Ottův slovník naučný/Námitka
Námitka (v. t. ) v rak. řízení soudním jest každá obrana proti nároku strany druhé, který se uplatňuje ve sporu soudním, pokud by nešlo jen o pouhé popření neb jiné líčeni skutkových okolností. V čl.  bylo pojednáno o n-kách dle plativšího tehdy cís. pat. z 1. kv. 1781 č. 13. a dodatečných zákonův o soudním řízení. Veškeré tyto zákony pozbyly však dnem 1. led. 1898 platnosti a na jejich místo vstoupil zákon z 1. srp. 1895 č. ř. z. 113. Jest tedy nutno poukázati na tomto místě tomu, jaké změny nastaly v příčině n-tek čerpaných z práva processuálného. Dle cit. zák. z 1. srp. 1895 (§ 239.) jest žalovaný povinen učiniti při »prvém roku« n-ky tyto: 2e soud vůbec není oprávněn rozhodovati o právním poměru, o kterém žaloba jedná, nýbrž že povolán k tomu úřad jiného druhu, zejména některý úřad správní, neb že o tomto právním poměru má býti rozhodnuto v řízení nesporném, t. zv. n.  řízení soudního; že žaloba měla býti podána a soudu jiného, t. zv. n.  soudu; že týž právní pomér mezi týmiž osobami jest předmětem pře jiné, u téhož neb jiného soudu již zahájené, dosud neskončené, t. zv. n. ; že o témž právním poměru bylo již rozhodnuto mezi týmiž osobami pravoplatným rozsudkem soudním neb nálezem úřadu soud nahrazujícího, t. zv. n. . Tento »prvý rok« jest prvé stání, které soud o žalobě ustanoví výhradně proto, aby se zjistilo, zda jest pře vůbec nutná, či jsou tu n-ky a otázky processuální, které se netýkají nároku a které by provedení pře činily nemožným. Nebyl-li »prvý rok« ustanoven, což se připouští jen v řízení před okr. soudy, nutno n-ky shora uvedené činiti již při prvém stání, které bylo o žalobě ustanoveno, a to prve, než se vpustíme do projednávání věcného.

Výlučně při prvém roku nebo při prvém stání třeba učiniti pouze n-ku nepříslušnosti soudu, které se může strana vzdáti. Neohlásí-li se n. ta v čas, pokládá se za to, že se jí strana vzdává, nebo podrobuje se pravomoci nepříslušného jinak soudu. Následkem toho nedovoluje zákon, aby se k n-tce této ještě hledělo, když byla učiněna později. Ale když jde o nepříslušnost soudu, která nemůže odstraněna býti dohodnutím stran, lze n-ku tu činiti kdykoliv. Totéž platí o n-tce nepřípustnosti řízení soudního, rozepře zahájené nebo rozsouzené. K vadám těmto, t. j. naprosté nepříslušnosti, nepřípustnosti řízení soudního, zahájené n. rozsouzené rozepři, musí soud přihlížeti sám z úřední povinnosti a kdykoliv. Následkem toho nemohou tyto n-ky býti opožděny, ať byly učiněny kdykoliv, neboť n. taková jest jen upozorněním soudu na příslušnou vadu. Následek opoždění takové n-ky mohl by býti nejvýš ten, že by žalovaný, který n-ky té úmyslně nečinil, mohl odsouzen býti k náhradě zbytečných nákladů soudních.

Vedle těchto n-tek dlužno se zmíniti o processuálních úkonech, které zákon o soud. říz. rak. rovněž n-mi nazývá. Jsou to: n-ky  n. . N-ky tyto dlužno podati v neprodlužitelné lhůtě 8denní, když lhůta výpovědní trvá nejméně 14 dní, jinak ve lhůtě třídenní. Nebyly-li n-ky podány v čas, jsou již vůbec vyloučeny. N-ky  k předání nebo převzetí předmětu nájmu. Podány býti musejí do 8 dnů, jinak jsou vyloučeny naprosto. N-ky  jsou jediným prostředkem, kterým platební rozkaz může býti zvrácen. Podány býti musejí v neprodlužitelné lhůtě třídenní, jinak jsou vyloučeny. Navrácení v předešlý stav pro omeškání jest omezeno. Účinek n-tek v čas podaných jest ten, že se o žalobě zavede řádné řízení ústní a potom se rozsudkem rozhodne, zdali se platební rozkaz v platnosti ponechává či zrušuje. Totéž platí o n-kách proti platebnímu rozkazu v řízení mandátním a v řízení syndikátním s tou odchylkou, že lhůta k podání n-tek trvá 14 dní a že navrácení v předešlý stav pro zmeškání této lhůty řídí se dle všeobecných zásad. Hlr.

Právo v Ottově slovníku naučném