Ottův slovník naučný/Acta senatus
Acta senatus [ak-], . C. Iulius Caesar nařídil za svého prvního konsulátu r. 695 a. u. c., 59 př. Kr., aby jednání (protokoly) senátu byla uveřejňována. Od doby Caesarovy zařízení to trvalo po celou dobu císařství, ale uveřejňování dalo se jen v případech málokterých, neboť již Augustus zakázal uveřejňovati je. – Sepsání protokolů obstarávali s počátku konsulové, později zvláštní kommisse skládající se z několika senátorů, konečně byl k tomu ustanoven zvláštní úředník zvaný curator actorum senatus, od doby Hadriánovy jen ab actis senatus. Byl to úřad, jak z nápisů patrno, mezi quaesturou a aedilitou (po připadě tribunátem), bezpochyby roční. – A. s. každého roku byla od quaestorů v roční svazky spořádána a ve státním archivě (tabularium) uložena. Zlomky a zprávy o a-tech s. u Hübnera. Srv. . Pk.

Římské dějiny v Ottově slovníku naučném