Ottův slovník naučný/Luskouni
Luskouni (Manis L.) jsou zcela bezzubí, hmyzožraví ssavci  (Edentata, viz ), kteří mají podlouhlé tělo kromě hrdla a břicha i vnitřních stran končetin všude pokryto rohovitými šupinami kosočtverečnými, podobnými šupinám šišek smrkových, barvy hnědé, buď trochu narudlé nebo nažloutlé. Hlava jest na předu zašpičatělá, boltec nepatrný, ústa malá, jazyk dlouhý, oblý a vymrštitelný. Nízké nohy mají obojí po 5 prstech se silnými, hrabavými drápy; na zadních chodí l. jako ploskochodci, ale přední opírají se o zemi hořejší stranou drápů dolů ohnutých. Někdy se l. i na zadních na chvíli vztyčí. Ocas mají dlouhý a silný. Žijí v Asii a v Africe; obývají v horských lesích, pak také ve stepech, a to v děrách, jež si byli sami vyhrabali. Za dne v nich schouleni spí a v noci vycházejí na mravence a termity. Pohybují se váhavě a jen zřídka hbitěji poskočí. Hlasu nemají. Samice rodí jediné mládě zdélí 30 cm. Lidé je pronásledují pro jedlé maso a krunýře, jichž užívají ke všelikým čarám a kouzlům. Na záp. pobřeží střední Afriky žije  (M. longicaudata Shaw.); má tělo zdélí úhrnem 1 až 1·3 m, ocas dvakráte delší trupu. Hlava jest pokryta šupinami jen nahoře, končetiny toliko přední, a to jen nahoře a v předu. Šupiny mají na povrchu rozbíhavé rýhy; nahoře na hlavě jest jich v prostřední řadě 9, na trupu 14, na ocase 22–24. V Kapsku žije  (M. Temminckii Smuts.), s tělem zdélí 80 cm, zřídka delším, pokrytým velikými šupinami, na nichž jsou rovnoběžné rýhy podélné. V řadě prostřední jest jich na hlavě 9, na hřbetě 13, na ocase jen 6. Ocas nemívá ani délky trupu, jest na konci štíhlejší a tu náhle zkomolen. Ocas zdélí trupu a u kořene rovné šířky, jako tělo, má  neboli  (M. laticaudata Illig.); délka všeho těla bývá 1·3 m. Šupiny jsou před špičkou až do poloviny hladké a kryjí také líce a přední nohy všude na vnější straně jejich; v prostřední řadě jest jich na hlavě 11, na trupu a na ocase po 16. Pangolin žije v jihových. Asii.
Br.

Luskouni