Vlastenský slovník historický/Kostka
Kostka , starožitný šlechtický rod v Čechách, zvaný tak od prvotního sídla svého Postupic v Táborsku, jehož nejstarší známý předek jest , připomínaný r. 1387 co kolator farního kostela Postupického. Vysoce povznesl rod svůj syn jeho  K.  za bouřek husitských. Bylť on netoliko znamenitý válečník, nýbrž i muž v politických věcech nad jiné dospělejší, jeho rady posloucháno v nejvážnějších záležitostech, a co hlava obzvláště bystrá býval vůdcem mnohých důležitých poselství. Zvláště vynikal činností svou na konciliu Basilejském, jsa první mezi českými posly stavu světského. Vrátiv se z Basileje účastnil se po straně panské bitvy u Lipan. Císař Sigmund zapsal mu v září 1436 celé panství biskupství Litomyšlského, kteréž jako hejtman již dříve byl spravoval. Vilém zemřel 9. list. 1436, byv zabit při obležení Hradce Králové. Bratr jeho  K.  byl věrný jednotník Jiřího z Poděbrad, jemuž r. 1448 pomáhal Prahy dobyti, roku 1450 byl ve smlouvě Vilšteinské za opravce zvolen, téhož roku byl vyslancem k císaři Fridrichovi o vydání krále Ladislava, a po svolení Jiřího za krále jmenován mincmistrem království Českého a povýšen do stavu panského. V následujících vnitřních rozepřích stál věrně při králi a padl r. 1468 v bitvě u Šternberka na Moravě.  K. , horlivý bratr český, byl jeden z původců odboje stavovského proti Ferdinandovi I., začež v pokutě ztratil panství Litomyšlské. Brzy na to rod K-ků, pozbaven dosavadního bohactví a lesku, vymřel.