Vlastenský slovník historický/z Rousinova
z Rousinova, Jan Hertvík, jmenuje se poprvé r. 1423, kdež bojoval ve vojště Žižkově, po jehož smrtí přidržel se Sirotkův a podnikl s nimi rozličná válečná tažení. Roku 1429 postoupen jest mu od nich k věrné ruce hrad Lichtenburk, aby jej zase vrátil pánu jeho Janovi z Opočna, až by dal důkazy své věrnosti ku kalichu. Když však Jan z Opočna brzy na to zemřel, zůstal Jan Hertvík v jeho držení, které mu císař Sigmund r. 1436 zápisem potvrdil. Roku 1435 byl mezi osobami stavu rytířského, od sněmu českého na sjezd do Brna vyslanými. Roku 1437, když Sigmund nevyhověl stížnostem na sněmě jemu předloženým, Jan Hertvík byl mezi těmi, kteří mu odpověděli a válku proti němu začali. Po smrti Sigmundově byl jedním z náčelníků strany národní, která chtěla povýšiti na trůn Kazimíra Polského, a vyslán v té záležitosti s Benešem Mokrovouským, Janem z Pernšteina a Bedřichem ze Strážnice do Krakova. Později stav se hejtmanem kraje Čáslavského držel se strany Ptačkovy a Jiřího z Poděbrad a zemřel okolo r. 1455.