Ottův slovník naučný/Plebiscit
Plebiscit (plebiscitum) slove původně usnesení učiněné ve shromáždění plebejův (concilia plebis), později usnesení  tributních (v. t.), v nichž plebejové měli převahu. P-y nabyly moci zákona (lex) zákonem Valeriovým-Horatiovým z r. 449 před Kr. Mimo tento zákon známy jsou z ústavních dějin státu Římského ještě dva zákony, totiž zákon Publilia Filona z r. 339 př. Kr. a zákon Hortensiův z r. 287 př. Kr., které mají stejné znění se zákonem prvním, ale nelze si mysliti, že by tyto dva pozdější zákony byly pouhým opakováním zákona prvního, nýbrž jimi zajisté moc comitií tributních byla rozšířena. Bezpochyby podle prvního zákona závaznost p-ů pro celý národ závisela na dodatečném schválení senátu, druhým zákonem stanoveno bylo předběžné schválení senátu, třetí pak zákon odstranil i tuto závislost na senátu. Pk.

Římské právo v Ottově slovníku naučném