Ottův slovník naučný/Pražma z Bílkova
Pražma , příjmení staromoravského rodu erbu jeleních rohů. Předek jejich byl Ranožir, který zemřel nedlouho po r. 1238. Synové jeho byli  (1238—79 držitel hradu Bílkova a purkrabě bítovský),  (1245—1257),  (1253),  (1253) a  (1253—56). Jiný  seděl v letech 1302—38 na Krumvaldě, jejž držel po něm (1345) Beneš. Skrze syny staršího Smila rod ten velice se rozvětvil a po rozličných sídlech jmenoval („ČMM.“ XVII., str. 91). Bílkov již r. 1358 byl v držení pánů z Hradce a předkové P-mů seděli na Chudobíně, zejména  (1348),  (1348—75) a  (1364, 1368). Později měli Chudobín bratří  (1379—97) a  (1379—99), z nichž onen měl syna  (1399, 1406). Syny jednoho z nich byli snad také bratří  (1412—37) a , z nichž onen měl syny  a . Tento (od r. 1481 na Léštně) jest předek nynějších P-mův a z manželky Elišky ze Žerotína zůstavil syny ,  a . Beneš vyženil s manž. Lidmilou Kropáčkou z Nevědomí polovici Evanovic, k níž druhou polovici přikoupil (1539), a s bratrem Petrem a manž. jeho Veronikou Kropáčkou koupil Orlovské zboží. Po Petrovi zůstali synové , , ,  a . Jan prodal Léštno (1567) a zůstavil syna , jenž držel napřed Evanovice, ale prodav je, přestěhoval se na Fulnek, který s manž. Anastasií Cetrycovnou z Kynšperka vyženil, avšak již r. 1586 týž statek prodán. Potomstvo bratří Beneše a Petra záhy vymřelo, za to udrželo se potomstvo bratra jejich Mikuláše, jenž s Kateřinou Hukovskou z Ochab vyženil Velikou Polom a získal Jistebník a Bílovec († 1555, 2. manž. Šťastná Sedlnická z Choltic † 1577). Synové jeho byli  († 1582, od r. 1567 na Léštně, též na Jistebníku),  a . Bernart držel Bílovec, ale z manž. Kateřiny ze Slapic dětí neměl, pročež se po jeho smrti († 1600) statky jeho dostaly napřed manželce a pak potomstvu Janovu. Tento (napřed mladší, od r. 1565 ženatý s Barborou z Žerotína) držel Polom, Kyjovice a Léštno a měl syny , , , , z nichž poslední tři dědili po strýci Bernartovi. Vilém držel Chropiň, kteráž po jeho bezdětné smrti prodána (1615). Beneš držel Léštno a Kyjovice, které se po něm dostaly vdově Lidmile roz. Piklarovně z Gradic. Karel, pán na Bílovci a Jistebníce, odsouzen sice pro vzpouru, avšak přijat záhy na milost a s Benešem Janem a Vilémem skrze majestát z 30. dub. 1625 povýšen do panského stavu starožitných rodův. Protože jediný jeho syn Vilém Bedřich na vojně zahynul, statky jeho dostaly se dceři Alžbětě (manž. Václ. Sigm. Sedlnického z Choltic). Všebor držel Studenku a koupil před r. 1615 Odry, ale vše jmění své prohospodařil. Zůstalo po něm několik synův, z nichž , nejstarší, držel statky v Ratiborsku, byl zemským sudím v Opolsku a Ratiborsku a majestátem z 24. květ. 1655 povýšen do hrabského stavu kr. Č. Potomstvo jeho vymřelo záhy. Synové  a  zůstali v Ratiborsku, též tohoto syn  († c. 1726), jenž neměl mužského potomstva, než čtyři dcery. Předkem nynějších P-mů jest Mikuláš, nejstarší syn Jana a Barbory ze Žerotína, jenž měl Velikou Polom. Tento statek drželi po něm synové  a , kteří učinili r. 1615 přiznání k zemi. První dva dosáhli povýšení do stavu panského a Jan, držitel Veliké Lhoty a Budíšovic, byl ženat s Annou Geraltovskou z Geraltovic, ale dětí nezanechal. Vilém držel Polom, byl v l. 1643—53 sudím zemským v Opavsku a nějaký čas místodržícím hejtmanského úřadu († 1666, manž. 1. Lidmila z Buchtic, 2. Anna Alena z Vrbna). Syn jeho  hrabě P. z B. držel Polom, Horní Lhotu, Budišovice a Klemstein, byl c. k. kom. a nejv. vachtmistrem (manž. Ludovika Marie z Oprštorfu). Syn jeho  dostal r. 1708 po mateři Frýdek, byl c. k. tajným radou, kom. a radou při vrchním úřadě ve Slezsku († 9. kv. 1731, manž. Karolina hr. z Almesloe). V ty časy také žil  hrabě P., jenž vyženil s manž. Annou Barborou roz. Přepyskou z Rychemberka († 1756) statek Stemplovec a zůstavil syna  (* 1726), kterýž koupil r. 1759 statek Hluchov a měl z manž. Cecílie Arnoltové z Jankovic dvě dcery, z nichž mladší M. Josefa, od r. 1780 vdaná za Jana hr. Khuena, po smrti otcově (1781) Hluchov přejala a r. 1789 prodala.  hrabě P. byl v l. 1759—95 proboštem kapitoly staroboleslavské. , syn Frant. Viléma, c. k. taj. rada a kom. († 1804), prodal Frýdek a zůstavil syny  († 1822) a . Onen měl syny  (* 1786) a  (* 1791), jenž držel po otci statek Tylovice (v Prus. Slezsku) a r. 1822 zemřel. Bedřich Vilém držel po otci Falkenberk, byl kr. pruským majorem a zemřel 10. led. 1860, zůstaviv syna  (* 1833), jehož synem je  (* 1867) a tohoto  (* 1893). Rodině náleží nyní panství falkenberské se třemi statky. Sčk.