Ottův slovník naučný/Altenberg
Altenberg: 1) A. viz .

2) A., víska v Čechách,  o 7 d., 159 ob. něm. (1880), hejtm., okr. a fara Vrchlabí (2 hod. sev.), obec Ochsengraben.

3) A., samota v Čechách, 14 d., 104 obyv. něm. (1880), hejtm. Trutnov, okr. Maršov (¾ hod. severozáp.), obec Temný Důl. 

4) A., hornické město v království Saském, v kraji drážďanském, vládním hejtm. dippoldswaldském, sídlo soudu prvé instance, má (1885) 1916 obyvatelů. Severových. od města na Geisigbergu jsou v Sasku největší doly na cín, objevené roku 1458; roční výtěžek jejich činí průměrně 2000—2300 ctů cínu, 10 ctů vismutu. Kromě hornictví zabývá se obyvatelstvo krajkářstvím a výrobou slaměných pletiv, pro kterýžto průmysl jest zde odborná škola. 30. srpna r. 1813 svedena u A-a bitka mezi Rusy a Francouzi.

5) A., ves 14 km ssvých. od Mühlheimu ve vlád. obvodu kolínském v Porýní, v bývalém knížectví Bergu. Hrad zdejší, sídlo hrabat a vévod z Bergu, přeměněn byl r. 1133 v klášter cisterciácký od hr. Eberharda, kterýž později s bratrem svým Adolfem III. do řádu vstoupil a v A-u život dokonal. Chrám založený roku 1255, zasvěcený r. 1379 a obnovený 1847 vystavěn je v nejčistším slohu gotickém a náleží mezi nejkrásnější stavitelské památky v Porýní. Na oknech jeho zachovány jsou staré malby na skle. V A-u pohřbeni byli všickni hrabata a vévodové z Bergu až na Viléma III. († 1511), a mnohé náhrobky jejich jsou posud dobře zachovány. Ve středověku pro velké bohatství své požíval klášter altenberský značného vlivu ve věcech církevních i politických. R. 1803 byl zrušen a v budově jeho zřízena nyní továrna.