Vlastenský slovník historický/z Nostic
z Nostic, hrabata, větev starožitného a četného rodu Nosticů, hlavně v Slezsku, v Lužicích a jinde v Německu četně rozšířeného. Do Čech zavítal na začátku XVII. století z Horní Lužice  z N., který, byv nejdříve radou při apelacích na hradě Pražském, stal se pak dvorským a konečně tajným radou a německým místokancléřem království Českého, a r. 1623 povýšen jest do stavu svob. pánů. Koupiv panství Falknov, Heinrichsgrün a jiné statky v Čechách zemřel ve Vídni svoboden. Jeho dílem hlavně jest Obnovené zřízení zemské Ferdinanda II. Statky jeho zdědil  z N., syn jeho sestry Žofie, který se stal zakladatelem mladší větve N-ců . Narozen 1610 došel v státní službě vysokých úřadů: r. 1644 stal se nejvyšším sudím, 1651 nejvyšším komorníkem a 1652 nejvyšším kancléřem království Českého, kterýžto úřad zastával až do své smrti dne 27. března 1683. Byv r. 1646 povýšen do stavu hraběcího koupil později od kurfiršta Mohuckého část hrabství Rieneckého, následkem čehož přijat jest do franckého hraběcího kolegia v říši. K statkům zděděným přikoupil ještě jiné v Čechách, v jichž držení větším dílem větev Rienecká dosavad se nachází. Zakladatelem starší větve N-ců  byl , starší bratr Jana Hartvika z první manželky otcovy, narozený 23. kv. 1608. Odebrav se r. 1630 k strýci svému do Vídně byl rok na to povýšen do stavu svob. pánů, zastával rozličné úřady státní a zemřel 4. list. 1666 co zemský hejtman knížectví Svidnického a Javorského. Rozmnoživ otcovské statky ve Slezsku nabyl i v Čechách panství Rokytnice, které posud náležejí jeho potomkům. Syn jeho , narozený 1643, povýšen jest r. 1675 do stavu hraběcího, r. 1692 přijat do počtu hrabat říšských a jmenován tajným radou, zemřel v únoru 1712. — Z jiných větví rozšířeného rodu N-ů dosáhli hraběcího stavu v zemích koruny české  r. 1708 a  r. 1715.