Ottův slovník naučný/Vyskytná
Vyskytná: 1) far. ves v Čechách (615 m n. m.), v hejtm. a okr. pelhřimovském, 107 d., 674 obyv. č. (1900), 3tř. šk., pš., četn. stanice, 3 mlýny a myslivna. Kostel založen byl r. 1290 a připomíná se jako farní r. 1384. Stával původně na nejvyšším bodě osady, kde posud stojí veliká věž dřevěná se třemi zvony, z nichž nejstarší označen jest letopočtem 1484. Podle všeho stávala tam veliká budova, jejíž valy jsou posud znatelné, a jak pověst vypravuje, sídlívali tam před dávnými časy templáři a V. bývala prý městem (oppidum templarii), pokud se na nedalekém Křemečníku dolovalo na stříbro. Když byl řád templářský zrušen, V. připadla praemonstrátům želivským, kteří si tam zřídili proboštství, jež nepochybně ve válkách husitských zaniklo.V. dostala se pak časem ve správu kněží podobojí a když za krále Sigmunda zboží pelhřimovské, jakož i želivské dostalo se rodině Trčků z Lípy, V. připojena byla k bližšímu Pelhřimovu, při němž pak zůstala trvale. Po reformaci byla učiněna filiálkou kostela nejprve pelhřimovského, později chvojnovského, r. 1721 dostala za arcibiskupa Ferdinanda hraběte Kuenburga zase svého faráře. R. 1808 byl arcibiskupský patronát postoupen obci pelhřimovské, kdyžtě jí byl r. 1622 odňat, že ustanovila v Pelhřimově děkana nekatolického. Ve V-né býval panský dvůr města Pelhřimova. Pů. —

2) V.  (Deutsch Giesshübel), far. ves v Čechách (539 m n. m.), hejtm. Něm. Brod, okr. Štoky; 59 d., 12 obyv. č., 479 n. (1900), kostel (ve XIV. stol. far.), 3tř. šk., pš., četn. stanice, spořitel. a zálož. spolek, 2 mlýny a domácí průmysl tkalcovský.

Vyskytná
Vyskytná