Ottův slovník naučný/Hrady
Hrady: 1) H. , ves ve Slezsku, viz  2).

2) H.  (lat. Neo Castrum, něm. Neu-Grätzen), město v již. Čechách při potoce Stropnici, 540 m n. m.; 165 d., 71 ob. č., 1563 n. (1890), okr. soud, pš. a telegr. úřad, žel. stanice Rak. st. dr. (Cheb–Protivín–Cmunt), vikářství, far. kostel sv. Petra a Pavla s klášterem servitù, od Ferdinanda hr. Bouquoye r. 1677 vystavěný, 4tř. obec. a 3tř. měšť. šk. chl., stř. obec. dív., spořit. a úvěr. spolek, měšť. pivovar, výroba nitěných knoflíků. Fid. rozsáhlé panství zaujímá 16.588 ha (z toho 12.859 ha lesů); náležejí k němu 3 zámky a dvůr, majetek Karla hr. Bouquoye. Na panství odbývají se každoročně veliké hony na vysokou a černou zvěř, zvláště v oboře, kde stojí lovecký zámeček Žofiin. Na záp. straně města stojí někdejší sídlo pánů z Rožmberka, »starý zámek«, s bohatým archivem důležitých listin, zvláště z doby Rožmberků a 30leté války, na vých. straně uprostřed rozsáhlého angl. parku renaissanční »nový zámek« z r. 1801. Tu a v okolí skelné huti, hojnost rašeliny a směrem k N. Benešovu ložiska žuly. Samoty: Holzsparhof (Schlosshof),  a nedaleko zámek . Dosud zachovaly se zbytky starých hradeb. — Na počátku XIV. stol. byly H. N. král. městem. Na přímluvu Petra Voka z Rožmberka a se svolením cís. Rudolfa dosáhlo město r. 1596 erbu (vyobr. č. 1803.): Modrý štít, v něm městská zeď a za ní po stranách dvě věže, mezi nimiž pětilistá lilie (znak Rožmberků). H. N. byly původně hradem, který náležel ve XIII. stol. Vítkovcům, již se psali odtud z Nových Hradů; na poč. XIV. stol. seděli tu pánové z Landštýna, od nichž přešlo panství r. 1359 na pány z Rožmberka. Za nich H. N. dobyty od Husitů a krajina popleněna. Po vymření pánů z Rožmberka (1611) Petrem přešlo panství na Jana Jiřího ze Švamberka, jehož synu Petrovi H. N., poněvadž se súčastnil vzpoury stavovské, od král. komory v plen vzaty a darovány (1620) cís. vojevůdci Karlu Bon. říš. hr. z Bouquoy, jehož potomkům jako panství fideikommissní dosud náleží. Za války 30leté utrpělo město mnoho škody, zvláště r. 1620, kdy dobyl ho vojevůdce Dampierre. Tenkráte větší část obyvatelstva pobita a město samo vypleněno. —  zaujímá: 213.9 km2, 21 polit, obcí se 2711 d., 466 ob. č., 16.478 n., ze 16.981 přít. ob. bylo 16.852 katol., 6 ev., 121 žid.; z těch 8091 m. a 8890 ž. (1890).

3) H.  (Neuschloss), far. ves t., hejt. a okr. Vys. Mýto; 97 d., 640 ob. č. (1890), kostel sv. Jakuba (r. 1724 od kn. Jana Trautsohna přestavěný), 5tř. šk., četn. a pošt. stanice, 6 mlýnů, pila, výroba sýra a pletení punčoch. Alod. panství zaujímá 2023 ha; náleží k němu zámek s kaplí sv. Aloisia a parkem, pivovar, dvůr a parní pila, majetek Jana A. hr. Harbuvala-Chamaré, jehož předkové je r. 1749 koupili od Jana kn. Trautsohna. Osada původně zvána Dům Boží čili osada pod starým hradem — Podhradí, a teprve když Jan hr. Chamaré vystavěl (1774) nový zámek, pojmenována osada H. N. Panství novohradské bylo původně v rukou duchovních, později zastaveno a po té přešlo na rod pánů Kostků z Postupic. R. 1559 prodal Ferdinand I. H. N. Janu Žateckému z Veikersdorfu, po jehož potomcích v XVII. st. uvádí se tu Anna z Lobkovic, provd. za kn. Trautsohna z Falkensteina, a tím přešlo zboží na jeho rodinu. Za války 30leté zámek od Švédů vypálen a zůstal dlouho pustým.

4) H.  (Altenberg), ves t., hejt. Jičín, okr., fara a pš. Libáň; 41 d., 372 ob. č. (1890), mlýn. Fid. statek, k němuž náleží zámek s kaplí sv. Jana Krt., dvůr, pivovar, bažantnice a myslivna, jest majetkem Erv. hr. Šlika. Stával zde hrad, jehož zříceniny dosud se spatřují.

Hrady
Hrady
Hrady