Vlastenský slovník historický/Vlček
Vlček z , Václav, nejznamenitější vojevůdce český z druhé polovice XV. století, pocházel z rodu vládyckého v Žatecku usedlého. Narodiv se mezi 1425—30 vychován byl v náboženství katolickém, jemuž do smrti věren zůstal. V letech 1453—54 sloužil králi Vladislavovi pod Jiskrou z Brandejsa, potom zdá se že bojoval v Polsku proti rytířům německým. Roku 1461 objevuje se co jeden z předních „hejtmanův“ desíti rot českých ve službě císaře Fridricha III., s nímž měl veliké nesnáze o žold, tak že nucen byl žíti s rotou svou na útraty země. Na to stal se V. předním vůdcem krále Jiřího ve válce s Matiášem Uherským r. 1468, a udatností i rozšafností svou rozhodl v nejedné případnosti ve prospěch vojska českého. V hotovosti zemské r. 1470 zřízené byl V. hejtmanem krajů Žateckého a Rakovnického. Brzo na to bojoval v Moravě, kde vojsko české, u Kralic od Uhrů sevřené, výtečným opatřením s malou škodou vybavil. Roku 1477 společně s bratrem Sigmundem koupil hrad Helfenburk s městem Bavorovem, načež počal se psáti . Roku 1481 vstoupil V. opět do služby císařovy, když tomuto nastala válka s Matiášem; 1484 prodal Helfenburk Rožmberkům a koupil za to Opočno u Žatce. S císařem měl opět veliké nesnáze pro dlužný žold, za nějž byl ručil svým spolubojovníkům. V. dočkal se vysokého věku, zemřev teprv po r. 1505, dle jiných až po r. 1510. V. vynikal nejenom osobní neohrožeností, ale jmenovitě co důmyslný strateg a šikovatel vozů, hlavního tehdáž prostředku i obranného i útočního. V. proslul i co spisovatel vojenský dílem Naučení, kterak se mají šikovati jízdní, pěší i vozy, pak listy svými, v nichž vane jadrný duch válečný.