Ottův slovník naučný/Bubeneč
Bubeneč,  v okrese smíchovském, letní bydliště Pražanů v sousedství Král. Obory. Jest sídlem c. k. polic. kommissařství, poštov. úřadu, stanicí dráhy státní; 96 d., 1510 čes., 188 něm. obyv. (1890), 3tř. obec. škola. Ku kostelu sv. Gottharda patronátu zemsk. výboru přifařena sedmá čásť města Prahy (Holešovice a Bubny). Velké závody: továrna na strojní papír v Císař. mlýně, továrna na aetherické oleje, mechan. tkalcovna, továrna na umělé hnojivo (fosfat), parní cihelna za Bruskou branou. — Před r. 1848 náležel B. ke statkům nejv. purkrabí, mimo zvláštní deskový statek Jana Schlöchta z Heraltic. Okolí B-nče obydleno bylo v době předhistorické, jak svědčí časté nálezy nádob hliněných, nástrojů kostěných, památek bronzových a tavicích pecí. Starší název osady:  nebo  (staroslov. ov = ) ukazuje na vznik její z ovčince knížecího. Vzhledem ke druhému Ovenci v místech nynější Troje slul B. Ovencem předním. Lid jmenoval jej Vovencem, Němci pražští Vovenčem, Vobenčem, Pobenčem (XVI. stol.), , až pak vůbec B. říkati se počalo (XVII. stol.). Ku vzdělání pozemků vznikly tu dva dvory, z nichž jeden (nyn. villa č. p 1.) držely ode dávna jeptišky kláštera sv.-jiřského (1228), druhý (č. p. 6.) přidán byl ke statkům nejvyš. purkrabství. R. 1313 nejprve připomíná se v B-nči farní kostel. Král Jan postoupil r. 1320 dvůr purkrabský, podací kostelní, chalupníky a rybáře v B-nči proboštovi a kapitole u sv. Víta. O sto let později zmocnili se zboží toho Pražané a osazovali faru kněžími pod obojí. Když r. 1547 trestán byl odpor stavů českých proti Ferdinandovi I., propadla obec Starého města pražského i dvůr kmetcí v Ovenci, který prodán byl potom měšťanu malostranskému Vítovi Lišovskému z Průchodu a zapsán za dědičný statek jeho v deskách zemských r. 1550. Ke dvoru jeptišek sv.-jiřských náležel mlýn, nyní Císařský zvaný, až prodaly jej r. 1395. Dvůr zastavily měšťanu pražskému Jakubovi z Ovence s poč. XV. stol. Císař Sigmund zapsal jej r. 1437 za věrné služby Vaňkovi Larvě z Ovence ve 100 kopách grošův. Od nástupců Larvových získali jej trhem majitelé druhého dvora a deskového statku v B-nči. Z těch nejznámější jest Jos. Ign. , rytíř z Heraltic, zakladatel sadů »ve struhách« u Císařského mlýna. R. 1562 napočetlo se v B-nči 22 stavení. Po reformaci katolické přifařen kostel sv. Gottharda k P. Marii před Týnem, potom r. 1702 k Liboci ar. 1738 k Bohnicům. R. 1771 zřízeno při něm lokál. kaplanství a r. 1786 proměněno ve faru. Kostel nynější vystavěn roku 1801. Z umělých staveb pozornosti zasluhují: villa  a . Srovn. Vacek, Král. Obora, B. a VII. čásť města Prahy (1889). Vac.

Bubeneč