Ottův slovník naučný/Palpimanidae
Palpimanidae, čeleď pavouků podobných pavoukům skákavým. Velikost jejich jest různá (3–13.5 mm). Žijí pod kameny a při zemi mezi stonky rostlin. Sítě mají malé a nepravidelné. Někteří sídlí v sítích jiných rodů (na př. Palpimanus gibbullus bydlí společně s druhem Eresus Walckenaeri). Tvar hlavohrudí jest rozdílný. Oči jsou ve 2 řadách. Střední tvoří obdélník často ku předu zúžený. Oči postranní jsou buď od sebe vzdáleny (Palpimanus), buď sblíženy. Líce (clypeus) jest široké, nejčastěji svislé. Kusadla 1. páru jsou silná a u kořene lištnou opatřená. Okraje žlábku kusadel jsou hladké – jen zřídka 1 zoubkem opatřené a poseté hustými štětinkami. Drápek jest délky různé. Zpodní pysk jest úzký. Tvar desky prsní a kyčle noh u některých rodů podobají se tvarům rodu Dysdera. Nohy délkou mnoho se neliší. Stehna dvou prvých párů noh jsou ztlustlá. Článek kolenní jest zdéli holeně. Poslední 3 články noh mají scopuly. Noha jest zakončena 2–3 drápky. Břicho dole bývá opatřeno deskou tvrdou. Šest bradavek snovacích má rod Huttonia; ostatní rody mají toliko jediný pár. Simon dělí čeleď tuto na 3 podčeledi: Palpimaninae s 8, Stenochilinae s 3 rody a Huttoninae s jediným rodem. Rody tyto rozšířeny jsou v krajinách teplých i horkých, na př. v již. Evropě (Palpimanus), po celé Africe, v již. Asii a na sousedních ostrovech, na N. Zealandě (Huttonia) a v tropické Americe (Otiothops a Anisaedus). Nsk.