Ottův slovník naučný/Augustus (titul)
Augustus (lat.), , , , čestný název, který udělen r. 27 po Kr. z usnesení senátu císaři Octavianovi, a jehož pak všickni následující císařové římští užívali kladouce jej bezprostředně za své jméno osobní, kdežto titul »imperator« kladen před ně. Až po císaře Marka Aurelia († 180) byl v říši Římské vždy jediný A. Císař ten povýšiv Lucia Vera za spoluvládce udělil mu také titul A., a od té doby měla říše častěji více A-tů, kteří společné vládli. Také císařové římskoněmečtí užívali tohoto titule kladouce před slovo A. po příkladě pozdějších některých císařů římských (Konstantina Vel. a jeho nástupců) příslovce semper; titul semper a. překládán počínaje stoletím XIV. následkem chybného odvozování slova a. od augere, , allezeit Mehrer des Reichs,  říše. U Rusů zaveden titul ten za Petra Vel. a užívalo se ho v překladu ruském (»Jego svjaščennoje carskoje Veličestvo«), později ve formě avgustějšij, kterého nyní car sám neužívá, ale Rusové obyčejně říkají tak mluvíce o carské rodině avgustějšij monarch, gosudar, a. dom, a. pokrovitel atd.

Římské dějiny v Ottově slovníku naučném