Ottův slovník naučný/Toleranční patent
Toleranční patent, vydaný cís. Josefem II. 13. list. 1781, povoloval náboženskou svobodu s jistými výhradami nekatolickým vyznáním, a to lutherskému (augšpurskému), helvetskému a nesjednoceným Řekům. Na jiná vyznání (jako na českobratrské) a sekty se nevztahoval a tyto byly dokonce přísně stíhány (jako deisté v Čechách). Hlavním důvodem pro jeho vydání byly zájmy politicko-oekonomické, v druhé řadě teprve náboženské zásady osvícenské. Proto bylo nekatolíkům dovoleno pouze soukromé vykonávání bohoslužeb, kdežto veřejnost prohlášena za praerogativum dominantního náboženství. Hlavní význam tolerančního patentu záleží v tom, že nekatolíci byli připuštěni ke koupi domů a pozemků, ke všem právům občanským a mistrovským, k hodnostem akademickým a veřejným službám, čímž byly státu zajištěny nové talenty a oekonomické síly.

Dějiny Rakouska v Ottově slovníku naučném