Ottův slovník naučný/Bor (obec)
Bor, prvotně název lesa borového nebo paseky po něm, protož se převádí v lat. v Merica a něm. Haid. Pro časté vyskytování se tohoto názvu topického jest i drahně osad téhož jména na takových místech založených. Nejdůležitější z nich jsou: 1) B. (něm. Hayd), město a fideikom. panství v Čechách, se 303 d., 1984 něm. a 4 obyv. čeští (1880); hejtm. Tachov, okres Přimda (8 km sev.-vých.), vikářství, na náměstí loretánská kaple, špitál s kaplí sv. Jana Křtitele, panský pivovar, poštovní a telegrafní úřad. Ve znaku má město štít modrý, v němž spatřuje se stříbrná brána městská, otevřená, s vytaženou mříží a s dvěma stříbrnými věžemi po stranách. Mezi věžemi jest červený štít a v něm stříbrná labuť švamberská, v pravo obrácená, se zlatým zobákem a se zlatýma nohama (viz vyobr. č. 627.). red. — Nejznamenitější památkou jest starý hrad posud obydlený. Farní kostel sv. Mikuláše postaven jest v XVIII. stol. Jak se zdá, založen byl B. od , synův Ratmírových ze Skviřína, a to asi v l. 1250—1263. Posledního roku již tu Ratmír seděl, a Bohuslav se po něm v 1. 1285—1291 z Boru nazýval. Tak se i jmenovali  syn Bohuslavův (1290 a d.), a vrstevníci jeho  (1313 ad.), který první přijal jméno ze , a  (1320). Od r. 1342 nacházíme B. pod jedněmi držiteli se Švamberkem.  obdařil B. roku 1369 první výsadou, tu rozšířili r. 1391 synové jeho  a potvrdil r. 1408 , syn Bohuslavův. Vztahovaly se svobody ty na to, aby obyvatelé o statcích svých volně říditi mohli. Současně páni ti a jiní okolní šlechtici veliká dobrodiní činili kostelu borskému. Katolická víra udržela se v B-u po celý XV. věk.  ze Švamberka obdařil Borské r. 1476, aby mohli piva vařiti, a on i jeho potomci až do vymření výsady předešlé potvrzovali. R. 1505 dostal  ze Švamberka od bratří svých B. na svůj díl († 1525). Synové jeho  († 1560) a  († 1580) rozdělili se r. 1548 o B. a každý vzal polovici. Po smrti onoho dědil jeho díl syn  tento dědil pak čtvrtinu po Janovi Erazimovi a druhá čtvrtina dostala se . Tento postoupil díl svůj  a . Tehdá Borští obmezováni ve vaření piva, za to dostali znak, trh téhodní (1602) a pivovarství jim zase r. 1610 navráceno. To vše způsobil Jiří Ernreich, který celé panství borské sloučil. Syn jeho  († 1651) potvrdil r. 1630 výsady Borských a prodal B. r. 1650  hraběti . Po tomto zdědila B. manželka jeho  roz. , od níž se dostala polovice r. 1681 synu jejímu . R. 1720 koupil B. kníže , jehož rodu panství horské posud náleží. Sčk.

2) B., starý název vesnice sv. Mikuláše u Nového Dvoru (v Čásl.), pocházející od velkého boru, který se již v základním listě kláštera sedleckého připomíná. Jiří z Boru (de Bora), slovutný za krále Václava, též Husův odpůrce, měl odtud své příjmení byv tam (od r. 1390) farářem. Sčk. — 3) B., Vor, ves t., hejtm. Blatná, okr., býv. panství, fara a pošta Březnice (3 km vých.): 22 d., 161 obyv. čes. (1880). Mlýn. — 4) B., ves t., hejtm. a okr. Krumlov (10.5 km vých.), býv. panství Nové Hrady, fara a pošta Velešín; 10 d., 55 obyv. čes. (1880). — 5) B., ves t., hejtm. a okr. Vys. Mýto (12.5 km jihozáp.), býv. panství Chrast, fara a pošta Chroustovice, kaple (P. Marie); 39 d., 239 obyv. čes. (1880). — 6) B., ves t., hejtm. a okr. Pelhřimov (9 km jihozáp.), býv. panství, fara a pošta Božejov, 20 d., 149 obyv. čes. (1880). — 7) B., ves t., hejtm. Poděbrady, okr. Nymburk (10 km sev.-záp.), býv. panství Loučeň, fara Všejany, pošta Vlkava; 6 d., 36 obyv. čes. (1880). — 8) B., ves t., hejtm., okr. a pošta Sedlčany (4.5 km jižně), býv. panství Chlumec, fara Jesenice, 14 d., 108 obyv. čes. (1880). — 9) B., ves t., hejtm. Vys. Mýto, okr. Skuteč (10 km jihových.), býv. panství Nový Hrad, fara a pošta Proseč; 69 d., 386 obyv. čes. (1880). — 10) B., ves t., hejtm., okres, býv. panství a pošta Třeboň (13.5 km jižně), fara Suchdol; 36 d., 310 obyv. čes. (1880). Samota Sinochov poplužní dvůr.

11) B. viz .

12) B.  (pol. Bór Dálny), ves ve Slezsku těšínském, hejtm. Bílsko, okres a pošta Skočov; 22 d., 146 ob. pol. (1880). — 13) B.  (pol. Bór Górny), ves t., 26 d., 300 ob. pol. (1880). red.

14) B. , vesnice v Čechách u Horažďovic, s kostelem farním, který stojí na předhradí, a školou 4třídní, která stojí na hradišti bývalého hradu; býv. panství a pošta Horažďovice, 88 d., 686 obyv. čes. (1880). — B. patřil prvotně ke zbožím královským. R. 1283 obdržel B. od krále  jako župu. R. 1304 vyměnil si jej od krále  za polovici hradu Litic. Ze synův jeho držel  Potštein se Žinkovem,  (1318, † 1331) B. Po smrti tohoto držel třetinu  z B-u, ostatek Vilémovi synové . Onen koupil r. 1334 Baškovu třetinu. Nemajíce dětí zapsali r. 1336 B. , a proto se mu říkalo potom B Křižovnický. Nicméně tu oba bratří do smrti zůstávali. Za doby klášterní přihrazen jest kostel ke hradu jako kostelec neb opevněný kostel. Před r. 1401 opanoval jej , ale byl odtud odstraněn. Král Sigmund zastavil B. (1420) , bratřím z . B. držen jest potom k hradu Rábí a dostal se za časů  z Rabí; držel jej potom syn jeho  (1476) s Annou, mateří a sestrou Eliškou. Tato seděla tu ještě r. 1519. Po její smrti dostal se strýcům jejím a připojen k Horaždovicům. Ze ssutin hradu zřízen r. 1765 špitál s kaplí sv. Jana a Pavla; týž zrušen r. 1784 a r. 1820 postavena při kapli též zrušené nynější škola. — 15) B.  nebo , farní ves nedaleko předešlého. Kostel sv. Máří Majdaleny stojí na nejvyšším místě vesnice, pod ním v údolí mezi močály stávala tvrz; býv. panství a pošta Horažďovice (4 km záp.), 5třídní škola, 101 d., 743 obyv. čes. (1880). Samota Nový dvůr, popl. dvůr a mlýn Zmrzlík. — Na tvrzi seděli  a synové jeho  (1238—51) a  z Boru (1238—1253), později pak jej drželi potomci jejich . Po vymření té větve, která hrad Vilhartice držela, nabyl B-u . Za , syna Jindřichova, přitáhl sem Žižka roku 1421 a vypálil tvrz, ale když seznal, že nepřátelé na něho jdou, táhl nahoru ke kostelu, tu se šikoval a vojsko nepřátelské odrazil. R. 1444—61 seděl tu  a roku 1471 syn jeho  († 1473). Po Svatoslavově bezdětné smrti táhli se na zboží borské rozliční páni. V XVI. věku náleželo napřed ke Kotouni, r. 1591 k Neprachovům a konečně přivtěleno k Horažďovicům. Sčk. — 16) B. , ves t., hejtm. Prachatice, okr., fara a pošta Netolice (5.5 km sev.-záp.), býv. panství Libějice, škola; 43 d., 285 obyv. čes. (1880). — 17) B.  (Klein Haida), vest., hejtm. Prachatice, okr. a pošta Netolice (7.5 km sev.-záp.), býv. panství Libějice, fara Bavorov; 14 d., 92 obyv. čes. (1880). — 18) B.  (něm. Klein Haide), městec t., hejtm. a okr. Č. Lípa (9 km jihozáp.), býv. panství N. Zámek a Lípa, fara Holany, pošta Stolinky, mlýn; 23 d., 114 obyv. něm. red.

Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bor
Bór Górny