Ottův slovník naučný/Krchleby
Krchleby: 1) K.,, ves v Čechách, hejt, okr. a pš. Benešov, fara Křečovice; 34 d., 230 ob. č. (1890), zámeček s popl. dvorem dědiců Vinc. Daňka šl. z Esse, mlýn. Připomínají se r. 1271. Někdejší tvrz byla ve XIV. a XV. stol. sídlem vladyčím, r. 1444 seděl tu Petr z Lasenic, po něm potomci, r. 1531 Alexander z Petrovic, Bechyňové z Lažan, r. 1661 Jan Bedř. Pachta z Rajova, r. 1667 Jiří Lev z Lukavice, r. 1671 rodina Pauhofů, v XVIII. stol. Haugvicové z Biskupíc, r. 1766 rodina Götz, Dohalští z Dohalic a r. 1815 přikoupeny ke statku Tloskovu. — 2) K., far. ves t., hejt., okr. a pš. Čáslav; 78 d, 699 ob. č. (1890), kostel sv. Václava (r. 1384 far.), 3tř. šk., zámeček s popl. dvorem kn. Schwarzenberka a samota Dubina. Připomínají se r. 1257 jako sídlo vladyčí. R. 1459 byl majetkem Václ.Barocha z Dobré; z jeho nástupců Johanka z Radonic odkázala K. do rodu Jana Studeneckého z Pašiněvsi, z jehož potomků Adam přidržel se odbojných stavů českých, začež mu statek K. s tvrzí, vsí, dvorem popl., pivovarem, mlýnem, lesy a rybníky od král. komory prodán (1622) Marii Magd. Trčkové. R. 1634 dostaly se K. vrahu Albrechta z Valdštýna, Valterovi Deveroux, avšak pro dluhy prodány (1651) Ferdinandovi Robmhápovi ze Suché, po jehož potomcích koupil (1703) K. Pavel Harant z Polžic a po smrti jeho manželky (vdovy) přikoupeny (1748) k panství Sedlci. Zaniklá fara obnovena r. 1675. (Srv. zprávu Čáslav. »Včely«, 1886.) — 3) K., osada t., hejt., okr. a pš. Pardubice, fara Lány na Důlku; 8 d., 58 ob. č. (1890). Na někdejší tvrzi seděli v XV. st. bratří Ohníšťkové z Ohnišťan, jehož potomci prodali ji obci chrudimské; jí odňaty (1547) a prodány k Pardubicům.

4) K.,(Chirles), ves na Mor., hejt. Zábřeh, okr. Mohelnice, fara St. Moletín, pš. Mirov; 80 d., 3 ob. č., 491 n. (1890), 1tř. šk.

Krchleby
Krchleby
Krchleby
Krchleby