Ottův slovník naučný/Bakov
Bakov, městečko v Čechách na levém bř. Jizery, 209 d , 1843 obyv. čes. a 58 něm. (1880), okres a býv. dom. Mnichovo Hradiště (3/4 hodiny jihozáp.). Farní chrám sv. Bartoloměje připomíná se již ve XIV. stol., chrám sv. Barbory na hřbitově z roku 1704, radnice z roku 1800, fara, sedmitřídní obecná škola, pošta, telegraf, stanice české severní dráhy a trati Bakov-Kopidlno, špitál pro 6 chudých, založený r. 1676. Obyvatelé dělají z rákosí rozmaniztté věci: trepky, střevíce, košíčky, rohožky, ano i celé oděvy. Značné též jest zdejší košikářství. Trhů výročních osm. Ve 30leté válce obrácen celý B. od Švédův ohněm v rum a popel. R. 1869 polovice městečka lehla popelem. — Ve znaku má B. štít anglický, v jehož červeném poli stříbrná věž s cimbuřím a cihlovou střechou se 2 makovicemi, mající 2 okna a bránu otevřenou. (Viz obr. č. 414.) — 2) B.. ves v okresu slánském (1 hod. sev.) v Čechách, za potokem bakovským, 29 d., 222 obyv. češ., býv. panství Zlonice; fara, škola i pošta Zlonice (1/2 hodiny), místní obec Dolin; dvůr poplužní Ferdinanda knížete Kinského, mlýn, štěpnice. Do r. 1337 náležela ke statkům biskupským; toho roku vyměnil ji s jinými vesnicemi biskupskými biskup Jan IV. z Dražic s klášterem roudnickým za jiné vsi a tvrze klášterní. — 3) B., ves v okrese náchodském, býv. dom. Náchod (1 1/4, hod. sev.-záp.), katastr. polit. obec Lhota Řešetová, 24 d., 144 obyv. čeští, fara Studnice. Kcr.

Bakov
Bakov
Bakov