Jak sázeti do loterie, bychom zcela jistě vyhráli


Připomenutí 

Přemnoho lidí, zvláště chudších, bylo již malou loterií v neštěstí uvedeno, málokdo jí byl obohacen. A přece, ačkoli již mnoho bylo výstrah slovem i písmem dáno, by do malé loterie sázeno nebylo — v českém jazyce zvláště jest napsán proti malé loterii spis s názvem „Loterie, hrst naděje a pytel nejistoty, neboli: Co jest loterie? — Mámeli v ni sázeti? — Jakého štěstí můžeme se z hry té nadíti?“, vydaný nákladem Urbánkova knihkupectví v Praze (cena jeho jest 60 kr.) —, přece stále a stále loterní sběrny obklopovány a navštěvovány jsou ohromnými houfy lidu obojího pohlaví, zanášejícími tam mnohdy velmi nesnadno nastřádaný, ba mnohdy také poslední svůj groš.

Zameziti, by nebylo sázeno do malé loterie, nelze, pokud nebude zrušena, i jest raději těm, kdo sázejí, dáti návod, jak by asi sázeti měli, by nesázeli se škodou, nýbrž s užitkem.

Návodem takovým jesti spisek tento, a spisovatel jeho přeje si ze hloubí srdce svého, by jím všem milovnicím a milovníkům loterie měrou co možná největší prospěl.

Předně a nejprve nechať každý, kdo do loterie sázeti chce, rozváží náležitě tato moudrá pořekadla a přísloví: „Lepší málo nežli nic“, „Kdo mála nehledí, ten dlouho nedědí“, „Kdo si mála neváží, po mnohu ať nebaží“, „Kdo není málem spokojen, ten není mnoha hoden“, „Kdo chce mnoho, nemívá nic“ a jiná podobná.

Pořekadly a příslovími těmito řídil se spisovatel, spisuje tento spisek, i radí, by ten, kdo chce sázeti do loterie s užitkem zcela jistým, sázel toliko estráta, a to bez určení místa, na němžto vyjíti mají. Jest nadíti se tu výhry sice malé, ale zcela jisté, jak v následujícím pověděno bude, jenže větší množství peněz jest potřebí k sázení, nežli jest potřebí, když sázíme, jak obyčejně sázeno bývá, ačkoli když mnohokrát a mnohokráte vsadíme po 10, po 20 kr., sázejíce amba, terna a pod., prosázíme také mnoho a mimo to můžeme činiti si pramalou naději na výhru, kdežto ten, kdo bude říditi se návodem v tomto spisku, nikdy prohřátí nemůže, nýbrž vyhrá zcela jistě.

Vsadímeli estráto bez určení místa a číslo nám vyjde, výhra činí vždy čtrnáctekráte tolik, co jsme na číslo vsadili. Z toho jest patrno, že můžeme až třinácte různých čísel obsaditi, každé ovšem stejnou částkou peněz, a když nám z nich vyjde třeba pouze jedno, přece výhra bude větší nežli byla sázka. Vsadilili bychom na př. na každé z oněch třinácti čísel 10 kr., vsadili bychom celkem 1 zl. 30 kr., a výhra na jedno číslo bude 1 zl. 40 kr. Zároveň pak jest i z toho patrno, že čím méně čísel obsadíme, tím výhra na jedno číslo jest poměrné větší, poněvadž celkem méně vsadíme, jakož i že, kdybychom více estrát nežli třinácte, každé stejnou částkou peněz, obsadili, že bychom vždy, když by vyšlo pouze jedno číslo, prohráli.

Čím tedy více čísel vsadíme, tím výhra jest poměrně menší, za to však zase možnosť značně větší, že nám jedno z nich brzo vyjde. A mimo to, když několik estrát vsadíme, lze nadíti se také, že nám vyjdou dvě, tři atd., a tu pak ovšem výhra mnohem jest větší. I jest doporučiti, by sázeno bylo raději několik estrát, z nichžto každé bylo by stejně obsazeno, ačkoli zase jest více peněz k sázení potřebí, ale nelze báti se o ně, jen jest nutno, bychom sázeli dle následující některé tabulky tak dlouho nepřetržitě, pokud nám alespoň jedno číslo nevyjde, a to stále čísla táž. Kdo by nemohl vydržeti sázeti nepřetržitě víc a více, jak v tabulkách udáno, delší dobu, ať raději ani nezačíná, poněvadž není jisto, že by alespoň jedno číslo vyšlo již snad při tahu třetím, čtvrtém, pátém, ač ovšem možno to jest, a při tazích dalších jest již, zvláště když větší počet estrát sázíme, značné sumy peněz sázeti, chcemeli prosázené peníze s výhrou zpět dostati.

A teď ta osudná čísla! — Každý by rád sázel toliko čísla, která skutečné hned při budoucím tahu vyjdou. Než toho bohužel nikdo nikdy napřed nezví. Spisovatel tohoto spisku však i tu ví radu, které nabyl, pozoruje již po mnohá léta vytažená čísla rozličných loterií. Kdo jdeš okolo sběrny loterní, kde jsou vystrčena čísla několika loterií, prohlédni všechna čísla, srovnej je, a co spozoruješ? — Spozoruješ snad vždy, že některá čísla jsou tu dvakrát i třikráte, neboli jinými slovy, že některé číslo vytažené při tahu loterie jedné v brzce vytaženo jest i při tahu loterie jiné. Jesti to sice pouhá náhoda, ale pravda pravdivá skutečností potvrzená. Proto nejlépe vzíti k estrátům čísla vytažená při tahu některé loterie a sázeti je pak na loterie jiné tak dlouho, až některé z nich vyjde. Kdo nemíní říditi se touto radou, může sázeti čísla kterákoli, jen ať sází stále čísla táž, pokud alespoň jedno z nich nevyjde, což dojista, jak zkušenosť učí, vždy dříve stane se, nežli by bylo třeba užiti některé z tabulek celé; vyjdeť do roka na každé loterii bezmála skoro všech devadesáte čísel, a velice pořídku jest oněch čísel, která několik roků na téže loterii tažena nejsou, že pak by také na několika loteriích některé číslo z devadesáti taženo nebylo, snad ani nikdy se nestane. Dle loňského (r. 1881.) výkazu na př. na pražské loterii nebylo taženo po dva roky pouze pět čísel, na vídeňské po dva roky pouze dvě čísla a jedno po čtyři roky, na linecké po dva roky šest čísel a tři po tři roky, na lvovské po dva roky pět čísel, na terstské po dva roky čtyři čísla atd. Všechna pak čísla, která na některé loterii nevyšla, vyšla na jiné.

Sázeti lze táž čísla buďto pouze na jednu nebo zároveň na několik loterií. Nejvýhodněji jest sázeti na pražskou, vídeňskou, brněnskou a lineckou loterii, kterýchžto tahy střídají se pěkně, takže jest postup pravidelný a rychlý; máme každý týden dva tahy a máme vždy dosti času vsaditi na následující loterii teprve tehda, když již tah předešlé jest vykonán, takže můžeme v čas vypustiti číslo vyšlé.

Když pak jedno číslo nebo dvě atd. vyjde, jest nejlépe číslo vyšlé vypustiti, a začíti opětně sázeti čísla zbylá dle tabulky jiné, nebo také můžeme místo vyšlých přibrati zase jiná k těm, která posud nevyšla.

I. Spokojímeli se výhrou co nejmenší, jest nám sázeti

1) na jedno číslo: 

Pozn. Když nám vyjde sázené číslo na př. při tahu 20., prosázeli jsme celkem 1 zl. 21 kr. a budeme bráti 10×14 = 1 zl. 40 kr., když nám vyjde na př. až při tahu 50., prosázeli jsme celkem 12 zl. 9 kr. a budeme bráti 88×14 = 12 zl. 32 kr. A podobně tomu jest i při tabulkách následujících.

2) na dvě čísla:

3) na tři čísla:

4) na čtyři čísla:

5) na pět čísel:

6) na šest čísel:

7) na 7 čísel:

8) na 8 čísel:

9) na 9 čísel:

10) na 10 čísel:

11) na 11 čísel:

12) na 12 čísel:

13) na 13 čísel:

Poznámky 
Kdyby nám vyšlo jedno ze sázených čísel při druhé tabulce až při tahu 40., prosázeli bychom celkem 149 zl. 66 kr., a výhra by činila 11×14= 154 zl., při třetí tabulce až při tahu 24., prosázeli bychom celkem 100 zl. 11 kr., a výhra by činila 7,25×14 = 101 zl. 50 kr., při čtvrté tabulce až při tahu 24., prosázeli bychom 919 zl. 84 kr., a výhra by činila 67×14 = 938 zl., při páté tabulce až při tahu 20., prosázeli bychom 2052 zl. 75 kr., a výhra by činila 150×14 = 2100 zl., při šesté tabulce až při tahu 16., prosázeli bychom 3671 zl. 28 kr., a výhra by činila 280×14 = 3920 zl. atd. — Kdyby snad ani jedno číslo nevyšlo, když by některé tabulky bylo užito již celé, každý dovede si vypočítali, kolik by měl dále sázeti, by neprohrál; vždy jest vsaditi tolik, aby výhra na jedno číslo činila o něco více, nežli bylo posud celkem prosázeno.

II. Chcemeli vyhráti více, můžeme sázeti takto: 
1) V tabulkách předešlých vždy jeden tah přeskočme a vsaďme při tahu druhém, co jest nám vsaditi teprve při tahu třetím, při tahu třetím, co při sedmém atd.; budeme tu sázeti tedy vždy pouze tolik krejcarů, kolik udáno jest při tazích lichých. Podobným ovšem způsobem bylo by lze sázeti také, když bychom sázeli vždy toliko, co jest udáno při tazích sudých.

2) Chcemeli vyhráti ještě více, přeskočme dle způsobu předešlého dva, tři neb i více tahův, a to tím více, čím poměrně více vyhráti chceme, ačkoli lépe jest býti spokojenu raději výhrou menší, jak již na str. 3. bylo řečeno.

3) Není třeba také začíti sázeti pěti krejcary, nýbrž můžeme dle předešlých tabulek začíti kterýmkoli tahem, na př. tahem 10., a bude pak tah 11. na tabulkách tahem druhým, tah 12. tahem třetím atd., a také v tomto případě lze tahy přeskakovati dle způsobů předešlých.

4) Také můžeme toliko při počátečných tazích některé tahy v tabulkách udané přeskočiti a potom při tazích pozdějších, když již značně více jest sázeti nežli s počátku, sázeti všechny tahy pořadím udaným v tabulkách, abychom tak přílišně mnoho nemusili sázeti a déle sázeti vydrželi.

Pozn. Nechať však nikdo nemyslí, když přeskočí některý tah v tabulkách udaný, že může také ve skutečnosti jednou nevsaditi; mohloť by mu právě, když by nevsadil, některé číslo vyjíti. Ostatně srovnej o tom, co řečeno na 4. a 5. str. tohoto spisku!