Vlastenský slovník historický/Robota
Robota, původně každá práce hmotná vůbec, v užším smyslu práce povinná, k jejímuž konáni někdo právně zavázán jest. V Čechách od starodávna konaly obce za zřízení župního jisté r-ty zemi a knížeti. Z oněch byly nejhlavnější: , práce při stavbě neb opevňování hradů zemských; , ostříhání hradů v míru i ve válce; , jmenovitě na pomezí bavorském v Šumavě; , mýtění hustých lesů uvnitř země; dělání  a stavění . Z r-t knížecích jmenujeme:  neb , t. j. poskytování povozů ku potřebám dvora na cestě; , provázení koní knížecích od hradu k hradu; , dávání příbytku knížecímu komonstvu na cestách; , t. dávání masa ku potřebám dvora knížecího; , t. dávání píce koním knížecím na cestách, konečně . Jak obtížné byly tyto r-ty, snadno sobě pomysliti, pročež záhy jeví se snaha takové povinnosti se zprostiti. Nejprve propůjčováno osvobození od nich statkům klášterním a duchovním vůbec, pak i jednotlivým statkům světským osobám náležejícím, později připuštěno i vykupování se z nich, tak že časem tyto r-ty úplně pominuly.— Rozdílná od těchto; byla r. , t. j. konání jistých prací vrchnostem za užívání statků od nich propůjčených, o čemž v. čl. . Až do bitvy Bělohorské byla tato r. dosti mírná, potom ale jí velice přitíženo jest proti právu, z čehož lid selský nejednou se bouřil. Teprva v minulém století uvolněno poněkud toto břemeno selského lidu, až konečně za našich dnů r. vyvazením pozemků za své vzala.