Ottův slovník naučný/Uran (oběžnice)
Uran, veliká oběžnice objevená 13. bř. 1781 Vilémem , jenž chtěl planetu pojmenovati na počest panovníka . Francouzští astronomové jmenovali novou oběžnici podle objevitele, jiní . Posléze zavedlo se podle  jméno  () s označením , v Anglii se užívá na pamět objevitele značka ♅. Po přesném výpočtě dráhy U-ovy seznalo se, že byla oběžnice různými pozorovateli dlouho před Herschelem viděna, pokládána jsouc za stálici. Průměrná vzdálenost U-ova od slunce činí 19·18 astr. jednotek, lineárně 2851 millionů km. Doba  oběhu kolem slunce činí 84 roků 7 dnů 9 hodin 22 min., výstřednost dráhy rovná se 0·04634. Na U-u jeví se slunce (pod úhlem 99″) jako malý kotouč. Průměr U-ův jest asi 53.000 km (4 průměry zemské). Teprve  a  se podařilo uzříti na kotouči planety několik slabých pruhův. Obsah U-ův jest 90kráte větší obsahu země; hmota U-ova jest 15kráte větší hmoty zemské, střední hustota U-ova jest asi 1/5 střední hustoty země. Volný pád na povrchu činí v prvé vteřině jen 4·3 m, váha tělesa jest na U-u o 1/10 menší než na zemi. Tvar U-ův studovali různí astronomové.  shrnuv veškery výsledky měření pro průměr U-ův určil hodnotu 3″·823 pro vzdálenost 19·183 planety od slunce. Dobu rotace U-ovy určili při sploštěnosti 1/10  a  mezi 71/4 a 121/2 hodinami. Vidmo U-ovo ukazuje určitý počet pruhův a svazů, jež vznikají absorpcí v ovzduší planety. Pruh vidma U-ova délky vlny 618 μμ splývá s pruhem vidma Jupiterova a Saturnova. V lomivější části vidma jest viděti na fotogrammech čáry Fraunhoferovy. Albedo U-ovo 0·64 jest větší než u ostatních velikých planet. Jasnost U-ova rovná se jasnosti průměrné hvězdy velikosti šesté. Oběh kolem slunce koná U. ve dráze pouze 46′ nakloněné k ekliptice. Z měření odlehlostí trabantův od planety velikým refraktorem washingtonským odvodil  hmotu U-ovu rovnou 1/22.000 hmoty sluneční. Tabulky pohybu U-ova podal  v XV. sv. Mémoires. Elementy U-ovy jsou: Epocha 1850 0 středního času pařížského:

.  objevil 11. ledna 1787 dva nejzevnější měsíce:  a , viditelné pouze v mocnějších dalekohledech. Titania obíhá U-a asi za 9 dní, Oberon za 131/2 dní. Odlehlosti od planety jsou u  31″·5, u  42″·1.  na Maltě objevil 24. říj. 1846 dva velmi slabé měsíčky, jež náležejí k předmětům nejnesnadněji pozorovatelným a jež  pojmenoval  a . Siderické doby oběhu kolem U-a jsou pro Ariela 2d·52, pro Umbriela 4d·14; odlehlosti od planety obnášejí 13″·8, resp. 19″·2. — Při podmínce, že albedo trabantů se blíží albedu planety, stanovil  cestou fotometrickou průměry:  940 km,  870 km. Jasností se rovnají hvězdám 14. velikosti. Sklon dráhy (téměř společné) všech trabantů činí 98°, t. j. měsíce U-ovy opisují dráhy .  udává polohu roviny, v níž družice se pohybují, vzhledem k : délku uzlu 165°·77, sklon 75°·21 (pro rok 1880·0). Nejlepší elementy drah měsíců podal . Gs.

Astronomie v Ottově slovníku naučném