Ottův slovník naučný/Gymnadenia
Gymnadenia R. Br., , rod rostlin z řádu  (Orchideae Juss.) s  (Platanthera L. C. Rich.) nejpříbuznější, má medianní lístky okvět. vnější a vnitřní přilbovitě skloněné, postranní vnější odstálé nebo také k přilbě přikloněné, pysk 3klaný nebo 3laločný, zřetelně ostruhatý, stranou nebo častěji dolů hledící, prašník tupý, nepohyblivý, se zřetelným zobánkem mezi jeho prašná pouzdra vystupujícím, pylové brylky stopkaté se stopkami, jež jsou zakončeny žlázkami nahými, na kraji blizny sedícími. Hlízky kořenné nejčastěji 2. Známo asi 10 druhů v Evropě a sev. Asii rozšířených, z nichž také 3 v Čechách jsou domácí. Na horských lesních lukách a travinatých, světlých místech lesních roste často v červnu a červenci kvetoucí  (G. conopea R. Br.), druh až ½ m vysoký s listy čárkovito-kopinatými, hořeními menšími, klasem květním hustým, válcovitým, ostruhami niťovitými semenníku 2kráte delšími, pyskem dosti hluboce 3laločným s laloky stejnými, zaokrouhlenými a drobně vroubkovanými, vnějšími lístky okvětními odstálými. Květy nachové, zřídka bílé, jsou slabě vonné. Dlanitě dělené hlízky slouží na salep; bývaly pod jménem Radix palmae Christi v pověře lidové užívány při vykopávání pokladů. Na horských lukách, někdy také, jako u nás u Všetat, na vlhkých úrodných lukách rovin, roste úhledná, ve všem útlejší  (G. odoratissima Rich.), lišící se od druhu předešlého listy úzce čárkovitými, květy mnohem drobnějšími s ostruhami sotva jako semenník dlouhými. Květy voní příjemně vanilkou. Na horských lukách a pastvinách, jako u nás na Krkonoších, roste  (G. albida Rich.) s lístky okvětními (mimo pysk) přilbovitě skloněnými, ostruhou válcovitou, semenníka 3kráte kratší. Malé, žlutavobílé květy sestaveny v tenký, hustý klas. Vs.