Ottův slovník naučný/Studně
Studně jest otvor zřízený směrem svisným od povrchu území do vrstev vodnatých, aby vody tam obsažené,  (Grundwasser), možno bylo užívati k zásobování; proti zasypání se jest otvor příhodně opatřen, někdy pažením dřevěném nebo roubením, zejména není-li s. kulatá, ale nejčastěji obezděním, avšak také pažením ze železa litého po způsobu železného vystrojení šachet v hornictví, při malém průměru otvoru i také jen trubami železnými. Voda přelévá se někdy přes vrchní okraj s., t. zv. obrubeň, někdy vytryskuje i nad povrch území (často při studních ), obyčejné však zůstává v nějaké hloubce pod povrchem, tak že za příčinou užívání třeba jest ji zdvíhati (putnami, okovy na vahadlech nebo na rumpálech, pumpami). S. možno rozlišiti na 1. nortonské, 2. trubní, 3. zděné, 4. artéské n. vrtané.  s. (v. t.) jsou známy od války t. zv. secessní v Americe v l. 1861 až 1865, Angličané jich užili ve válce v Habeši v l. 1867—68. Užívá se jich, když voda podzemní není hlouběji, než měří ssací výška čerpadla, která se nahoře nasadí, a ke kratší potřebě (ležení vojenská a pod.).  s-ní užívá se při zásobování vodou čerpáním z vrstev písčitých n. štěrkovitých na místě s-ní velikých, poněvadž tak možno zabrati rozsáhlejší území, aniž jest nebezpečenství   značnějšího snížení hladiny vody podzemní; jsou železné, zapouštějí se vrtáním a možno-li vplachováním a spojují se vždy v počtu několika se společným potrubím ssacím; zásobování Prahy a sousedních obcí z území jizerského nad Káraným založeno jest na užití s-ní trubních. Nejobyčejnější jsou s. , které tam, kde má vnikati do nich voda podzemní, nejsou stavěny na maltu; průměr závisí na vodnatosti vrstvy a množství, jež má s. dodati.  s. jsou s. vrtané a není správné mínění, že musí voda vždy vytryskovati nad povrch území; to jest jen tehdy, jest-li voda podzemní pod příhodně velikým tlakem hydrostatickým (viz  s.). Zvláštní druh s-ní jsou t. zv. , jež někdy se zřizují v březích vod s koryty štěrkovitými n. písčitými, ano i v těchto korytech (na př. v Praze), aby se do nich stahovala voda dotčenými hmotami procezená a aby odtud se čerpala k potřebám zásobovacím. Hmoty procezovací nemohou se tu obnovovati jako při umělém ceďáku, a jsou-li znečištěny, dostává se do s-ní těchto též voda nečistá a to zejména tehdáž, musí-li se usilovněji čerpati, aby se spotřeba hradila, čili musí-li se vrstvy procezovací příliš namáhati. Plk. 

S.  ve voj. viz .

Stavitelství v Ottově slovníku naučném