Ottův slovník naučný/Ekliptická znamení
Ekliptická znamení (také  č.  neb .), jež sluší lišiti od souhvězdí, jsou jistá znamení, jimiž od starých časů naznačovalo se 12 stejných dílů ekliptiky odpovídajících 12 měsícům. Počítají se od bodu jarního takto:

Že tato znamení dostala jména 12 souhvězdí zvířetníkových, dokazuje, že souhvězdí byla dříve než znamení: ostatně nedělí 12 souhvězdí zvířetník na 12 stejných dílů a neshodují se nyní již souhvězdí se znameními stejného jména, jako bylo asi před 2000 léty; nastal couváním bodu jarního časem rozdíl, který se znenáhla tak zvětšil, že nyní nachází se bod jarní v souhvězdí ryb, a s ním tedy i znamení Skopce, a podobně všechna znamení proti souhvězdím jsou o jedno pošinuta. Dříve se těmi znameními udávala délka; před znamení napsal se počet stupňů, jež se v tom znamení chtěl udati, na př. 10° ♎ znamenalo 190° délky. Také se psalo S (signum) místo 30°, na př. 5 S 20° = 170°. Prvních 6 znamení sluje severní, ostatních 6 jižní znamení. Znamení od Kozorožce do Blíženců slují vystupující, od Raka do Střelce sestupující. Jarní znamení jsou ♈, ♉, ♊, letní ♋, ♌, ♍, podzimní ♎, ♏, ♐, zimní ♑, ♒, ♓. Aby se jména těchto znamení snáze v paměti podržela, sestavil je Anianus v díle »Computus manualis« r. 1488 ve Štrasburku vydaném ve dva hexametry:Sunt Aries, Taurus, Gemini, Cancer, Leo, Virgo,Libraque, Scorpius, Arcitenens, Caper, Amphora, Pisces.

Dosud užívá se znamení těch v kalendářích, aby se udalo, kde se na své dráze nachází slunce. Do znamení Skopce vstupuje slunce dne 20. bř., kdy nastává jaro, 20. dub. do Býka, 21. kv. do Blíženců, 21. června do Raka (počátek léta), 22. čce do Lva, 23. srp. do Panny, 23. září do Vah (počátek podzimu), 23. října do Štíra, 22. list. do Střelce, 21. pros. do Kozorožce (počátek zimy), 20. led do Vodnáře a 18. ún. do Ryb. Vrn.

Astronomie v Ottově slovníku naučném