Ottův slovník naučný/Aesculapův had
Aesculapův had,  (viz. vyobr. čís. 75.) neboli  (Coluber Aesculapii Sturm; Callopeltis, Elaphis, Zamenis Aesculapii s. fiavescens), had z čeledi  (Colubridae), pravdě podobně onen had starým Rekům a Římanům posvátný, bohu Asklepiovi posvěcený, jejž zvláště Římané k účelům náboženským v zajetí chovali. Ae. h. dosahuje délky 125 až 190 cm, maje tělo táhlé, hlavu malou, dlouze elliptickou, málo od těla ostatního oddělenou, trup někdy štíhlý, někdy objemný, ocas dlouhý a tenký. Barvy jest svrch těla hnědé neb šedožluté, po bocích na krajích šupm bíle tečkované, na zpodu žlutavé. Barva těla nebývá však stálá měníc se podlé odrůd, jichž Schreiber 4–5 stanoví. Ae. h. jest mrštný, snadno zkrotitelný, jenž na svobodě bezpochyby výhradně myšmi se živí. Původní vlastí jeho zdá se býti Evropa jižní, odkud dle mínění některých badatelů Římany, dle jiných samostatně dále na sever se rozšířil; zejména kolem lázeňských míst se objevuje, v Německu u Schlangenbadu u Emže, v Rakousích u Badenu, ba též u nás nalezen u Karlových Varů. Šc.

Aesculapův had