Ottův slovník naučný/Vrajt
Vrajt,  (Freiheit), starobylé město v Čechách v romantickém pohoří Rehornském nad ř. Úpou (510 m n. m.) a při žel. dr. V.–Trutnov, v hejtm. trutnovském, okr. maršovském, má 151 d., 1 obyv. č., 1668 n. (1900), far. kostel, r. 1770 od kn. Schwarzenberka vystavěný z kamene na místě dřevěného, radnici, 5tř. šk., průmyslov. pokračovací, špitál (zal. a hojně nadaný r. 1683 od Jana kn. Schwarzenberka) pro 12 osob, vodoléčitelský ústav, lékárnu, četn. stanici, pš. , telegraf, telefon, spořitelnu, továrnu na zboží voskové, stroj, papírnu, mlýn, doly na měděnou rudu a vápenice. Domácí průmysl tkalcovství a 4 výroč. trhy. Založení města souvisí s vyzdvižením hor na zlatou a stříbrnou rudu. Cís. Ferdinand I. povýšil V. na městečko s horními svobodami a nadal jej  měst. (vyobr. č. 4665.): štít kolmo rozpůlený na 2 stejné polovice, z nichž v pravé ve žlutém poli spatřuje se v pravo hledící černý orel se zlatým zobákem a drápem; v levém poli červeném zlaté jelení parohy a nad nimi hornické znamení. Dolování na stříbro a zlato úplně zašlo a bývá se zde výborný vápenec.

Vrajt