Ottův slovník naučný/Ostrov (obec)
Ostrov: 1) O. (Schlackenwerth), město v Čechách na potoku Bystřici a stanici žel. trati Chomútov–Falknov a O.–Jáchymov, v hejtm. a okr. karlovarském, má 262 d., 9 ob. č., 2442 n. (1890), far. kostel sv. Michala arch. (ve XIV. stol. far.), kostel Zvěstování P. Marie s býv. piaristskou kollejí a býv. niž. gymnasiem (založ. r. 1666 od Anny Magd. vévodkyně saskolauenburské), kostel sv. Jakuba s románským portálem (vystaven r. 1226), 6tř. šk., špitál, pš., telegraf, četn. stanici, lékárnu, peněžní ústav, továrny na porculán, lepenku, dřevité látky a kůže, parostr. akc. pivovar, několik mlýnův a výroční trhy. Alod. panství má 3314.99 ha půdy (z toho 2765.29 ha lesů); náleží k němu zámek s parkem, pivovar a cihelna, majetek arcikn. Ferdinanda Toskánského. Kdy O. na město povýšen a městským erbem nadán, neznámo. Erb (vyobr. č. 2977.): v modrém štítě spatřuje se stříbrný hrad o sedmi věžích, se stínkami, otevřenými branami, cihlovými střechami a zl. makovicemi. Za Ludvíka Viléma, markrabí z Baden-Baden, rozmnožen znak o rodinný erb rodu toho: v prostřední bráně stříbrný štítek, v němž je na pravo hledící, červený korunovaný lev. Město založil ve XIII. stol. Slavek  (v. t.), po němž pojmenováno Slawkenwerde, t. j Slavkův ostrov. Král Přemysl potvrdil (1272) cisterciákům oseckým v O-ě kostel. R. 1331 král Jan povolil měšťanům ostrovským, aby z lánů k městu přiměřených na místě dřívějšího desátku platili po příkladu královského města Žatce roční úroky a aby k obci mohli přikupovali od okolních šlechticů statky, a r. 1337 O. jmenuje se společně s Loktem mezi městy královskými, nad kterými král. podkomoří správní a soudní moc jménem krále vykonával. Král Václav IV. seznav r. 1387, že Ostrovští přišli ohněm o svá privilegia, ustanovil, že mají užívati týchž práv a svobod jako měšťané loketští, a r. 1399 potvrdil jim právo k mostu přes Ohři u vsi Velichova a povolil, aby sobě sami volili ze svého středu rychtáře městského a výběrčiho cla, jakož i aby odbývali týdenní trhy, ustanoviv při tom platy, které mají odváděti purkrabímu loketskému, jemuž v ten čas byli podřízeni. Cís. Sigmund r. 1422 potvrdil jim všechna privilegia, zejm. užívání práva Loketského, a potom zastavil zboží ostrovské Šlikům, kteří tu seděli drahně let. Kr. Ladislav povolil Ostrovským r. 1457prodej soli kr. Jiří odpustil jim placení úroků z rychtářství městského; král Vladislav r. 1492 vysazuje jim výroční trh uznal, že jsou pod panstvím Šliků, jakožto držitelů kraje loketského, a král Ludvík r. 1523 ztvrdil jim užívání práv platných v Lokti a Hrobě, právo mílové a právo kupování statků k obci od okolních zemanů. Svobody ty potvrdili jim také Ferdinand I. r. 1528, Maximilián II. r. 1567, Rudolf II. r. 1577 a Matiáš r. 1612. Roku 1603 koupila panství ostrovské od Anežky Wirspergerové obec ostrovská. Počátkem války 30leté pro provinění měšťanů v čas vzpoury obci zabráno a prodáno (r. 1625) Juliovi Jindřichu, vévod. saskému, po němž následoval (1666) Julius Frant., vév. sasko-lauenburský, jehož dcera provdala se za markrabí Ludvíka z Baden-Baden. V XVIII. stol. panství ostrovské dostalo se Leopoldu II., velkovévodovi toskánskému. Za nejstarších časů dolováno zde na železo a od r. 1516 i na stříbro. — 2) O., ves t. při Blanici, hejtm. Benešov, okr. Vlašim, fara Velíš (část. Kondratce), pš. Louňovice; 29 d., 196 ob. č. (1890), popl. dvůr, kdysi zvláštní statek a mlýn. Na lev. bř. Blaníce stopy po býv. tvrzi, která již r. 1681 byla pustou při panství vlašimském. — 3) O., víska t., hejtm. Blatná, okr. Březnice, fara Pohoří, pš. Mirotice; 7 d., 75 ob. č. (1890), popl. dvůr. Víska mívala tvrz, jejíž pán r. 1391 slul Hádek z Ostrova. R. 1426 kr. Sigmund zapsal zboží to Otíkovi z Myslovic, po němž r. 1474 připomínají se Mareš z Ostrova a synovec jeho Jakub. Tvrz uvádí se ještě r. 1635, ale jako součást statku svudčického, který držel Jan Václav Běšín z Běšin. Fr. Teplý. — 4) O., , ves t., hejtm. Blatná, okr. Březnice, fara Slivice, pš. Tochovice; 45 d., 312 ob. č. (1890), mlýn. — 5) O., ves t., hejtm. Král. Hradec, okr., fara a pš. Hořice; 20 d., 108 ob. č. (1890). Ves založena na ostrově uprostřed dvou rybníkův. — 6) O., ves t., hejtm. Karlín, okr., fara a pš. Brandýs n. L.; 32 d., 221 ob. č. (1890), sirnato-železité lázně. Bývalá tvrz byla původištěm , odtud . R. 1600 O. dostal se k panství brandýskému. — 7) O., chybně Ústrov (Michelsdorf), rozsáhlá far. ves t., hejtm., okr. a pš. Lanškroun; 272 d., 22 obyv. č., 1397 n. (1890), kostel sv. Mikuláše, 4tř. šk., 2 mlýny, rolnictví. — 8) O., ves t., hejtm., okr., fara a pš. Ledeč; 24 d., 193 ob. č. (1890), mlýn. — 9) O., též O. , ves t. na Bohdanečském potoku, hejtm. Ledeč, okr. Kralovice Dolní, fara Pertholtice, pš. Zbraslavice; 46 d., 276 ob. č. (1890), 2 mlýny a poblíž vápenné lomy, Opodál myslivna, popl. dvůr Nový Dvůr a v lese Kaňkově Staré Hutě. Alod. statek (se 417 ha půdy) se zámkem, dvorem, lihovarem, škrobárňou a cihelnou drží Adolf Šebek. — 10) O., osada t. u Hrošky, hejtm. Nové Město, okr. Opočno, fara Bílý Oujezd, pš. Dobruška; 5 d., 86 ob. č. (1890); fid. dvůr, ovčín, myslivna a lihovar, majetek hr. Kolovrata-Krakovského. Bývalá tvrz byla původním sídlem vladyk . — 11) O., ves t., hejtm. a okr. Vys. Mýto, fara Chroustovice, pš. Uhersko; 59 d., 374 obyv. č. (1890), 3tř. šk., popl. dvůr a myslivna. Stávala zde tvrz. — 12) O., ves t., hejtm., okr. a pš. Poděbrady, fara Oumyslovice; 12 d., 233 ob. č. (1890), myslivna Bláto. Ves založena ke konci XVIII. stol. — 13) O. (Wostrow, Mustrum), ves t., hejtm., okr., Jara a pš. Prachatice; 18 d., 98 ob. č., 19 n. (1890). — 14) O., ves t., hejtm. Příbram, okr. a pš. Dobříš, fara Višňová; 14 d., 97 ob. č. (1890). — 15) O., víska u Jedomělic t., hejtm. a pš. Slaný, okr. Nové Strašecí, fara Pozdeň; 8 d., 45 ob. č. (1890), ložisko kam.-uhel. — 16) O. (Ostrau), ves t., hejtm. a okr. Stříbro, fara Kostelec, pš. Kladruby; 33 d , 242 ob. č. (1890), kaple sv. Vojtěcha, 1tř. sk. — 17) O. (Ostrau), ves t., hejtm. a okr. Tachov, fara a pš. Bor (Haid); 29 d., 8 ob. č., 163 n. (1890), 1tř. šk. — 18) O. (Wostrowa), ves t., hejtm. Teplá, okr. Bezdružice, fara a pš. Krzy; 24 d., 178 obyv. n. (1890), 1tř. šk. — 19) O. nebo , nepatrné zříceniny kláštera t., nad městečkem Davlemi, kde Vltava tvoří ostrov, a naproti vrchu Třestibohu, v hejtm. smíchovském a v okr. zbraslavském. Klášter založil Boleslav II. r. 999, do něhož syn jeho Boleslav III. povolal řeholníky z Bavorského Altaichu s opatem Lambertem, při čemž klášteru daroval Sázavu, Sedlec, Mechenice, Vodochody, Zaječí a Blažim. Nástupcové jeho na trůně čes. hojně rozmnožovali jmění klášterní nejen statky pozemskými, nýbrž i kostelními potřebami. Po smrti Přemysla II. vyplenili klášter a 24 okolních jeho vsí Braniboři. R. 1310 obdržel klášter bullu, v níž mu papež Kliment V. potvrzuje všechny statky a práva ke kostelům a požitkům ze 48 vsí a dvorů, z městečka Davle a z 5 proboštství. Za bouří husitských klášter pozbyl mnoha statkův a sám stal se zříceninou. Po utišení bouří těchto navrátil se opat s několika mnichy do zříceného a ochuzeného kláštera; ale všechno namáhání povznésti klášter k bývalé slávě bylo marno. Proto opat Jan V. opustil klášter, zvoliv si (1517) za nové sídlo posavadní proboštství klášterní u sv. Jana pod Skalou, odkud pak psali se jeho nástupcové v úřadě opatském »u sv. Jana Křt. na O-ě a ve Skalách nebo pod Skalou«. Klášterství na O-ě propustil (1530) pak opat Jan V. v zápisné držení Petru Vosovskému za roční úrok 45 grošův. Za opata Matouše Ferdinanda Zoubka z Bílenberka náleželo ke klášternímu panství na O-ě městečko Davle, kostel sv. Kiliána, vsi Bojanovice, Hvozdnice, Masečín, Sloup a dva díly ve Štěchovicích, co vše bylo přivtěleno ke klášteru u sv. Jana pod Skalou, po jehož zrušení r. 1785 klášterství ostrovské spojeno se Slapy. R. 1799 nalezena v ssutinách litá bronzová podoba Spasitele ze stol. X., chová se v Čes. museu. — Srv. Smíchovsko a Zbraslavsko (Smíchov, 1899, str. 201). — 20) O., ves t., hejtm. Třeboň, v.  8).

21) O., far. ves na Moravě, hejtm. Boskovice, okr. Blansko, pš. Sloup; 183 d., 1170 obyv. č. (1890), kostel sv. Maří Magd., 3tř. šk., popl. dvůr a myslivna. Obyvatelé živí se rolnictvím, pálením vápna nebo pracují v dolech a žel. hutích. Na blízku několik jeskyní a závrtkův a zříceniny hradu Holštýna, nedaleko něhož u propasti »Rasovny« voda vpadá do propasti. — 22) O., far. ves t., hejtm. Nové Město, okr. a pš. Žďár u Nového Města; 113 d., 733 obyv. č. (1890), kostel sv. Jakuba, 2tř. šk. — 23) O., osada t., hejtm. a okr. Tišnov, fara a pš. Žďárec; 12 d., 61 obyv. č. (1890).

24) O., újezdní město v ruské gubernii pskovské, na ř. Veliké a železnici petrohradsko-varšavské, má 6252 obyv. (1897), 5 chrámů pravoslavn., dívčí progymnasium, 5 škol, nemocnice, 3 chudobince, 9 továren a rozsáhlý obchod se lnem s roč. obratem do 3 mill. rub. O. připomíná se již r. 1341, často zpustošen Poláky, Němci i Litvíny, z kamenné tvrze zachovaly se dosud 3 bašty. —  leží v západní j části gubernie na ploše 4973.9 km2 půdy mírně zvýšené a hlinité. Z řek jest největší Velikaja, jezer jest 56, močály vyskytují se po celém újezdě. Obyvatelův jest 163.075 (1897), škol jest 55. Pěstuje se žito, j pšenice, oves, ječmen, pohanka, hrách, bram' bory, len a konopí, ovocnářství a zelinářství jest nepatrné. Továren jest 192 s roč. výr. za 328.965 rub., obchod se provozuje se lnem a lněným semenem. — 25) O., polsky Ostrów, újezdné město v rus. gub. lomžinské, nad Grzybowkou a při železnici varšavsko-térespoljské, má 11.264 obyv. (1897), j z nichž 6304 židé, katol. a pravosl. chrám, synagogu, 4 školy, továrnu na tabák, hospodářské stroje a voňavky (»ostrovská vodička«). —  leží v jižní části gubernie severně na Bugu na ploše 1564 km2 a má 99.507 obyv. (1897), kteří provozují orbu a chov dobytka. — 26) O., osada v rus. gub. siedlecké a új. vlodavském, nad ř. Tismennicí, má 5385 obyv. (1897), katol. chrám, synagogu a chudobinec. Tšr.

27) O., bývalý hrad, nyní zříceniny v Srbsku v rudnickém kraji. V XV. stol. O. náležela mezi nejpevnější místa v Srbsku. Byla několikráte Turky vypleněna a spálena. Rodiště spisov. Michala  (v. t.). -č-

Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov
Ostrov