Ottův slovník naučný/Waldburg
Waldburg, starý říšský rod něm. ve Virtembersku, Bavořích, v Rakousku a Prusku. Jednotliví jeho členové zastávali od XIII. stol. při dvorech několika Hohenstaufů úřad stolníka (truksasa), odkudž od stol. XVI. a XVII. zvali se -W., Synové Jana hraběte W-a (†1424) Jakub a Jiří založili dvě linie: Jakubovu a Jiřího. 

1.  rozdělila se jeho vnuky na dvě vedlejší, Vilémovu a Bedřichovu. Vilémova vymřela r. 1772 a její majetek (Trauchburg) připadl větvi Jiřího. Větev Bedřichova, který r. 1505 vstoupil do Něm. řádu, usadila se v Prusku a povýšena byvši r. 1686 do stavu hraběcího kvetla do r. 1875, načež její statky připadly dědictvím rodině Dohnů. — 

2.  nabyla od cís. Karla V. dědičného říšského truksaství, jež zastával vždy nejstarší rodu. R. 1600 rozdělila se syny Jakubovými (†1589) ve dvě vedlejší větve: a) synem Jindřichem v odvětvi  (z níž  vymřeli r. 1798, kdežto  mají náčelníkem knížete Frant. v. Waldburg (*1833, děd. stav. pána ve Virtembersku); b) synem Frobeniem v odvětví  (později také rozděleno v , nyn. hlava kníže Vilém v. W. *1835, děd. říšský rada v Bavorsku a děd. stav. pán ve Virtembersku, a , vymř. 1903). — Obě linie Jiřího byly r. 1628 povýšeny do stavu říš. hrabat v r. 1803 hlavy tří jednotlivých větví povýšeny ve stav říšských knížat. Po zrušeni Něm. říše odložili jméno Truchsess, ale senior rodu dostal r. 1808 hodnost dědičného říšského vrchního hofmistra jako virtemberské léno. Srv. Vochezer, Geschichte des fürstl. Hauses W. in Schwaben (Kempten, 1888 až 1900, sv. 1. a 2).