Ottův slovník naučný/Hanau
Hanau, město a kraj v prus. vl. obv. kasselském při vtoku Kinzigy do Mohanu, na žel. trati gotinsko-frankfurtské, 98 m n. m., skládá se z města starého a nového; poslední vzniklo v XVI. stol.  řistěhovavším se živlem hollandským. H. má krajský soud, ke kterému náležejí 22 okr. soudy, 3 kostely evang., jeden katol., gymnasium, reálku, akademii kreslířskou, odbornou školu pro spracování drahokamů spojenou se zlatnickou, společnost pro vědy přírodní, spolek historický, sirotčinec, obch. komoru, filiálku říš. banky, znamenitý průmysl zlatnický a ozdobnický, provozovaný v 56 velikých závodech, kdežto ve 32 továrnách vyrábějí se řetízky k hodinkám, továrny na koberce, papír, doutníky, usně, slévárnu, na blízku král. továrnu na prach a 25.029 ob. (1890), mezi nimiž 4871 kat. a 608 židů. Rodiště bratří J. a W. Grimmů. H. byla původně osadou římskou, o čem svědčí množství nálezů z dob římských; r. 1303 obdržela práva městská a zkvétala zvláště živlem hollandským. Mnoho škody utrpěla ve válce 30leté. V dobách novějších proslula bojem dne 30. a 31. října r. 1813, ve kterém Napoleon I., poraziv Bavory a Rakušany pod Wredem, vynutil si přechod přes Mohan. Od r. 1866 náleží k Prusku. Viz Junghans,  (t., 1887). — H. bývala hl. místem hrabství při Dol. Mohanu, od XII. stol. v držení hrabat hanavských, kteří r. 1429 byli povýšeni do stavu hrabat říšských. Rod jejich r. 1480 rozdělil se ve větev hanavsko-münzenberskou a hanavsko-lichtenberskou, která po vymření větve první r. 1642 sloučila všecko dědictví: hrabě Bedřich Kazimír r. 1643 zavřel s Hesskem dědičnou smlouvu a dle té po vymření mužské linie r. 1736 dostala se část hanavsko-münzenberská Vilému III. hessko-kasselskému a hanavsko-lichtenberská princi Ludvíku hessko-darmstadtskému. R. 1803 povýšeno bylo území na knížectví, r. 1809 vtěleno bylo ve velkovévodství Frankfurtské, r. 1813 vráceno jest k Hessku a r. 1866 zabráno jest od Prusů. Jeden ze synů posledního kurfiřta Bedřicha Viléma I., Vilém, jest držitelem zboží Hořovického v Čechách. Viz Reimer,  (Lip., 1891). — V  žije na 297,84 km² 39.457 ob. (1890).