Ottův slovník naučný/Mohelnice
Mohelnice: 1) M., ves v Čechách při Mohelce, hejtm., okr. a pš. Mnichovo Hradiště (část. Loukovec); 33 d., 211 ob. č. (1890), fil. kostel Nanebevzetí P. Marie, 1tř. šk., popl. dvůr a 3 mlýny. — 2) M., ves t., hejtm. Ledeč, okr. Dol. Kralovice, fara Křešín, pošta Čechtice; 28 d., 189 ob. č. (1890), výroba kostní moučky, dva mlýny a dvě pily. — 3) M., ves t., hejtm. Přeštice, okr., fara a pš, Nepomuky; 37 d., 203 ob. č. (1890), mlýn a panský rybník. — 4) M. (Müglitz), ves t., hejtm. a okr. Teplice, fara a pš. Habartice; 21 d., 121 obyv. n. (1890), celní úřad pohraniční. — 5) M. , víska t., hejtm., okr. a pš. Mnich. Hradiště, fara Loukovec; 17 d., 85 ob. č. (1890).

5) M. (Müglitz), město na záp. Moravě, blíže lev. bř. Moravy, v hejtm. zábřežském; má 528 d., 4391 ob., z nichž je 100 Čechů (1890), okr. soud, četn. stanici, finanč. stráž, poštu, telegraf, stanici Rak.-uher. stát. dráhy (Č. Třebová–Olomouc), krásný děkan. chrám sv. Tomáše, hřbit. kostel sv. Stanislava, 5tř. šk. obec. a 3tř. měšť. pro chlap. a dív., 2tř. šk. průmysl. pokrač., radnici, lékárnu, nemocnici, měst. spořitelnu, doly na tuhu, cukrovar, pivovar, továrnu na lepenku, sirkárnu, škrobárnu, 4 mlýny, koželužnu, výrobu vaty a zboží obuvnického, týd. a výroč. trhy. — Do znaku od císaře Rudolfa II. dostala M. 6 stříbrných jehlanců v červeném poli. M. jest osada velmi stará; prvně připomíná se r. 1131, kdy patřila proboštství sv. Václava v Olomouci, ne však celá. Teprve r. 1180 nabylo biskupství celé vsi a brzy také okolí. Na město ji povýšil asi r. 1273 biskup Bruno, jenž t. r. dal jí právo magdeburské R. 1423 spálili ji husité a na 700 obyv. povraždili. R. 1475 držel ji v zástavě Procek z Kunštátu, od něhož ji zase vykoupil kol. r. 1500 Jan Vítěz pro biskupství. V XVI. stol. byla zcela česká, přijímajíc a dávajíc naučení po česku. Za doby té dala Praze dva arcibiskupy, Antonína Brusa († 1562) a Martina Medka († 1590), a bratrské Jednotě několik bratří-kazatelů. Rodišti svému arcib. Medek vystavěl r. 1589 chudobinec a kostelíček sv. Stanislava. Město poněmčil kardinál Dietrichštein, tak že již r. 1604 přijímalo také naučení něm. a r. 1631 naposledy přijalo naučení české, ač ještě r. 1676 byla čtvrtina města česká (22%). R. 1643 dobyli jí Švédové a měli tam hlavní stan, r. 1742 drancovali ji Prušáci. —  tvoří jižní čásť hejtmanství zábřežského, má 210 km2, 3497 d., 9271 obyv. č., 15.840 n. a 107 jiné národn.; z 25.288 přít. obyv, 24.734 katol., 52 evang., 502 žid, 12.096 muž., 13 192 žen. (1890). E. Müller.

6) M. , ves ve Slezsku, hejtm. Těšín, okr. Frýdek, fara Morávka, pš. Pražma; 96 d., 656 obyv. č. (1890), Itř šk. — 7) M. , ves t.; 55 d., 410 ob. č. (1890), 1tř. šk.

Mohelnice
Mohelnice
Mohelnice
Mohelnice
Mohelnice
Mohelnice