Ottův slovník naučný/Liberk
Liberk (Rehberk, pův. Richenberk), far. ves v Čechách, hejtm., okr. a pš. Rychnov n. Kn.; 87 d., 505 ob. č., 16 n. (1890), kostel sv. apošt. Petra a Pavla, 2tř. čes. a 1tř. něm. šk., 3 mlýny a samota. Na blízku vsi za dávna stával hrad a městečko, na jehož zříceninách asi povstal nynější L. Rychemburk jest ve XIV. stol. původ, sidlem stejnojmenného rodu. Potomci z rodu toho později psali se. Kolem r. 1367 dostal se hrad ke Skuhrovu a později k Častolovicům, na nichž tehdy seděl Půta z Častolovic a hrad zapsal své manželce Anně. R. 1425 dobyli hradu Orebité. Později zmocnil se na nějaký čas Rychemburku loupeživý Jan Kolda ze Žampachu, ale Jiří Poděbradský sebrav krajskou hotovost hradu dobyl a rozbořil jej, načež zboží rychemburské připojeno k panství litickému a potštýnskému. R. 1577 dostal se Rychemburk i s Rychnovem Buriánu Trčkovi z Lípy. Po válce 30leté klesl na pouhou ves, v níž r. 1691 postaven dřevěný kostel, jenž tu se změnami dosud stojí; r. 1749 při něm zřízena lokalie.

Liberk