Encyklopedie Britannica 1911/Budweis
, (česky Budějovice), město v Čechách, Rakousko, 80 mil JJZ od Prahy po dráze. Počet obyv. (1900) 39,630. Nachází se na soutoku Malše s Vltavou, která je odsud splavná, a má krásné náměstí lemované arkádovými domy, z nichž hlavní je radnice postavená roku 1730 v renesančním stylu. Další zajímavé budovy jsou katedrála se samostatně stojící věží z roku 1500 a kostel Panny Marie s klášterem. Budějovice mají rozmanitý, rozvíjející se průmysl, kerý zahrnuje výrobu chemikálií, zápalek, papíru, strojů, cihel a dlaždic, mlýny a pily, loděnici, zvonárnu a výrobu tužek. Jsou hlavním obchodním centrem jižních Čech, důležitým železničním uzlem i říčním přístavem. Obchoduje se s obilím, dřevem, lignitem, solí, průmyslovými produkty a pivem, které se většinou vyváží do Ameriky. Od roku 1783 je sídlem biskupa a je centrem německé enklávy v českých Čechách. Ale český element stále roste a populace v roce 1908 byla z 60 % česká. Železnice z Budějovic do Lince, vystavěná v roce 1872 pro koňské vozy, byla první tratí v Rakousku. O něco severněji, v údolí Vltavy, stojí krásný zámek Frauenberg (Hluboká), který patří knížeti ze Schwarzenberga. Stojí na místě dřívějšího hradu ze 13. století a byl postaven v polovině 19. století podle zámku Windsor.

Staré město Budějovice založil ve 13. století Budivoj Vítkovec, otec Záviše z Falkensteina. V roce 1265 založil Otakar II. nové město, které se brzy stalo královským. Karel IV. a jeho syn Václav udělili městu mnoho práv. Ačkoliv byly Budějovice převážně katolické, podpořily volbu krále Jiřího z Poděbrad a v roce 1468 byly obsazeny křižáky pod vedením Zdeňka ze Stenberga. Od těch dob zůstaly věrné králi a v roce 1547 jim bylo císařem Ferdinandem uděleno právo hlasování na sněmu hned po Praze a Plzni. Po vypuknutí třicetileté války byla Budějovicím potvzena všecha jejich privilegia.

Budweis