Ottův slovník naučný/Algarotti
Algarotti , hrabě (* 1712 v Benátkách – † 1764 v Pise), spis. ital., studoval v Římě a na universitě v Bologni, kde se obíral nejen jazyky klassickými, ale i frančinou a angličinou, fysikou, astronomií a mathematikou-Ve 20. roce odebral se do Paříže, kde slaven kráskami a učenci. Roku 1737 napsal Newtonianismo per le donne, spis, který byl i do jiných jazyků evropských přeložen. Z Paříže uchyloval se A. často na zámek Circy, kde shromaždovala kolem sebe duchaplnou společnost spisovatelů pí. de Châtelet. V kruhu tom seznámil se s Voltairem a jinými spisovateli francouzskými, jejichž vliv jest zřejmý v jeho spisech. Z Paříže odebral se A. na krátko do Londýna odtud s lordem Baltimorem do Petrohradu, kteroužto cestu popsal ve spise Lettere sulla Russia, jejž on sám měl za svou nejlepší práci. R. 1739 seznámil se s princem Fridrichem II., který čtyři dni po svém nastoupení na trůn povolal jej k sobě do Berlína, jmenoval ho hrabětem a r. 1747 svým komorníkem. A. požíval úcty po všem učeném světě; panovníci tehdejší zvali ho ke svým dvorům, polský král August III. jmenoval jej svým radou. R. 1754 vrátil se A. do vlasti. – A. byl v nejrůznějších oborech činným, sám jsa dobrým znalcem umění a rytcem, psal o malířství a stavitelství Saggio sulla pittura a Saggi sopra le belle arti, načež August III. uložil mu. aby sbíral pro gallerii drážďanskou umělecké památky v Italii; z filologických spisův A-ových dlužno uvésti: Lettere filologiche (Ben. 1826); Saggi sulla rima e sopra Orazio; Lettere critiche sulla Eneide del Caro. Mimo to napsal Discorsi militari, kde hájí ohnivě macchiavellismus proti slavnému kommentátoru Polybia, Folardovi, a sbírku veršů, které vydal s Frugonim a Bettinellim, Versi sciolti di tre eccellenti autori (Ben. 1757), které jsou však bez básnického nadšení. Sebrané spisy A-ovy vyšly r. 1791–94 v Ben. v 17 sv. P.

Algarotti