Ottův slovník naučný/Republika
Republika je forma státu, za které vládní moc je soustředěna při některé třídě lidu (aristokracie) nebo kde přísluší vládní moc aspoň zásadně národu celému (demokracie). Představitelem moci státní je pouhý zmocněnec lidu ( r-ky), jenž ovšem nevykonává moc vládní ve svém vlastním jméně, jenž nepožívá nezodpovědnosti, která je ve státech monarchických výsadou panovníkovou, a jehož  je obyčejně omezen časově. Rozdíl mezi monarchii repraesentativnou a r-kou dotýká se tu pouze subjektu, při němž je soustředěna státní moc. Při tom však může býti praesident republiky vykonavatelem rozsáhlejších a větších vládních oprávnění než v monarchii některé panovník (na př. kruh působnosti praesidenta francouzské republiky a anglického krále). R-ku znali již národové starověcí. Ale v antickém slova smyslu r. znamenala stát, v němž nejen že nebyla moc vládní soustředěna na určité, jediné osobě (Aristotelova , království), nýbrž v němž došla uznání i práva lidu. Neběželo tedy o pouhý rozdíl v zevní organisaci vlády. Podle toho pak, které vrstvy národa jsou politicky oprávněny, rozeznáváme r-ku , kde přísluší moc vládní určité třídě národa, a r-ku , kde moc vládní drží aspoň principiálně veškerý národ sám. Starověk znal obojí tuto formu r-ky (Aristotelova  a ); ve středověku převládala, pokud r-ky se vyskytovaly, r. aristokratická. Za doby nové jsou r-mi v uvedeném smyslu i repraesentativné monarchie. — R-kou  zove se r. Francouzská z r. 1848, v níž nabyl na čas politické moci živel dělnický se snahami zcela zřejmé socialistickými. Někteří nazývají r-kou červenou i vládu kommuny, která po porážkách francouzských za poslední války s Německem dostala do své moci Paříž. Konečně r-kou červenou rozumí se někdy i r. socialistická, socialistický stát budoucnosti. G.Žd.

Politika v Ottově slovníku naučném