Ottův slovník naučný/Abydská deska královská
Abydská deska královská. Hlavně z příčin praktického počítání let, které se dálo dle vladařských let jednotlivých králů, upravovali kněží staroegyptští seznamy uplynulých kralování, v pevnou soustavu uvedené, které však nejsou úplnými seznamy všech králů, ježto panovníci, kteří jakýmkoli způsobem na sebe nelibost velikých kněžských sborův uvalili, z listin těch vynecháni jsou a královská léta jejich dle okolností buď předchůdci, buď nástupci připočítána. Poněvadž se přes to stávalo, že vůle kněžských sborů všeobecně nepronikla, zachovaly se i seznamy mezi sebou odchylné, které působí obtíže začasté i nepřekonatelné v zařaďování jednotlivých egyptských kralování. Ze seznamů těch vyniká významem svým a. d. k., objevená Dümichenem r. 1864 v jedné z chodeb právě odhaleného Osiridova chrámu v Abydě. Z obsahu desky jest na bíledni, že zhotovena byla za kralování Ramsa II., ježto uvádí otce jeho Seti I. a 75 kartuší králů předcházejících. Již toto číslo projevuje, že seznam není úplný, a také není lze poznati zásady, které vedly k vypouštění mnohých králů. Jest však shledáno, že Menou počínajíc, není žádný z důležitějších králů vynechán, nýbrž pouze vladaři, jichž panování bylo krátké anebo kteří nebyli všeobecně uznáváni. Deska tato byla častěji uveřejněna (Aeg. Z. 1864. Mariette, Abydos I., Lofti, The table of Abood atd.) a jest pro historické badání předůležita, poněvadž zachoval se v ní bezpečný pořad alespoň důležitějších faraonů, kterak za sebou následovali. Druhý exemplář též desky uchovává se v britském museu. Objevil jej r. 1818 Bankes rovněž v Abydu, načež Mimaut jej vyňal a do Londýna prodal. Deska tato není zcela zachována; čtou se v ní pouze jména v pořadí 40 až 52, 61 a Seti I. Pšk.

Dějiny Egypta v Ottově slovníku naučném