Ottův slovník naučný/Źółkiew
Źółkiew, město v Haliči, sídlo okr. hejtmanství a okr. soudu, jev. od Lvova, při žel. dr. Lvov-Bełzec, má 8966 obyv. (1900), mezi nimi 400 židů, veliký zámek, gotický chrám založený r. 1623 s mramorovými pomníky rodiny Źólkiewských, Stanislava Daniłowicze a Jakuba Sobieského, kláštery dominikánský a basiliánský. Pivovarství, výroba koží, suken a látek vlněných. – Ź., původně osada zvaná , náležela r. 1543 Ondřeji Wysockému, který ji daroval r. 1556 Stanislavu Źólkiewskému, vojevodě bełzskému, jehož syn Stanislav, kastelán lvovský a polní hetman, založil zde nad jezerem pevný zámek a kostel, a přezval osadu na Z. Po jeho smrti dědil Ź. zeť jeho Jan Daniłowicz a po něm jeho zeť Jakub Sobieski. Potom zde sídlil Jan Sobieski, zvolený za krále, po jehož smrtí r. 1696 město dostalo se nejmladšímu jeho synu Konstantinu. V r. 1707 od ledna do května meškal zde Petr Veliký. R. 1740 Ź. dostala se v držení knížat Radziwiłłů a r. 1770 přešla pod panství rakouské. T. r. zemřelo zde morovou ranou 7000 lidí a od té doby město zůstalo v úpadku. –  má na 1203 km2 90.227 obyv. většinou Rusínů.