Ottův slovník naučný/Medvěd
Medvěd, zool., v. .

M. ve , jméno dvou podobných souhvězdí sev. nebe, která se rozeznávají jako M.  a M. . Obě slují též  a  pro polohu 7 hlavních hvězd. Název  místo Velkého M-a přichází již u Indův a v knize Jobově, též u Řekův jest název Vůz (ἅμαξα) tak častý jako název M. (vlastně medvědice, ). V Iliadě (18, 487) zobrazuje Héfaistos na štítě Achillově »M-a, jenž také Vůz sluje«, a Odysseus pátrá na moři po tomto souhvězdí označeném dvojím jménem (Odyss. 5, 273).

M.  (Ursa minor), blízko sev. pólu, čítá 54 hvězdy pouhým okem viditelné, z nichž α (polárka, hvězda polární, točnová) a β jsou velikosti 2., γ vel. 3., δ, ε, ζ vel. 4., ostatní menší. Polárka vzdálena jest od vlastního pólu 1⅓° (v. ) a podvojná, průvodce je velikosti 9. ve vzdál. 18″. Původně představovalo souhvězdí to Psa, proto sluje polárka též  (psí ohon).

M.  (Ursa major), mezi 120—210° rektascense a 30—75° sev. dekl., obsahuje 6 hvězd vel. 2. a celkem (dle Heisa) 227 hvězd pouhým okem viditelných. Sedm těchto hvězd hlavních tvoří  (Davidův); 4 do čtyřúhelníku postavené hvězdy znázorňují kola, 2 voj a 1 vozku. Jinak označuje mnoho malých hvězd hlavu a nohy M-a (medvědice), kdežto 7 hlavních hvězd tvoří zadek a ohon (jména jejich viz ve čl. Hvězdoznalství). Blízko ζ na voji je hvězdička 5. vel. g neb Alkor (jezdec), kterou dobré oči rozeznají. Vzdálenost činí asi 11¾′. Hvězda ζ je podvojná, průvodce jejího 5. vel. ve vzdál. 14″ objevil Kirch 1. září 1700. Také ξ je podvojná, hlavní hvězda 4. vel. žlutavá, průvodce 5. vel. šedobílý, střední vzdálenost 2,6″, doba oběhu 60,7 roku. Měnivé jsou: R (objevil Pogson r. 1853, perioda 305,4 dne, mění se mezi 6.—13. velik.), S (objevil týž t. r., perioda 223,92 dne, mění se mezi 7.—11. vel.), T (obj. Bonn r. 1860, perioda 257,2 dne, mění se mezi 6½—12½ vel.). Souhvězdí toto obsahuje též několik mlhovin teleskopických, mezi nimi velkou planetární mlhovinu jižně od β (již. zadního kola). VRý.

Astronomie v Ottově slovníku naučném