Ottův slovník naučný/Minerva
Minerva (z lat. mens), italská bohyně, chránící lidskou intelligenci, dostala se do Říma asi z Etrurie, kdež kult její dosvědčen jejím významem ve fulgurální disciplině a obvyklým překladem »Menerva« na zrcadlech a cistách v bájích řecké Athény. Záhy ovšem ztotožněna s řeckou  (v. t.), při čemž brán zřetel ne tak k její bojovnosti, jako k ochraně veškeré lidské dovednosti a umělosti. Etruským jest kult Capitollinské trojice (v. ), při čemž M. ctěna po pravici Jovově, jakož měla s Junonou účasť ve hrách římských. M. Capta, jejíž kult zaveden prý po dobytí Falerií (r. 241 před Kr.), měla svou svatyni na Caeliu; na Aventinu byl rovněž starožitný chrám, v jehož den založení (19. bř.) padala hlav. slavnost M-vina, zv. Quinquatrus, t. j. pátý den po Iduích; nesprávný výklad toho výrazu způsobil pak, že slavnost rozšířena na 5 dní (19.—23. bř.). Dne 19. břez., jenž byl natalis M-e, na komitiu dála se též slavnost Saliů, svědčící sabinské Nerieně, s níž pak M. ztotožněna; v ostatní dni konány hry gladiatorské. Jinak měla slavnost ráz mírumilovný a pořádána od řemeslných cechů, k nimž se družili učitelé, lékaři, básníci, výtvar. umělci, hudebníci. Ve školách tyto dni bylo prázdno, učitelé dostávali svůj roční honorář. Ženy a dívky vzývaly M-vu jako vynálezkyni předení a tkaní. Na Esquilinu měla svatyni M. Medica. R. 217 př. Kr. při velikém lectisterniu vyskýtá se M. vedle Neptuna, podobně ve výčtu 12 hlavních božstev. Císař Augustus vystavěl jí vedle kurie Juliovy t. zv. Chalcidicum. Též v umění M. přejala typy Athény, jak svědčí na př. Pallas Giustiniani, nalezená v jednom z chrámův Domitiánových, a reliefy z chrámu na foru transit., znázorňující M-vu pečující o práce ženské, trestající Arachnu, ve spolku s Musami. klk.

Římská mytologie v Ottově slovníku naučném