Ottův slovník naučný/Bartošov
Bartošov 1) B. (něm. Bartoschow), ves v Čechách, v okr. hejtm. jičínském, okrese libáňském, s 23 domy a 206 obyv. (kat., Češi), přifařená ke Kopidlnu, kdež. i pošta. — B. býval statkem zemským, který přešel r. 1318 z držení pánů z Rotšteina v majetek Zabounských. K r. 1384 připomínají sez B-a, r. 1403z B-a. Na poč. XVI. stol. náležel B. Janu Bílskému z Kaříšova, od jehož dědice Jana Ml. Straníka z Kopidlna přešel na paní Annu Kapléřovou ze Sulevic a od ní dále na Černíny z Černína (1544). Na krátký čas potom držel jej Albrecht ze Šellenberka, potom Jan Kapoun starší ze Svojkova a na B-ě, hejtman kraje hradeckého. R. 1624 přešel z majetku paní Marie Majdaleny Trčkové v ruce Albrechta z Waldšteina, který prodal jej (1628) v léno friedlandské Kateřině Gutterdingové. Po smrti Waldšteinově prodán byl dědičně roku 1644 Karlovi Villanovi, zeti Gutterdingové. Potom dostal se v ruce Šlikův a připojen byl k panství Velišskému. — 2) B.,(něm. Pattersdorf), ves v Čechách v okr. hejtm. a okrese německobrodském, od Něm. Brodu na jihových., se 40 domy a 261 obyv. katol., po většině Němci; přifařena k Pohledu, kdež i pošta. Koll.

Bartošov