Ottův slovník naučný/Paštrovići
Paštrovići, šlechtická obec v jižní Dalmacii mezi Budvou a Spičem. Jednotliví P. vzpomínají se v XIV. a XV. stol. ve službách jihoslovanských panovníkův, Nikolica u cáře Štěpána Dušana a Jiřího Balšiće, Ostoja a Alexa u bosenských Pavlovićův. Obec P. zmiňuje se v dubrovnických památkách od r. 1377. V čele byl  se 4 , majíce vedle sebe »« obce (pozd. italsky bancada) s kancléřem sboru. V XVI. stol. obec měla asi 1000 branných mužův. Privilegia její odvozována tehdy nejen od Nemanje, Štěpána Dušana a Balšićův, ale i od císaře Diokleciána, Justiniána atd. (Ljubić, Commissiones II., 232—233). Za bojův o dědictví po Balšićích mezi Srby a Benátčany P. přidali se r. 1423 k Benátkám (listiny u Ljubiće, Listine díl VIII., str. 225, 272), obdrželi za to značnou autonomii a zůstali věrnými stoupenci republiky sv. Marka i za dob tureckých. Hlavní místo jejich byla Lastva. O novějších osudech této krajiny viz [[../Černá Hora| str. 610 b a  str. 901 sl. Za bouří doby Napoleonské privilegia P-ćů vzala za své. Nynější obec P. okresu kotorského obsahuje 19 osad; středisko její je Sušćepan (Santo Stefano). Místní vzpomínky a tradice ve spisech svých zpracoval Štěpán Ljubiša. KJk.

Šlechta v Ottově slovníku naučném
Černá Hora v Ottově slovníku naučném