Ottův slovník naučný/Kologriv
Kologriv, újezdné město v ruské gub. kostromské na levém a zvýšeném břehu ř. Unže při ústí ř. Kičinky, která dělí město na dvě části, má 2364 ob. (1894), z nichž 2282 pravosl., 3 chrámy, nižší hospodářskou školu se vzorným hospodářstvím, dívčí progymnasium, újezdnou, farní a duchovní školu, zemskou knihovnu, nemocnici, poštu, telegraf a výroční trh. Na místě nynějšího K-a stála ves  přeměněná na újezdné město K. při utvoření kostromského náměstnictva r. 1774, kdežto vlastní K. ležel původně asi 40 km výše než nynější město. —  zaujímá střed severní části kostromské gub. (12.990 km²), povrch jeho jest na pravém břehu ř. Unže zvýšený, na lev. pak nízký, při čemž zvýšeniny sklánějí se mírně od sz. k jv. Geologicky náleží újezd útvaru permskému. Řeky újezdu tekou od s. k j., největší z nich jest Unža s přítoky Viga, Ponga, Něja, Poženga, Kňazaja, Meža a j., dále Něja s malými přítoky a j. Splavny jsou Něja, Unža a Meža. Na sev. prostírají se rozsáhlé močály. Velká čásť újezda pokryta jest lesy (do 85%), v nichž převládá sosna, jedle modřín, lípa, osika a bříza. Podnebí jest drsné s průměrnou roční teplotou +1·7 °C a velikou vláhou. Obyvatel jest (1894) 110.421, mezi nimi 109.516 pravosl., škol jest 26 s 2107 žáky kromě farních a 8 selských škol, nemocnice jsou 2, osad 1155, chrámů 56, volostí 22, stany 2. Orba nedává dobrého výtěžku, takže obilí nestačí domácí potřebě a třeba je dovážeti hlavně z vjatské gubernie. Úhrn. zaujímá orná půda 1·2 mill. ha, kdežto luk jest přes 20.000 ha. Koní počítá se 21.912 (1893), skotu 43.980, ovcí 41.465, koz 898 a vepřů 2456. Hlavním pramenem výživy obyvatel jest práce v lesích, kácení a plavení dříví, výroba dehtu a dřevěných předmětů atd. Z průmyslových závodů jest v újezdě 5 lihovarů s výrobou 280.000 rub., 3 syrobárny, 8 dehtáren, 2 cukrovary, 2 pily, 132 mlýnů (350.000 rub.). Obchod jest celkem nepatrný kromě obchodu se dřívím a obilím.

Sídla v Rusku v Ottově slovníku naučném