z nich.

Není-li jiných ustanovení, a jestliže se v jednom státě pro obecní nebo
domácí potřeby používá elektřiny nebo vody, jejíž zdroj následkem
stanovenínové hranice je v území jiného státu, má býti mezi
zúčastněnými státy sjednána dohoda k tomu cíli, aby byly chráněny zájmy
a zachována získaná práva každého z nich. Než dojde k této dohodě, jsou
elektrické centrály a závody pro dodávání vody povinny pokračovati v
dodávkách tak, jako to odpovídá podmínkám a smlouvám trvavším 3.
listopadu 1918.

Nedojde-li k dohodě v případě některého z předcházejících odstavců a s
výhradou ustanovení článku 293, rozhodne rozhodčí, jmenovaný Radou
Společnosti národů.

Článek 293. 

Aby byl provedení článek 292, zřizuje se v územích bývalého království
uherského, tvořících poříčí Dunaje, vyjma poříčí Olty, jakož i k
obstarávánívěcí spadajících do její pravomoci níže uvedené, v
společném zájmu států, majících svrchovanost nad řečenými územími,
stálá technická komise pro správu vod, složená z jednoho zástupce
každého ze států územně zúčastněných a z předsedy jmenovaného Radou
Společnosti národů.

Úkolem této komise bude přivoditi uzavření dohod zmíněných v článku
292, na ně dozírati a v případě nutnosti zajistiti jich provedení. Má
udržovatia zlepšovati, obzvláště pokud se týče kácení lesů a
zalesňování, jednotu říčního řádu, jakož i sem spadajících služeb, jako
služby vodoměřičské a oznamování povodní. Bude se zabývati studiem
otázek souvisejících s plavbou, vyjma těch, které spadají do oboru
komise pro plavbu na horním Dunaji, kteréžto otázky jí bude předávati,
a bude pečovati obzvláště o rybářství. Tato komise podnikne dále
veškeré práce neb studia a zřídí veškeré služby, které jí budou svěřeny
jednohlasnou dohodou zúčastněných států.

Komise pro správu vod se sejde do tří měsíců po tom, kdy tato smlouva
nabude působnosti; vypracuje předpisy, týkající se její pravomoci a
činnosti, kteréžto předpisy budou podrobeny schválení zúčastněných
států.

Veškerá nedorozumění ve věcech, o nichž jedná tento článek, budou
urovnána podle rozhodnutí Společnosti národů.

ODDÍL III. ŽELEZNICE.

HLAVA I.VOLNOST PRŮVOZU PRO MAĎARSKO SMĚREM K MOŘI JADERSKÉMU.

Článek 294. 

Maďarsku poskytuje se volný přístup k moři Jaderskému a přiznává se mu
za tím účelem volnost průvozu na území a v přístavech oddělených od
bývalé monarchie rakousko-uherské.

Volností průvozu jest rozuměti volnost, která je definována v článku
268, a to až do doby, kdy bude mezi mocnostmi spojenými a sdruženými v
této příčině uzavřena obecná dohoda, načež ustanovení nové dohody
vstoupí na místo ustanovení onoho článku.

Zvláštními úmluvami států nebo správ zúčastněných určí se podmínky, jak
vykonávati možnosti shora sjednané, a upraví se zejména způsob
používání přístavů a svobodných pásem v nich, jakož i používání
železnic, po nichž se tam normálně přijíždí, zavedení mezinárodní
dopravy a mezinárodních tarifů (společných) s přímými jízdenkami a
přímými nákladními listy, i další platnost ustanovení bernské konvence
ze 14. října 1890 a podmínek doplňujících až do doby, kdy bude
nahrazena novou konvencí.

Svoboda průvozu bude se vztahovati i na dopravu poštovní, službu
telegrafní a telefonní.

HLAVA II. KLAUSULE O MEZINÁRODNÍ DOPRAVĚ.

Článek 295. 

Zboží přicházející z území mocností spojených a sdružených, určené do
Maďarska, jakož i zboží Maďarskem transitující, jež přichází z území
mocností spojených a sdružených nebo je do něho určeno, bude míti v
příčině vybíraných poplatků (přihlížejíc ke všem refakcím a prémiím), v
příčině výhod, i v každém jiném směru, na železnicích maďarských plné
právo na nejvýhodnější podmínky, které platí pro zboží téhož rázu,
přepravované na kterékoli trati maďarské, ať v dopravě vnitřní ať při
vývozu, dovozu či průvozu za podobných podmínek přepravních, zvláště co
se týče přepravní délky. Na žádost jedné nebo několika mocností
spojených nebo sdružených bude téhož pravidla užito při zboží těmito
mocnosti jmenovitě označeném, jež, přicházejíc z Maďarska, jest určeno
do jejich území.

Jakmile některá z mocností spojených neb sdružených Maďarsko o to
požádá, musí býti zavedeny mezinárodní tarify, sestavené podle sazeb, o
nichž je řeč v odstavci předešlém, a zahrnující přepravu s přímými
nákladními listy.

Bez újmy ustanovení článků 272 a 273 zavazuje se Maďarsko, že zachová
na svých vlastních tratích soustavu tarifů, jaké platily před válkou
pro dopravu s přístavy jaderskými a černomořskými hledíc k jejich
soutěži se severními přístavy německými.

Článek 296. 

Jakmile nabude tato smlouva působnosti, obnoví Vysoké smluvní strany,
pokud se které z nich týče, a s výhradami stanovenými v druhém odstavci
tohoto článku, konvence a úpravy o přepravě zboží po železnicích,
podepsané v Bernu 14. října 1890, 20. září 1893, 16. července 1895, 16.
června 1898 a 19. září 1906.

Bude-li do pěti let od doby, kdy nabude tato smlouva působnosti, o
dopravě osob, zavazadel a zboží po železnicích smluvena nová konvence v
náhradu za bernskou konvenci ze dne 14. října 1890 a za dodatečné
úmluvy výše uvedené, bude tato nová konvence, jakož i podmínky
doplňující, platné pro mezinárodní přepravu po železnicích, jimž tato
konvence bude moci býti základem, Maďarsko vázati i tenkráte, jestliže
odmítla tato moc účastniti se projednávání této konvence nebo k ní
přistoupiti. Dokud nebude uzavřena nová konvence, bude se Maďarsko
říditi ustanoveními konvence bernské s dodatky jejími nahoře uvedenými,
jakož i podmínkami doplňujícími.

Článek 297. 

Maďarsko bude povinno účastniti se práce o zavedení dopravy s přímými
jízdenkami pro osoby a jejich zavazadla, požádá-li o to jedna nebo
několik mocností spojených a sdružených, aby zajistila železniční
spojení těchto mocností mezi sebou anebo se všemi jinými zeměmi v
transitu před území maďarské; Maďarsko bude za tím účelem zejména
povinno přejímati vlaky a vozidla, přijíždějící z území mocností
spojených a sdružených, a dopravovati je alespoň takovou rychlostí,
jako své nejlepší vlaky jezdící na týchž tratích na veliké vzdálenosti.
V žádném případě nebudou sazby platné pro tato přímá spojení větší
nežli sazby platné pro touž cestu přepravní ve vnitřní dopravě maďarské
za stejných podmínek rychlosti a pohodlí.

Tarify platné za stejných podmínek rychlosti a pohodlí pro přepravu
vystěhovalců na maďarských železnicích do přístavů anebo z přístavů
mocností spojených neb sdružených nesmějí nikdy ukládati vyšší sazbu
kilometrovou, nežli budou nejvýhodnější tarify, které platí na řečených
železnicích pro vystěhovalce jedoucí do některého jiného přístavu nebo
z něho přijíždějící, hledě i ke všem prémiím anebo refakcím.

Článek 298. 

Maďarskose zavazuje, že nezavede žádného opatření technického,
fiskálního nebo správního, jako celní prohlídku, opatření policejní,
zdravotní nebo kontrolní, jež by platilo jen pro přímou dopravu
uvedenou v článku předchozím anebo pro přepravu vystěhovalců do
přístavů nebo z přístavů mocností spojených a sdružených, a jež by
dopravě té překáželo anebo ji zdržovalo.

Článek 299. 

Koná-lise přeprava z části po železnicích a z části plavbou
vnitrozemskou, ať z přímým nákladním listem či bez něho, budou
předchozí ustanovení platiti pro část projetou po železnici.

HLAVA III.VOZIDLA.

Článek 300. 

Maďarsko se zavazuje, že maďarské vagony budou vystrojeny tak,

1. aby mohly býti zařaděny do nákladních vlaků jezdících po tratích
oněch mocností spojených a sdružených, které přistoupily k bernské
konvenci z 15. května 1886, změněné 18. května 1907, a aby se tím
neporušilo působení průběžné brzdy, která by snad do desíti let ode
dne, kdy nabude působnosti tato smlouva, v oněch zemích byla zavedena;

2. aby vozy těchto mocností mohly býti zařaděny do všech nákladních
vlaků jezdících po tratích maďarských.

S vozidly mocností spojených a sdružených bude na tratích maďarských
nakládáno v příčině oběhu, udržování a oprav stejně jako s vozidly
maďarskými.

HLAVA IV.POSTOUPENÍ ŽELEZNIČNÍCH TRATÍ.

Článek 301. 

S výhradou zvláštních ustanovení vztahujících se na postoupení
přístavů, vodních cest a železnic, ležících na územích postoupených
podle této smlouvy, a s výhradou ustanovení finančních, týkajících se
koncesionářů a placení odpočinkových platů personálu, provede se
postoupení železnice za těchto podmínek:

1. Stavby a výstroj všech železnic odevzdají se zúplna v dobrém stavu.

2.Bude-li některé z mocností spojených a sdružených Maďarskem
postoupena v celku některá síť železniční, která má svá vlastní
vozidla, budou tato vozidla odevzdána v plném počtu podle posledního
inventáře před 3. listopadem 1918 a v normálním stavu udržovacím.

3. Pro trati, které nemají vlastních vozidel, provedou rozdělení
vozidel na síti, k níž tyto trati náležejí, komise znalců, jmenované
mocnostmi spojenými a sdruženými, v nichž bude Maďarsko zastoupeno.
Tyto komise přihlédnou k množství vozidel připsaných k těmto tratím
podle posledního inventáře před 3. listopadem 1918, k dálce tratí,
počítaje v to i koleje služební, jakož i k rázu a rozsahu dopravy. Tyto
komise určí rovněž lokomotivy, vozy osobní a nákladní, které jest v
jednotlivých případech postoupiti, stanoví podmínky jejich převzetí a
opatřízatímně, čeho třeba k zajištění jejich oprav v dílnách
maďarských.

4. Zásoby, výstroj a nástroje budou odevzdány za týchž podmínek jako
vozidla.

Ustanovení hořejších odstavců 3 a 4 platí i pro trati bývalého Ruského
Polska, přestavěné úřady rakousko-uherskými na normální rozchod; k
těmto tratím jest hleděti jako k částem odděleným od sítě rakouských a
uherských státních drah.

HLAVA IV.USTANOVENÍ O NĚKTERÝCH TRATÍCH ŽELEZNIČNÍCH.

Článek 302. 

Jestliže následkem určení nových hranic bude trať spojující dvě části
téže země pro všecházeti zemí jinou, anebo končí-li se odbočná trať,
vycházející z jedné země, v zemi jiné, tu budou, s výhradou zvláštních
ustanovení obsažených v této smlouvě, podmínky provozní upraveny
dohodou sjednanou mezi zúčastněnými správami železničními. Nebude-li
mezi těmito správami dosaženo souhlasu o podmínkách takovéto dohody,
budou spory rozhodnuty komisemi znalců, jak ustanoveno v článku
předchozím.

Obzvláště úprava o provozu trati Csata - Lučenec zaručí v každém směru
přímý průjezd československým vlakům s československým pohonem a
personálem maďarským územím. Nebude-li však rozhodnuto jinak, skončí
toto právo průjezdu buďto po dohotovení přímé trati Csata - Lučenec,
běžící pouze územím, československým, anebo nejpozději po vypršení
lhůty patnácti let po tom, kdy tato smlouva nabude působnosti.

Právě tak úprava o provozu té části trati spojující Nagyszalontu s
Aradem a Kisjenő přes Békéscsabu, která leží na území maďarském, zaručí
v každém směru přímý průjezd maďarským územím rumunským vlakům s
rumunským pohonem a personálem. Nebude-li však rozhodnuto jinak, skončí
toto právo průjezdu buďto po dohotovení přímého spojení, běžícího pouze
územím rumunským, mezi tratěmi Nagyszalonta - Békéscsaba a Kisjenő -
Békéscsaba anebo po vypršení lhůty desíti let po tom, kdy tato smlouva
nabude působnosti.

Zřízení všech nových nádraží pohraničních mezi Maďarskem a sousedními
státy spojenými a sdruženými, jakož i provoz na tratích mezi těmito
nádražími budou upraveny dohodou, sjednanou za stejných podmínek.

Článek 303. 

Aby bylo zajištěno městu a okresu Gola na území srbsko-chorvatsko-
slovinském užívání nádraží golského na maďarském území, právě tak jako
železnice spojující tyto trati a okres a aby bylo zajištěno obchodu
srbsko- chorvatsko-slovinskému svobodné užívání přímého železničního
spojení mezi tratí Csáktornyva - Nagy-Kanisza a tratí Záhřeb -
Gyékenyés po nutnou dobu a dokončení přímé železniční trati na území
srbsko-chorvatsko-slovinskémmezi svrchu dotčenými tratěmi, budou
podmínky provozu golského nádraží a železniční trati Kotor - Barcz
stanoveny úmluvou, kterou uzavrou zúčastněné železniční správy maďarská
a srbsko-chorvatsko-slovinská. Jestliže tyto správy se nebudou moci
shodnouti o znění této úmluvy, sporné body budou urovnány příslušnou
komisí znalců dotčenou v článku 301 této smlouvy.

Článek 304. 

Aby se zajistil pravidelný provoz na železničních sítích někdejšího
mocnářstvírakousko-uherského,naněžmajíkoncesisoukromé
společnosti, a jež se vyplněním ustanovení této smlouvy octnou na území
několika států, bude nové správní a technické ustrojení řečených sítí
upraveno pro každou síť dohodou mezi koncesionářskou společností a
státy územně zúčastněnými.

Rozpory, v kterých by nebylo možno dosíci shody, jakož i všechny otázky
vztahujícíse k výkladu smluv o výkupu tratí budou předloženy
rozhodčím, jež jmenuje Rada Společnosti národů.

Za Společnost rakouské Jižní dráhy bude moci žádati o toto rozhodčí
řízení buď správní rada této společnosti, nebo výbor zastupující
vlastníky obligací.

Článek 305. 

Do pěti let po tom, kdy tato smlouva nabude působnosti, může stát
československý žádati, aby byla zlepšena železniční trať spojující na
území maďarském stanice Bratislavu a Nagy-Kaniszu.

Rozdělení nákladů stane se úměrně podle výhod, které zúčastněné
mocnosti budou z toho míti. Nedojde-li k dohodě, rozdělení bude
provedeno rozhodčím, jmenovaným Společností národů.

Článek 306. 

Pro důležitost, již má pro stát československý svobodné spojení s mořem
Jaderským, přiznává Maďarsko státu československému právo jezidi svými
vlaky po dílech tratí ležících na území maďarském, a to:

1. z Bratislavy do Rjeky přes Šoproň, Kamenec a Mura-Keresztur a po
odbočce z Mura-Keresztur do Pragerska;

2. z Bratislavy do Rjeky přes Hegyeshalon-Csorna-Hegyfalu - Zalaber -
Zalaszentiván - Mura-Keresztur a odbočky z Hegyfalu do Kamence a z
Mura- Keresztur do Pragerska.

Na žádost té neb oné strany mohou býti trati, na kterých se bude
vykonávati právo průjezdu, dočasně nebo trvale pozměněny úmluvou mezi
správou železnic československých, a správou oněch železnic, na kterých
se bude právo průjezdu vykonávati.

Článek 307. 

Vlaky, pro které bude použito práva průjezdu, nesmějí sloužiti místní
dopravě, leda bude-li to mezi státem, kterým vlaky projíždějí, a státem
československým smluveno.

Toto právo průjezdu zahrnuje v sobě zejména právo postaviti výtopny a
dílny pro menší správky vozidel, jakož i právo ustanoviti zástupce,
kteří by dohlédali na dopravu vlaků československých.

Technické, správní a finanční podmínky, za jakých bude stát
československý právo průjezdu vykonávati, určí se úmluvou mezi
železniční správou tohoto státu a správou propůjčených tratí v
Maďarsku. Nebudou-li se moci tyto správy o ustanoveních této úmluvy
shodnouti, rozsoudí sporné otázky rozhodčí, jmenovaný vládou britskou;
nálezy tohoto rozhodčího budou závazné pro obě strany.

Spory o výklad nebo obtíže nepředvídané touto smlouvou bude rozhodovány
stejným způsobem rozhodčím řízením, pokud by Společností národů nebyl
zaveden postup jiný.

HLAVA VI.USTANOVENÍ PŘECHODNÁ.

Článek 308. 

Maďarsko vyhoví poukazům, které mu ve věcech přepravy budou dány úřadem
jednajícím jménem mocností spojených a sdružených:

1. stran přepravy vojska prováděné na základě této smlouvy, jakož i
přepravy materiálu, střeliva a zásob pro potřeby vojenské;

2. zatímně stran přepravy potravin pro určité kraje, ve věci co možná
rychlého obnovení pravidelných podmínek přepravních a ve věci upravení
služby poštovní a telegrafní.

HLAVA VII.TELEGRAFY A TELEFONY.

Článek 309. 

Maďarsko se zavazuje, že bez ohledu na jakákoli opačná ustanovení
trvajících úmluv poskytne na tratích pro mezinárodní transit
nejvhodnějších a podle platných sazeb svobodu transitu telegrafickým
zprávám a telefonickým hovorům z kteréhokoli nebo do kteréhokoli ze
států spojených a sdružených, ať sousedních či nikoli. Tyto zprávy a
tyto hovory nebudou zbytečně nijak zdržovány ani omezovány; v Maďarsku
bude s nimi nakládáno jako s domácími ve všem, co se týče výhod a
zvláště rychlosti přepravy. Žádný poplatek, výhoda ani omezení nesmí
záviseti ať přímo či nepřímo na státní příslušnosti odesilatele nebo
příjemce.

Článek 310. 

Následkem zeměpisné polohy státu československého přijímá Maďarsko tyto
odchylky od mezinárodní úmluvy telegrafní a telefonní, o které se mluví
v článku 218 Části X (Klausule hospodářské) této smlouvy:

1. Maďarsko zřídí a bude udržovati na žádost státu československtvého
přímé telegrafní linky přes území maďarské.

2. Roční poplatek, jejž bude československý stát platiti za každou z
řečených linek, bude se počítati podle ustanovení úmluv svrchu
uvedených; tento poplatek nebude, leda když by o tom došlo k jiné
úmluvě, nižší nežli částka, jaká by se měla platiti podle řečených
úmluv za počet sdělení stanovený v těchto úmluvách jakožto počet, který
zakládá právo žádati o zřízení nové přímé linky, při čemž jest bráti za
základ zlevněnou sazbu podle článku 23 § 5 mezinárodní úmluvy
telegrafní (revise lisabonská).

3. Pokud bude stát československý platiti za některou přímou linku
nejmenší roční poplatek nahoře stanovený:

a) bude ona linka úplně vyhrazena pro zprávy do státu československého
nebo z něho;

b) nesmí se pro tuto linku použíti oprávnění, které dává Maďarsku
článek 8 mezinárodní úmluvy telegrafní ze dne 22. července 1875,
přerušiti mezinárodní spojení telegrafické.

4. Podobných ustanovení bude použito pro zřízení a udržování přímých
linek telefonních. Nebude-li jiné úmluvy, bude stát československý
platiti za každou přímou linku telefonní dvakrát tolik jako za přímou
linku telegrafní.

5. Pozdější úmluvou mezi zúčastněnými státy budou určeny jednotlivé
linky, které mají býti zřízeny, a zároveň nutné podmínky správní,
technické a finanční, které nejsou obsaženy v úmluvách mezinárodních
nebo v tomto článku. Nedojde-li k dohodě, budou určeny rozhodčím
jmenovaným Radou Společnosti národů.

6. Ustanovení tohoto článku mohou býti kdykoli změněna úmluvou mezi
Maďarskem a státem československým. Nedojde-li po deseti letech od
počátku působnosti této smlouvy k dohodě mezi stranami, může rozhodčí,
jmenovaný Radou Společnosti národů, k žádosti jedné nebo druhé strany
změniti podmínky, podle nichž stát československý bude požívati práv
tímto článkem mu daných.

7. Jestliže by došlo mezi stranami ke sporu o výklad buď tohoto článku,
nebo úmluvy uvedené v odstavci 5, bude tento spor předložen k
rozhodnutí Stálému mezinárodnímu soudnímu dvoru, který bude zřízen
Společností národů.

ODDÍL IV.ŘEŠENÍ SPORŮ A REVISE TRVALÝCH KLAUSULÍ.

Článek 311. 

Spory, které by mezi mocnostmi zúčastněnými vznikly o výkladu a o
použití ustanovení této Části této smlouvy, budou řešeny tak, jak určí
Společnost národů.

Článek 312. 

Společnost národů může kdykoli navrhnouti revisi oněch předcházejících
článků, které se vztahují k trvalému správnímu řádu.

Článek 313. 

Po třech letech od doby, kdy tato smlouva nabude působnosti, může Rada
společnosti národů kdykoli zrevidovati ustanovení článků 268 až 274,
277, 295, 297 až 299 a 309.

Nedojde-li k revisi, nebude se po uplynutí lhůty stanovené v předešlém
odstavci žádná mocnost spojená a sdružená moci dovolávati výhod
kteréhokoli ustanovení obsaženého v článcích shora vytčených ve
prospěch kterékoli části svého území, pro kterou by nebyla poskytla
vzájemnosti. Doba tří let, do které vzájemnosti nelze požadovati, může
býti prodloužena Radou společnosti národů.

Státy, kterým bylo postoupeno území někdejšího mocnářství rakousko-
uherského nebo které vznikly rozkouskováním tohoto mocnářství, nebudou
se moci dovolávati výhody žádného z ustanovení svrchu vzpomenutých, leč
by se zavázaly, že na území, jež na základě této smlouvy přešlo pod
jejich svrchovanost, zajistí Maďarsku nakládání vzájemné.

ODDÍL V.ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ.

Článek 314. 

Bez újmy zvláštních závazků uložených touto smlouvou ve prospěch
mocností spojených a sdružených zavazuje se Maďarsko, že přistoupí ke
každé obecné úmluvě o mezinárodním řádu pro transit, pro cesty vodní,
přístavy a železnice, kterou by se schválením Společnosti národů
mocnosti spojené a sdružené mezi sebou snad sjednaly do pěti let od
doby, kdy tato smlouva nabude působnosti.

Trianonská mírová smlouva

en:Treaty of Trianon/Part XII