Ottův slovník naučný/Španělská vína
Španělská vína jsou většinou výborná vína rázu likérového, silného obsahu alkoholového, z části uměle přidávaného, barvy ambrové neb červené, chuti sladce svraskavé a svíravě působící. Lze je srovnati s víny burgundskými, roussillonskými, languedockými, nad něž v mnohém vzhledě ještě vynikají. Od starodávna byla známa a posud vysoko se cení, zvl. v Anglii, Rusku, Brazilii a Sev. Americe. Ale vinařství španělské trpí nedbalostí pěstitelův a vzhledem k podnebí i k poloze země mohlo by dosíci výsledků mnohem lepších. Celkem pěstuje se ve Španělsku víno všude, ač vína provincií severních nejméně jsou rozšířena. Dobré víno stolní je  z okolí Cartageny,  z ok. Barcelony,  od Villafranky, vína z Reusu, Alavy, Saragosy, Huesky, Tarragony, Benicarla a j. Vína jakosti méně dobré vyvážejí se velmi mnoho do Francie, kde potřebují se k přípravě vín francouzských; vína jihošpanělská zřeďují se při exportu zvláště zámořském alkoholem. V Barceloně vyrábějí se vína šumivá. Nejlepší jsou vína jihošpanělská likérová, z nichž nejproslulejší bílé víno jerezské, zvané  (v. t.); vedle něho  (z nich nejlepší slove ), ,  (), silné ohnivé víno tmavorudé, sladké a svíravě působící,  silné kytky a chuti heřmánkové, ,  (z Peralty v Navaře),  (vino generoso), dobré víno žaludeční, jehož u nás užívá se zhusta za víno malažské k účelům lékařským,  (z Malagy),  (z Vizcaye), tmavorudé  (z Cariñeny v Aragonii),  ze San Lucar v Andalusii a z Fuencarralu v Nové Kastilii,  z Pollensy na Mallorce a j. Obyčejná dobrá vína červená rostou v Olivenze v Estremaduře, ve Valdepeñas v Kastilii, Manzanares v Manchi, z nejlehčích vín španělských a j. Drsné víno Ebro-Port ze severových. Španělska prodává se zhusta za pravé víno portské. Veliké části š-kých vín užívá se k výrobě kořalky. Od r. 1878 způsobil ve vinicích španělských révokaz nezměrných škod.