Poznámka k počátkům výskytu klíšťové encefalitidy v našich zemích
V Evropě se onemocnění encefalitidou přenášenou klíšťaty vyskytují již dlouho. Tak např. ve Skotsku a severních částech Anglie je ovčí encefalitida známa přibližně od počátku 19.století (Banks). Na evropské pevnině v Permu (Molotov) na Urale byla již roku 1898 zaznamenána onemocnění, jež s největší pravděpodobností byla klíšťovou encefalitidou (Pervušin – cit dle Hennera). Též na Dálném Východě v některých oblastech tajgy byla pozorována akutní těžká onemocnění s mozkovými příznaky. Záznamy o nich jsou od r. 1922. Místní lékaři je nejčastěji diagnostikovali jako „toxickou chřipku“ (Solovjev). Toto onemocnění r. 1935 poprvé Panov určil jako encefalitidu mající shodné rysy s japonskou, lišící se však od encefalitidy Economovy (Solovjev). Její původce byl izolován r. 1937 expedicí vedenou A.A.Zilberem (Zilber, Levkovič, Šubladzová, Čumakov, Solovjev). Klinický průběh encefalitid, jež byly později popsány v různých oblastech SSSR, se značně liší, avšak horečka a postižení CNS jsou ve všech případech více méně vyznačeny. Názory na etiologii těchto onemocnění nejsou u všech autorů jednotné. L.A.Zilber a A.K.Šubladzová již r. 1944 dokazovali, že virus izolovaný Čumakovem z klíšťat Ixodes ricinus na Bílé Rusi je velmi podobný viru skotské encefalitidy. L.A.Zilber s M.S.Zacharovou řadu kmenů, jež izolovali z klíšťat, identifikovali jako viry skotské encefalitidy a poukazovali na jejich klinicko-epidemiologické zvláštnosti.

Grasenkov, Gurbič a Fedorčuk ukazovali, že tam, kde se vyskytuje klíště Ixodes persulcatus, je pouze klasický typ východní encefalitidy, avšak při současném výskytu Ixodes ricinus jsou encefalitidy jak klasického typu východního tak typu louping-illu (dle Hennera).

Na pravděpodobnost výskytu klíšťové encefalitidy u nás upozorňoval jako první F.Gallia v r.1947. Podle Výkazu nakažlivých nemocí pro Čechy a Moravu ukázal, že již v r.1945 vzrostl výskyt tohoto onemocnění téměř na dvojnásobek, v roce následujícím pak ještě daleko více - graf 1. Podle význačného poklesu mortality encefalitid z 58.8 % v r.1936-44 na 17.8 % v r.1946 usuzoval na pravděpodobnou změnu etiologie.

Sledovat možnost výskytu klíšťové encefalitidy v našich zemích před r.1945 je problematické, v písemnictví schází údaje o kousnutí klíštětem nebo pobytu v lese. Podle předválečné literatury lze již od r.1921 sledovat vytváření nových nosologických jednotek, mohly odpovídat výskytu nových chorob i rozvoji diagnostiky vůbec.

LITERATURA

 Antoš: Čas.lék.čes. 71, 421, 1932
 Banks, H.S.: Modern Practise In Infectious Fevers, 1951
 Drexler, K.: Wien.klin.Wschr. 64,83 1952
 Engel, R.V.: Dtsch.Med.Wschr. 15, 379 1942
 Gallia, F., Rampas, J., Hollender: Čas.lék.čes. 224-229, 1949
 Gallia, F.: Zpráva SZÚ č. 1140
 Grosser, R.: Wschr. Kinderheilk. 57, 452, 1933
 Hanzal, F.: Čas.lék.čes. 128, 1955
 Hanzal, F.: Prakt.lék. 33, 18, 397, 1953
 Haraška a Kraus: Čas.lék.čes. 388, 1922
 Henner, K., Šikl, H.: Čas.lék.čes. 33, 917, 1942
 Henner, K.: Speciální neurologie, III. Vyd., 1953
 Hloucal, L., Gallia, F.: Sbor.lék. 7, 51, 352, 1949
 Hloucal, L., Rampas, J.: Čas.lék.čes. 92, 496-500, 1953
 Hloucal, L., Rampas, J.: Československá klíšťová encefalitis, Thom. sb. 1, 1953
 Hloucal, L., Slonim, D.: Čas.lék.čes. 3, 59, 1954
 Hloucal, L., Slonim, D.: Schweizerische Med. Wschr. 18, 84, 38, 1085-10-89, 1954
 Hloucal, L.: Čas.lék.čes. 88, 1390-1394, 1949
 Hloucal, L.: Schweizerische Med. Wschr. 83, 4, 78-81, 1953
 Jírovec, O.: Parasitologie pro lékaře
 KacČernochvostová, L.J.: Epidemiologija, 1953
 Kirovska I., Kamieniecka Z, Szajna W.: Neur. Neurchir.Psychiatr.Polska 4, 281-291, 1954
 Kment J., Vsenjak-Zmijanak J., Bedjanič M., Rus S.: Bull. WHO, 12, 491, 1955
 Krejčí J.: Lék.listy 73, 113, 132, 1949;501, 1949;373, 1950;406, 1950
 Kuklová-Štůrová B.: Brat.lék.listy 12, 231, 1932
 Lasch a Moritz: Schw.Med.Wschr. 79, 1237, 1949
 Láznička, M.: Čas.lék.čes. 82, 654, 1943; 1069, 1190, 1136, 1943
 Málková, N., Króo, H.: Čsl HEM 110, 1954
 Maršálek E.: Voj.zdrav.listy 2, 1966, zvl.příl.1
 Materiál z referátu a diskusí s prof. A.A.Smorodincevom, členom korešpondentom AMN SSSR počas jeho pobytu v Bratislave na virologickom ústave ČsAV v dňoch 4.-20.4.1955
 Mikešová M.: Čas.lék.čes. 71, 105, 1932
 Pelnář, J.: Čas.lék.čes. 61, 124, 1922; 61, 435, 1922; 66, 1331, 1927;67, 1489, 1928
 Richling E.: Bull. WHO 12, 521-534,1955
 Royen van, C.N., Rhodes, A.J.: Virus diseases of Man, 1948
 Řehoř J.: Čas.lék.čes. 66, 1331, 1927
 Solovjev, v.d.: Vesenne-letnij kleščevoj encefalit, 1944
 Šádek, Vančura: Čas.lék.čes. 63, 1727, 1924
 Šňupárek J.: Lék.listy 2, 185,1947
 Toušek N.: Čas.lék.čes. 88, 903, 1949
 Viklický J.: Čas.lék.čes. 1297 a 1329, 1944