Vlastenský slovník historický/Anna
Anna 1) nejstarší dcera krále Václava II., manželka Jindřicha Korutanského, královna Česká (1307—10), zprvu s plesáním uvítána, ale později u národa neoblíbena a pronásledováním mladší své sestry Elišky známa, zemřela 3. září 1314. — 2) A. , druhá manželka císaře Karla IV., dcera Rudolfa kurfiršta Falckého, jenž jsa před tím protivníkem Karlovým přestoupil potom k jeho straně. Oddána s Karlem 4. bř. 1349 jest 1. list. téhož roku v Praze co královna korunována, a porodila manželovi svému prvního syna Václava (17. led. 1350), který však zemřel co dítě. A. zemřela 2. ún. 1353 a pochována na hradě Pražském. — 3) A. , dcera Jindřicha knížete Javorského a neť Bolka knížete Svidnického, narozena asi 1339, třetí manželka Karla IV., s nímž oddána 27. kv. 1353 přinesla mu nápad knížectví Javorského a Svidnického, a 28. čce téhož roku v Praze korunována. A. stala se matkou Václava IV. a zemřela 11. čna 1362. — 4) A., dcera Karla IV., narozena 11. kv. 1366, choť krále Anglického Richarda II. Hned po svém zasnoubení získala si přímluvou za účastníky spiknutí Wata Tylera, jimž vymohla milost, všeobecnou lásku národu Anglického, který ji ctil příjmím . Pečujíc o rozšíření v lidu osvěty dala překládati svaté písmo do angličiny a byla přítelkyní Viklefovou, jemuž při synodě Lambethské zachovala život. A. zemřela 1394 a tělo její pochováno ve Westminstru. Richard v šílenosti zármutku svého nad ztrátou milované choti dal zámek Sherský, v němž ducha svého vypustila, rovným učiniti zemi. Královně té se připisuje uvedení do Anglie všelijakých nových spůsobů a mod, jako ženského sedla; též prý přinesla do Anglie první špendlíky. — 5) A., královna Uherská a Česká, manželka Vladislava II. krále Uherského a Českého, rozená vévodkyně Angoulêmská z rodu de Foix, zasnoubena 1502, matka Anny, potomní choti Ferdinanda I. Rakouského, a Ludvíka krále Uherského a Českého, po jehož porození zemřela co šestinedělka 26. čce 1506. — 6) A. královna Uherská a Česká, dcera krále Vladislava II., narozena 1503, zasnoubena 1521 s arciknížetem Rakouským Ferdinandem, který po smrti krále Ludvíka (1526), bratra Annina, svobodnou volbou stavů stal se králem českým a Uherským a tím samým zakladatelem mocnářství Rakouského. A. porodila manželu svému 15 dítek, z nichž narození posledního (27. led. 1547) spůsobilo smrt matky. Čechové oplakávali vřele královnu svou, která nejednou byla prostřednicí mezi nimi a svým manželem. A. pochována v kostele sv. Víta na hradě Pražském. Bylať to neméně zbožná jako učená paní; od ní pochází spis .