Vlastenský slovník historický/Zlatá stezka
Zlatá stezka slula starodávní obchodní cesta, vedoucí Šumavou a spojující město Prachatice s Pasovém. Celá tato cesto vyložena byla tesanými trámy, a tak úzká, že soumaři nejvýše dva koně vedle sebe po ní honiti mohli; vozem jeti se po ní nemohlo. Prokleštění této cesty padá zajisté do věků nejdávnějších, i nepodobá se ku pravdě, že by ji teprv r. 1040 sv. Vintíř byl zřídil, jak udává životopisec toho svatého. Roku 1086 král Vratislav daroval clo na z-té s-zce vybrané kapitole Vyšehradské, čímž toto nabyla přebohatých příjmů. Hlavně dovážela se tou cestou do Čech sůl, na kterou Prachatice měly výhradní sklad. Vedle soli přiváženo po z-té s-zce do Čech také víno a plátno, kteréžto poslední se v Pasově a v okolí jeho již VIII. století vyrábělo u velikém množství. Na všecko toto zboží byl hlavní sklad v Prachaticích. Naproti tomu vyváželo se z Čech do Pasova obilí všeho druhu, máslo, sýr a ryby. Prachatice následkem monopolu svého velice zkvětly, ale záhy vytrhovala se z obmezení takového jiná obchodní města: Vimberk, Sušice, Kašparské Hory, Klatovy, Budějovice a j., vymáhajíce si na to výsady královské, z čehož povstávaly jim časté spory s Prachatickými. Pomalu princip monopolu ustupoval vždy hlasitěji se ozývající potřebě svobodnějšího obchodu, tento vyhledával si nové cesty, a to vše, spojeno s proměnami veřejných poměrů způsobovalo klesání důležitosti z-té z-sky, která ku konci XIII. století, v němž následkem hrozných zpoust 30leté války veškerý obchod český v hlubokém úpadku se octnul, docela spustla. Nyní jest úplně zarostlá lesem, a sotva kde lze vypátrati nějaké stopy její.