Ottův slovník naučný/Rypáček
Rypáček  (pseud.  a j.), spis. a básník čes. (* 7. říj. 1853 v Hodětíně u Bechyně). Studoval v Jindř. Hradci a na univ. v Praze v l. 1874—1877. R. 1878 stal se suppl. učitelem v Brně, r. 1887 profesorem v Třebíči, odkud po 9 letech vrátil se na první čes. gymnasium do Brna. R. již jako gymnasista uveřejňoval verše v „Čes. Jihu“, ve „Světozoru“, v almanaších „Anemonkách“, „Ruchu“, pak v „Nitře“ a j.; o sobě vydal sbírku veršů: V bouři a klidu (Brno, 1884); Dále vydal: Z našich dějin (t., 1895); František Palacký (t., 1898, Matice Morav.); Repertorium XXV ročn. „Časop. Matice Moravské“ (t., 1901); v gymn. programmech v Brně uveřejnil pojednání: Pan Vilém z Pernšteina (1883); Paměti a zápisy Smila II. Osovského z Doubravice a na Třebíči (1897); do programmů gymn. třebíčského napsal: Úryvky z dějin hradu a města Bechyně v Čechách (1889); Kronika Eliáše Střelky a pokračovatelů (1892); Třebíčské farní kroniky Martina Josefa Matlocia a Jakuby Dvořeckého (1895, přel. z latin.); společně s Jindř. Entlichrem přel. „Peršana Sa'dího myšlenky o vychování“ (Brno, 1902, ukázka z překl. celého „Gulistánu“ Sa'díova). Účastnil se též redakce „Koledy“, almanachu „Morava svým Maticím“, redigoval čtyři ročníky (IX.—XII.) ročenky dobroč. komitétu dámského „Chudým dětem«, jest odborným redaktorem „Vlastivědy moravské“, od poč. r. 1901 rediguje „Časopis moravského musea zemského“, od r. 1898 je členem redakce „Časopisu Matice Moravské“, píše do časopisů hlavně moravských; je též spolupracovníkem „Ottova Slov. Nauč.“. Mimo to R. je z předních pracovníků národních ve společnosti brněnské, koná časté přednášky z oboru dějepisného a literárně historického.