Vlastenský slovník historický/Štěpána sv. kostel
Štěpána sv. kostel 1) , tak zvaný od vsi Rybníku čili Rybníčku, která tu před založením Nového města Pražského stávala, náležejíc řádu křižovnickému s červenou hvězdou, od roku 1351 farní, býval napotom hlavním farním kostelem na Novém městě. Doba vystavění jeho známa není, zdá se, že se to stalo hned po založení Nového města od Karla IV. Při něm byl druhdy rozsáhlý hřbitov a veliká farní zahrada. Od něho pojmenována i čtvrt i ulice Štěpánská. Až dosavad chová v sobě vzácnou památku domácího umění, tabulový obraz Panny Marie z doby předkarolinské, pak jest v něm kazatelna z XV. století a křtitelnice z roku 1462. Při farní zahradě stojí kulatá románská kaple sv. Longina, nejspíše někdejší vesnický kostelíček. Dne 30. čce 1419 vedl sem kněz Jan Želivský z kostela Matky boží Sněžné procesí, které stalo se tím památným, že zavdalo podnět k vyhození z oken Novoměstských radních osob a započetí husitské války. — 2)  sv. Št. , farní kostel Starého města Pražského, stával na nynějším od něho nazvaném Štěpánském plácku před nynějším palácem policejního ředitelství u samé zdi městské vedle brány, též po něm branou Štěpánskou nazvané. Byl to skrovný kostel románský z XII. století, r. 1789 zrušený a pobořený.