Ottův slovník naučný/z Padařova
z Padařova, příjmení dvou hejtmanů bratrstva táborského, vzaté ode vsi Padařova u Tábora, příslušející ke hradu Přiběnicům (pak k Jistebnici), tak že byli bezpochyby selského původu.  z P. připomíná se r. 1425 jako oprávce míru mezi Pražany a ostatními kališníky, pak se stal hejtmanem na hradě Ostromeči. R. 1429 přilehl s Janem Blehem ke hradu Zvíkovu, ale nedobyl ho. Brzo potom stal se  z P. (bratr?) hejtmanem na Ostromeči a Mikuláš vstoupil do řad polních rot. Stal se vladařem obce, byl r. 1433 o sv. Martině na sněmě, bránil se r. 1434 na Novém městě proti panské straně a konečně t. r. se s ní smířil. Filip vypravil se r. 1430 z Ostromeče s Tábory a Sirotky do Uher, ale neslavně pochodiv vrátil se domů a táhl s jinými proti bratřím z Kolovrat. Byl při dobytí Hořovic a obležení Libšteina. Když strana jeho r. 1434 vzala veliké pohromy, zavřel se na Ostromeči, kdež bránil se udatně proti vojsku několika panských jednotníkův od března r. 1435 šest plných neděl. Teprve když dne 15. květ. Hanuš z Kolovrat s novým vojskem přilehl, bránil se sice celý týden, ale nemoha již hladem vydržeti, vzdal hrad (22. květ.) a s posádkou odtáhl na Tábor. Filip dal sobě r. 1438 skrze Jana z Prahy opsati českou bibli, kteráž se chová v c. k. dvorské knihovně ve Vídni (Časop. »Tábor« I. 53). Sčk.

Šlechtické rody v Ottově slovníku naučném