Ottův slovník naučný/Včelákov
Včelákov,, městys v Čechách, 507 m n. m., hejtm. Chrudim, okr. Nasevrky; 74 d., 413 obyv. č. (1900), 3tř. šk., pš., far. kostel sv. Maří Magdalény (ve XIV. stol. far., r. 1677 filiální do Hlinská), myslivna, allod. dvůr (534.78 ha) kn. Kinského; s osadoutvoří polit. obec 6.05 km2 velikou. Obyvatelstvo vyrábí hlavně dřevěné nádobí. V. náležel ke zboží kláštera podlažického. Když klášter byl r. 1421 od husitů vypálen, získal panství podlažické a s ním i V. Zdeněk Kostka z Postupic. V rodině Kostků zůstal V. až do r. 1539, kdy jej Bohuš Kostka prodal ještě s jinými vesnicemi Václ. Okrouhlickému z Kněnic. Ten však hned r. 1545 sotva získané panství odprodal Václ. Taláckovi, držiteli Rosic. V rodiněTalácků byl V. do r. 1611. T. r. syn VácIlavův, Jindřich, prodal jej s četnými vesnicemi Lvovi Burjanovi Berkovi z Dubé seděním na Rychmburce, ke kterémužto panství V. náležel až do r. 1718, kdy Václav Vojtěch hrabě z Vrbna a Bruntálu, držitel Rychmburka, prodal jej s lidem poddaným a sousedními vesnicemi Václ. Norb. Oktav. Vchynskému z Vchynic, nejvyššímu hofmistru král. Českého, kteréžto rodině (knížatům Kinským) náleží podnes. — V. leží na dioritovém ostrůvku uloženém mezi rulovitou žulou a už ode dávných dob dolovalo se tu na kyz železný, magnetový, měděný, krevel a (prý) leštěnec olověný. O horách Čelákovských činí se první zmínka v zápise z r. 1499 a ještě r. 1622 vykazuje Jan Skřivan, zadéř, ve zvláštních respicích všeliké kyzy, co jich v koupi do Jeho Milosti císařské huti na Horách Kutných přijato a odvezeno bylo. Potom zprávy o dolech včelákovských zanikají. R. 1831 a 1835 obnoveny pokusy s dolováním, ale nepotkaly se s výsledkem. Doly jsou zatopeny vodou.Ot. Svoboda.

Včelákov