Ottův slovník naučný/Košetice
Košetice: 1) K., far. ves v Čechách, hejt. Ledeč, okr. Dol. Kralovice; 141 d., 1040 ob. č. (1890), kostel sv. Jana Křt. (ve XIV. stol. far.), 3tř. šk., synagoga, četn. st., pš., telegr., 3 mlýny, cihelna, síťařství. Alodiální statek (636.52 ha) se zámkem (při něm kaple), lihovarem, pivovarem, dvorem a škrobárňou Josefa ryt. Stanglera. K. jsou původištěm vladyk z Košetic, jimž náležely až do poč. l. pol. XV. st. R. 1414 dosáhl K-ic neoprávněně Jan Sádlo ze Smilkova a jeho syn zřekl se (1440) jich, by to nezůstalo na duši jeho otce. R. 1543 dostaly se do rodiny Trčkovské a drženy ke Světlé, ku konci XVI. st. Mikuláši Beřkovskému ze Šebířova, po něm jeho manželce Anně Juliáně roz. z Amstattu a na K-cích, po její smrti jejím dcerám Saloméně (1639) a Johance. Na krátký čas držel K. dominikánský klášter na Menším městě praž., r. 1664 koupil je Paris hr. z Ladronu, v XVIII. st. následoval tu Jiří Vražda z Kunvaldu, od r. 1725 Josef Jaroslav z Věžník, za něhož tu na místě staré tvrze postaven nový zámek, od r. 1787 rodina Böhmova a od r. 1818 rodina ryt. Stanglera. Po bitvě bělohorské zanikla fara, r. 1670 zřízena administratura, r. 1762 povýšena na faru. — 2) K., chybně  (Koschoivitz), ves t., hejt. Stříbro, okr. Touškov, fara Lešťany, pš. Všeruby; 27 d., 153 ob. n. (1890), ložisko kamen. uhlí a cihelna. R. 1239 příslušela ke klášteru kladrubskému. — 3) K., zaniklá ves t. v okolí Žatce. R. 1547 připomíná se pustou a patřívala obci žatecké.

4) K. (Koschendorf), ves ve Slezsku, hejt. Bruntál, okr. Benešov, fara a pš. V. Heraltovice; 57 d., 252 ob. n. (1890), kostel Navšt. P. Marie, 1tř. šk., 2 mlýny.

Košetice
Košetice
Košetice
Košetice