Ottův slovník naučný/Alóeovci
Alóeovci (), lat. Aloidae, v bajesl. řec. společné jméno dvou obrův, (Óta a Efialta, kteréž porodila Ifimedeia, manželka Alóeova, a to (dle Homérovy Iliady) manželovi svému anebo Poseidónovi. Každého roku přibylo těla jejich zdélí po sáhu a zšíří po loktí, takže (dle Homérovy Odysseie) majíce devět let měřili již devatero loket zšíří a devatero sáhů zdélí. Různé pověsti líčí je jakožto odvážné smělce, rouhající se svévolně bohům a řád světový násilně rušící. Tak spoutali i uvěznili jednou boha Area, jenž až po třináctiměsíční vazbě osvobozen byl bratrem svým Hermem, vybídnutým k tomu od macechy jejich Éeriboie. Také pokusili se o násilné převraty zemské, tak zejména hned v devátém roce svém, kdy kupíce horu na horu, Ossu na Olymp a Pélion na Ossu, snažili se slézti výšiny nebeské. Pověsti znají také různé způsoby, kterak uražení bohové ztrestali pych jejich. Dle udání nejobyčejnějšího usmrtil je Apollón šípy svými při pokuse jejich o dobytí nebes, anebo Artemis, když Ótos násilí jí chtěl učiniti, proměnivši se v laň vběhla mezi oba bratry, tak že tito míříce po ní oštěpy svými na vzájem se prokláli. Ještě v podsvětí pykají za někdejší zpupnost svou, hady jsouce připoutáni ke sloupu a neustále sužováni houkáním sovy (sova řec. ótos). – Než surová tato představa A-ců některými lokálními přídatky mythu částečně též se zmírňuje; tak vyprávěno o nich, že založili město Askru na úpatí Helikóna a zavedli zároveň ctění Mus. – Rozmanité výklady prvotní jejich podstaty sebral  ve článku svém v Roscherově »Lexikon der griech. u. röm. Mythol.« na str. 254, a n.; obyčejný nyní (ač velice problematický) jest výklad jejich jakožto daimonův agrárních a pak héróů zemědělství i vznikající z něho vyšší kultury lidské, dychtící v pyšném sebevědomí měřiti se i s bohy. Obdobný význam agrární přikládá se pak také otci jejich Alóeovi. Dnl.

Alóeovci