Ottův slovník naučný/Vršovice
Vršovice: 1) V., město v Čechách, v hejtmanství a  okrese vinohradském, hraničící s Nuslemi a Kr. Vinohrady, rozloženy jsou na svahu od Vinohrad směrem jižním k Botiči, za nímž druhá čast jejich a to nejstarší, kde stávala prvotní tvrz, s novější částí, nazvanou »Vršovičky« rozkládá se na úplné rovině. Za nádražím ještě až k silnici z Nuslí do Michle jsou pozemky katastru vršovického. Ze známé villy »Gröbovky«, nyní nazvané sady Havlíčkovými, dolní část její po levém břehu Botiče s malou částí na břehu pravém pod jménem »Dolní Landhauska« jest taktéž částí katastru vršovického. Rovněž samota zvaná »Bosna« nad drahou u Bohdalce při silnici záběhlické a nový hřbitov naproti Bosně na pozemcích michelských ležící. Katastr obce zaujímá celkem 269·53 ha, z nichž připadá na pole 217·78 ha, na louky 4·07, na zahrady 18·41, na pastviny 3·30, na rybníky 0·38, na půdu neplodnou 17·29 ha, plochy nezastavěné asi 18·30 ha. Zastavěné plochy celkem 20·74 ha, na níž vystavěny jsou většinou domy třípatrové s nejnovějším zařízením vnitřním. Staré domky podle plánů regulačních nenáhle mizejí a postupují plochu svou stavbám novým. Ze starých budov památný jest stojící posud hostinec »na Kovárně« (bývalá krčma Chocholatovská), která se připomíná již r. 1311, a kostel (dříve kaple sv. Máří Magdalény, uvedená v archivu kapitoly vyšehradské r. 1028) nijakého určitého slohu, dvakráte přistavovaný a na nynější poměry  naprosto nedostatečný. Stará tvrz, která stála při záhybu Botiče od směru jižního k západnímu (v pravému úhlu), připomíná se ještě r. 1752. Z nových budov vynikají dvě školní budovy nové, okr. soud, kasárny pěchoty a některé pěkné činžovní domy rohové. Nade všemi vévodí budova »Rangherka« s pěkným rozhledem do údolí Nuselského a na rovinu ke Strašnicím, s krásným velikým parkem a nově připojenými sady Heroldovými. Zakladatelem Rangherky s parkem byl za Marie Terezie známý pěstitel bourců morušových Ital Rangheri, po němž budova má jméno. Po levé straně silnice záběhlické stojí druhé kasárny a to vozatajské. Od r. 1870 V. rostou měrou netušenou. Do roku tohoto měly 165 čísel se 3000 obyv. Podle posledního sčítání r. 1900 měly 420 domů s 13.000 obyv., z nichž mužů 6616, vojska 39, žen 6925. Národnosti české bylo 13.394, německé 159, jiné 4. Podle náboženství katolíků 13.335, evangelíků 112, židů 98, jiných 35. Dnes mají 480 čísel s 19.200 obyv. Farní úřad jest v místě. Policejní expositura státní umístěna na rohu ulice Hálkovy a Palackého. Obecní dvůr nově vystavěný a zařízený má stanici hasičskou se stálou službou a sborem hasičů dobrovolných. Na místě zrušeného starého hřbitova kolem kostela zřízen byl hřbitov nový, který příštím rokem bude  uzavřen a pochovávání díti se bude na třetím, novém za drahou směrem k Záběhlicím. Nádraží stojící většinou na katastru obce vršovické má jméno Nusle–V. neoprávněně. Možno jeti směrem k Benešovu, Modřanům–Jílovému–Dobříši a do Prahy. Osvětlovány jsou V. plynem, vodovod po celé obci a v domech odbírá posud vodu od Kr. Vinohrad; ale rokem letošním dostavěna bude samostatná vodárna na pozemcích bránických a pankrackých, která povede vodu ze studní u břehu Vltavy do přečerpací stanice u »Lišky« na Pankráci a obcí Michelskou do V.-ic. Zřízena nákladem 1,000.000 K. Kanalizace provedena po celé obci. Zdravotní stav velmi dobrý. V místě 4 lékaři a lékárna, infekční nemocnice. Elektrická trať vede třídou Palackého z Vinohrad až za »Kovárnu«. Skorem všechny ulice jsou  vydlážděny a opatřeny širokými chodníky. Zastupitelstvo obecní skládá se ze 36 členů, z nichž 12 tvoří radu městskou. Městský úřad má 5 oddělení s 10 úředníky a 6 podúředníky. R. 1906 vykazuje příjem 2,972.416·51 K a výdej 2,961.611·50 K. Školní rozpočet na rok 1907 činí 49.098 K. Do rady říšské volí obec s Nuslemi, Krčí a Michlí 1 poslance, do sněmu volí s obcemi venkovskými také 1 poslance. Občanská záložna založená r. 1888 měla za r. 1906 obrat 5,225.763·08 K. První škola otevřena r. 1707 v čísle 12. doposud stojícím. Nyní mají V. 2 veliké školní budovy, v nichž umístěno 41 tříd, a to obecnou chlapeckou a dívčí po 15 třídách, měšťanskou pro hochy o 6 a pro dívky o 5 třídách, s počtem 2614 dětí a 60 učiteli. Pokračovací škola průmyslová má 9 oddělení a 300 učňů. Veřejná čítárna, založená Měšť. besedou a nyní obcí vydržovaná, má 2000 svazků. Spolkový život jest značný. Dobročinné spolky: pro stravování chudé mládeže školní, přátelé školní mládeže, »Libuše« vydržuje opatrovnu, dělnický spolek »Kruh«, »Sokol«, divadelní jednota »Bozděch«, Gremium obchodní, Vzájemně se podporující spolek atd. Obyvatelstvo živí se průmyslem a obchodem buď samostatně nebo pracuje v továrnách místních a okolních obcí. Mnoho jest zřízenců drah, při elektrice a hojně úředníkův. Okresní soud a berní úřad, jakož i notářství a zemský advokát v místě. Též dosti stavitelských kanceláří a podnikatelů staveb. Závody průmyslové: továrna na prádlo, na kandisové výrobky, na knoflíky, velkobednárna, keramické družstvo, na čištění žíní, střev, kovolijectví, pivovar, akciová mlékárna, dělnické pekárny, truhlářství, obuvnictví, zámečnictví, šití prádla, zahradnictví (pěstitel růží J. Volák), zelinářství v hojné míře. Státní úřad poštovní a telegrafní, požární automaty, telefony s ústředím spojené. R. 1902 V. povýšeny na město a udělen jim erb měst. (vyobr. č. 4671): štít do pola dělený, pak rozpoltěný, v pravo v hořejším stříbrném poli jest červený štítek se stříbrným dvojocasým lvem se zl. korunou a zlatými drápy. Dolní pravé pole modré má zlatou vrš otvorem na levo položenou, nad níž dvě skřížené stříbrné širočiny se zlatými topůrky. V levé červené polovici štítu zlatá zeď s cimbuřím, nad ní dvě zlaté věže se stříbrným cimbuřím. Z brány vyniká obrněná zahnutá pravice, držící nahý meč se zlatou rukojetí. Na hlavě štítu stříbrná koruna.

Dějiny: Osada Vršovice náleží k nejstarším v Čechách. Jméno V. čte se r. 1088 v základní listině kapitoly vyšehradské, vydané Vratislavem II., v níž tento kníže daroval uvedené kapitole jedno popluží se dvěma paroby Mališkem a bratrem jeho. Kníže Břetislav II. daroval ke statku kapitoly také čásť jakés země ve V-cích a Nuslích, jakožto nadání kapli sv. Maří Magdalény ve V-cích, nejspíš tehdáž