Ottův slovník naučný/Bethléhemité
Bethléhemité zovou se některé řehole: 1.  hlásí se ku jménu tomu průvodem tohoto starého podání řádového: Počátkem XIII. stol. přišli prý někteří z bratrstva křižáckého, jež v Bethléhemě o hospitál péči mělo, do Čech, kdež pohostinu přijati byli od rytířů Německých v Hloubětíně; na paměť toho po dlouhé věky prý bylo v kostele v hloubětínském staré chronographicon:  (= roku 1217). Odtud přišli — dle téže tradice — tito b. zákupem pozemku na Poříčí u Prahy, kde založen špitál ke cti sv. Petra pro choré poutníky a nemocné. Kříž, jejž odznakem svého původu křižáckého nosili, zjednal jim jména křižovníkův, a povolání jejich v hospitálu jména špitálníků. Těmto křižovníkům odevzdala bl. Anežka prostřednictvím papežovým svůj špitál u sv. Františka (1237), jak nasvědčuje starý brevíř křižovnický na pergamenu psaný roku 1356. — 2. B.  v XIII. stol.; z řídkých zpráv o nich známo, že roucho měli bílé s černým škapulířem a červenou hvězdou na prsou, na památku hvězdy bethléhemské. — 3. B. ; řád rytířů hospitálníků, založený Piem II. r. 1459. Sídlem mu byl vytčen ostrov Lemnos, účelem pak, na stráži býti proti nájezdům tureckým; tento potrval jen na krátko. — 4. B. , jimž původ dal Petr Bethencourt v XVII. stol. ve městě Guatemale. Ze skrovných počátků zmohutněl spolek těchto bratří tak, že r. 1687 papežem Innocencem XI. za řeholi byl potvrzen. B. prosluli v Americe, zvláště v Peru a Mexiku, vzornou péčí o nemocné a výchovou mládeže. Odznakem řádovým byl obrázek jeslí s Jezulátkem, Pannou Marií a sv. Josefem, který na plášti nosili. Řád tento zrušen byl r. 1820. Da.