Vlastenský slovník historický/Řezník
Řezník Václav, obyčejně  zván, dostal se r. 1526 na faru do Litomyšle, načež přilnuv k učení Habrovanských jal se kázati v jejich smyslu, i usiloval též o to, aby bratří s jednotou jejich se spojili. Z toho vzešla mu polemika s bratřími, vedená se strany těchto pod jménem jistého soukeníka Kašpara, za kterým však vězel sám Augusta. V polemice té podlehnuv zanevřel Ř. na bratří a hleděl se jim napotom všelijak mstíti. Asi r. 1538 dostal se za děkana do Kutné Hory, kdež sobě získal přízeň pana Jana z Pernšteina, jenž stavěl se té doby v čelo hnutí luteránského, ve kterémž smyslu i Ř. se jal kázati. Z toho měl opletání před konsistoří, ale v Mystopolovi nalezl spojence. Když však později tento barvo změnil, Ř. zůstal si důsledným, nedav se jím strhnouti s dráhy nastoupené. I s okolními kněžími měl Ř. časté spory. Obzvláště jizlivě postavil se však proti němu bratr Adam Sturm. Později nastalo mu nové opletání pro katechismus, jejž vydal a podle něhož lid v kostele učil, které však přerušeno jest smrtí jeho r. 1552. Mimo Katechismus (1550) jsou všecky ostatní jeho spisy obsahu polemického.