Ottův slovník naučný/Levhart
Levhart (Felis pardus L.) jest nejkrásnější z šelem  (čeledi Felidae; v. ); náleží v podrod Felis (v. ) a v sekci pardálů (Pardina), k nimž počítáme všecky kočkovité šelmy se skvrnami kruhovitými nebo také okrouhlými, plnými, s drápy dokonale vtažitelnými a okrouhlou zřítelnicí. Jindy od afrického l-a (F. leopardus Cuv.) jako samostatný druh odlišovali asijského par dál a (F. pardus Cuv.), nebo také ještě pardála sundského s černou jeho odrůdou (F. melas Desm.), ale teď spor o oprávněnost těchto specií, vlekoucí se již od dob Aristotelových, odklizen jest tím, že bývalé ty »druhy« pokládáme za stálé formy jediného druhu l-a (F. pardus L.). Vždyť barva i u jednotlivých těchto forem podle vlasti, podle barvy bydliště nemálo se měnívá. Tělo má l. protáhlé, ale dosti silné, zdélí 1.3—1.5 m, hlavu pěkně zaokrouhlenou a čenich málo vyniklý, nohy přiměřeně silné, ocas zdélí 70—80 cm. Srsť má barvu červenavě žlutou, přímo na hřbetě nejtmavší, vezpod a na vnitřní straně končetin světle žlutavou. Na hlavě jsou černé pruhy a skvrny okrouhlé, plné; podobné skvrny zvící hrachu až i vlaského ořechu má l. na krku, na plecích, na přídě hrudi i na vnější straně končetin. Také vezpod jsou po těle roztroušeny skvrny tmavé, často dvojité. Na hřbetě a na bocích jest 10 řad kruhovitých skvrn, jež jsou zase složeny ze skvrn poloměsičitých a obkličují kruh tmavší, než jest srsť kolem nich; ocas jest černě skvrnitý, na konci kroužkovaný. Asijští l-i (pardálové) mají skvrny na hlavě řidší a menší, skvrny kruhovité větší a také po plecích a stehnech rozloženy. L. žije v Africe a v jižní i východní Asii; nejraději obývá v horských, rozsáhlých, ale nepříliš hustých lesích s hojným podrostem. 
A jako jest lev nejvznešenější a tygr nejukrutnější šelmou kočkovitou, předči krásný, silný l. všem kočkám jak lepostí svého těla, tak obratností a svižností všech pohybů. Také výborně šplhá a dobře umí plovati. Jest to potměšilý, smělý a divoký loupežník, jenž v nedostatku kořisti i do osad za ovcemi a j. se plíží. Pronásleduje antilopy, zvěř parohatou, ovce a podobné ssavce. Na Člověka nečiní útoku, leč je-li poraněn a podrážděn. 
Samice rodí již za 9 neděl po páření 3—5 mláďat, s počátku nevidomých. Člověk pronásleduje l-y především pro krásnou kůži; zajatí zkrotnou. I l-i bývali do Říma ku hrám přiváženi. Fossilní l-i nalezeni v diluviu, také u nás (Leopardus pardoides Woldř., L. irbisoides Woldř.). Br.