Ottův slovník naučný/Alfonsinské tabulky astronomické
Alfonsinské tabulky astronomické. Král špan. Alfons X. svolal r. 1240 as 50 arabských, židovských a křesťanských učenců, mezi nimiž se jmenují Aben-Ragel, Alchabitius, Aben-Músá, Abuna, Muhammed, Abuphali, aby sestrojili nové tabulky astronomické, jež předčiti měly tabulky Ptolemaiovy, na základě zlepšených základních konstant astr. Po čtyř. leté práci byly tabulky dokončeny, nepředstihly však tabulek Ptolemaiových; pročež Alfons X. nehledě k velikým výlohám rozkázal vše začíti znova; avšak 1 nové tabulky r. 1252 Alfonsovi odevzdané nevyhovovaly požadavkům královým. Nicméně měly a. t. a. v dřívějších dobách velikou cenu; tvořily souhrn všech výzkumů různých dob a míst až do XIII. století, První vydání a-kých t-lek a-kých pochází od Jana de Saxonia: Alphonsus Rex Castillae. Coelestium motuum tabulae, nec non stellarum fixarum longitudines ac latitudines Alphonsi tempori ad motus veritatem reductae (Benát. 1483). A. t. a byly od J. Bianchiniho kolem r. 1458 k žádosti císaře Bedřicha III. kommentovány; po vynalezení knihtiskařství byly tištěny několikráte buď celé nebo ve výtahu, jejž osobní lékař Cesara Borgia, Španěl Alfonsus de Corduba (Tabulae astronomicae Elisabethae reginae, Benát. 1503) koncem XV. stol. uspořádal a královně Alžbětě, manželce Ferdinanda Katol. ze Španěl a Sicilie věnoval. Nově vydány byly a. t. a. v díle: Libros del Saber de Astronomia, del Rey D. Alfonso X. de Castilla, copilados y comentados por Don Manuel Rico y Sirobas, Obra publicada de Real Orden (5 dílů, Madr. 1863–1868). Gs.

Alfonsinské tabulky astronomické