Přehled dějin písemnictví českého z let 1848–1898/V.
Bylo by radno naproti písemnictví původnímu podati si také přehled všech nejdůležitějších překladů dle jazyků, z nichžto za doby nejnovější jest až přílišně mnoho do češtiny překládáno. I podejme si aspoň přehled nejdůležitějších překladů starých klassiků řeckých a římských.

Čilý ruch mezi překladateli plodů staroklassických vznikl teprve po roce 1860. R. 1863. začala vycházeti Bibliotéka klassiků řeckých a římských, redigovaná jsouc kromě jiných hlavně Janem Kvíčalou, a poskytla velikou řadu překladů většinou znamenitých. K „Bibliotéce“ té r. 1886. přidružila se Sbírka klassiků řeckých a římských v překladech českých, redigovaná od prof. Dra Josefa Krále.

Přehled překladů nejdůležitějších podejme si abecedně dle spisovatelů, z nichžto překládáno.

1. Spisovatelé řečtí. 
Z  přeložil Václav Bolemír  truchlohru Prométheus a Eumenidy (obě 1862; druhá znova v „Ústř. knih.“), Hynek Jar.  trilogii Oresteia čili tragédie Agamemnón, Choéforoi a Eumenidy (1883) a V.  tragédii Agamemnón (1897).

Z  přeložil V. B.  komedii Žáby (1870).

Z  přeložil Antonín Jaroslav  Katégorie (1860) a Frant. Pavel J.  Knihu o básnictví (1884) a Knihu o duši (1885).

Z  přeložil Eduard  Řeči politické (1863) a Řeč o věnci (1864; obé v „Bibliotéce klassiků řec. a řím.“), J. V.  Řeči (1883) a Frant.  Řeči olyntské (Ústř. knih. 1892).

Z  přeložil Václav  truchlohru Hippolytos (1873 v „Bibl. klass.“), Petr  truchlohru Medeia (1878 v „Bibl. klass.“) a Dr. Josef  Kyklops (1885 ve „Sbírce klass.“).

Z  přeložil Dr. Jan  Dějiny (Bibl. klass. 1863—1864).

Z  překládáno nejvíc; Ilias i Odysseia celá přeložena za doby nedávné dvakrát, a to od Hynka Jarosl.  (1876—1881) a Antonína  (1881—1886). Části z obou eposů těch přeložil i Jindřich  (1874 v „Osvětě“ a v „Listech fil. a paed.“), a Frant.  přeložil v stancích čásť „Iliady“ (1872 zpěv I.— V.). Od  přeloženy také Hymny, epigramy a batrachomyomachie čili Chvalozpěvy, nápisy a žab a myší vojna (1881). Máme tedy z Homéra již vše do češtiny přeloženo.

Z  přeložil Leo Frant.  rozmluvy Laches (1862) a Obrana Sokrata (1864 v „Bibl. klass.“), Jan  Obrana Sokrata a Kriton (1863) a Gorgias (1865 v „Bibl. klass.), Jan Nep. Frant.  Faidon (1867) a Protagoras-Euthyfron (1871; obé v „Bibl. klass.“) a Frant.  Laches a Kriton (1869) a Hostina (1872; obé v „Bibl. klass.“).

Z  přeložil Alojs  tyto životopisy: Theseus a Romulus, Lykurgos a Numa, Solón a Publikola, Themistoklés a Kamillus a Periklés a Fabius Maximus (1865 až 1874; vše v „Bibl. klass.“).

Ze  přeložil Jindřich  truchlohru Elektra (1868) a Aias (1869, obě v „Bibl. klass.“), Dr. Josef  truchlohru Antigona (1883), Dr. Petr  Trachiňanky (1883) a Filoktét (Ústř. kn. 1890), Josef  truchlohru Oidipos na Koloně a Dr Eduard  truchlohru Oidip král.

Z  přeložil Jan Nep. Frant.  knihu I. Sepsání války peloponnéské (1885).

Z  přeložila „Jednota českých filologů“ Paměti o Sokratovi (1872 v „Bibl. klass.“) a Karel  Anabasis (1885).

2. Spisovatelé římští. 
Z  přeložil Simon Karel  Paměti o válce gallské (1872 v „Bibl. klass.“), které přeložil i s týmž názvem Alois  (Ústř. knih. 1890) a před ním P.  s názvem Zápisky o válce gallské (1882) a J.  Paměti o válce občanské (1882).

Z  přeložil J. Pavel  Řeči vybrané (1870—1874), Karel  spis Brutus (1880) a Robert  O nejlepším druhu řečníků (1880); vše v „Bibl. klass.“. Rob.  přeložil i Řeči proti Katilínovi (1884 ve „Sbírce klass.“), Ant.  Kato Starší čili O stáří (1889), kterýžto spisek přeložil i Timothej  (1896).

Z  přeložil Josef  Satiry (1867), Dr. Karel V.  Ódy (1874), které přeložili Eduard V.  (1877; oba překlady v „Bibl. klass“); Jan  přeložil Poslání k Pisonům (1882) a Timothej  Listy, Satiry a Ódy a epódy (vše 1884).

Z  přeložil Josef  Dějiny od založení Říma (1864 — 1872 v „Bibl. klass.“, dosud neukončeno).

Z  přeložil Antonín  Proměny (1879 v „Bibl. klas.“, dosud neukončeno), které přeložil i Jan , který přeložil Ovidia celého (ve „Sbírce klass.“), a Timothej  Vybrané básně (1883).

Z  přeložil Václav Bol.  komedii Pleníci (1873).

Ze  přeložil Dr. Jan  O spiknutí Katilínově a Alojs  O válce jugurtské (obé 1883 v „Bibl. klass.“); druhý ze spisů těch přeložil i Frant.  (1882).

Z  přeložil Frant.  Dějiny (1866), spis Germánia čili Kniha o poloze, mravech a národech Germánie (1870) a Letopisy (1872) a Ant. K.  O životu a povaze Gn. Julia Agrikoly (1870); vše v „Bibl. klass.“.

Z  přeložil Václav Bol.  komedii Bratři (1871).

Z  přeložil Timothej  Aeneis (zpěv I. — III, 1884 — 1886); poprvé překlad její celý vydal Karel Alojs  r. 1851., kterýžto překlad znova vyšel v „Národní bibliotéce“ r. 1886. péčí ředitele Václava .