Ottův slovník naučný/Objektivné řízení
Objektivné řízení. Byl-li obsahem spisu tištěného spáchán čin trestný, sluší z pravidla stíhati pro něj toho, kdož podle povšechných zásad práva trest. jest z něho odpovědný (stíhání ). Vedle toho však možno jest i stíhání , stíhání totiž, které nesměřuje proti žádné určité osobě, nýbrž jen proti samému spisu tištěnému. Základem tohoto zařízení jest názor, že čin trestný spisem tištěným nabyl samostatné jsoucnosti, jež trvá a znova a znova se obnovuje, pokud spis tištěný trvá a jest rozšiřován. Toto o. ř. obsahuje také § 493. rak. ř. tr. z r. 1873 (podobně již před tím zák. o říz. tisk. z r. 1862 a tisk. novella ze dne 15. října 1868), chybující ovšem nejvážněji v tom, že je připouští beze všeho obmezení i tam, kde by stíhání subjektivné bylo možno. Právo žádati, aby o. ř. bylo zavedeno, zákon dává , z čehož jest souditi, že mimořádné toto řízení může býti konáno jen při činech trest. . Státní zástupce má při tom uvažovati, zdali »veřejný prospěch« takového opatření vyhledává; avšak i když byl rozhodl se pro takovéto stíhání objektivné, může i potom ještě zahájiti stíhání subjektivné. Žádost podati sluší při sborovém soudě první stolice a, jde-li o přestupek, při soudě okresním. Dotčený soud usnáší se v sezení neveřejném, slyše prve státního zástupce, o tom, zdali nebo jaký čin trestný shledal v obsahu spisu tištěného. Výrok tento nemá arci nijakého účinku praejudikujícího pro rozhodnutí o vině v řízení subjektivném, jež by snad potom bylo zavedeno. K výroku, jímž obsah spisu prohlášen byl za trestný, sluší připojiti zákaz dalšího rozšiřování, kterýžto zákaz má se vyvěšením na soudním domě a vyhláškou v úředních novinách přivésti v obecnou známost.

Proti nálezu, jímž v obsahu spisu tištěného shledán byl čin trestný, může každý, jehož se týče, jako na př. vydavatel, nakladatel, redaktor, inserent, předplatitel, ve lhůtě osmidenní od jeho vyhlášeni podati  neboli , a to k témuž soudu, od něhož nález byl vydán. Tento soud rozhoduje o námitkách v sezení veřejném, při němž má vyslechnouti prve státního zástupce a toho, kdož námitky podal (§ 493., odst. 2.). Na nález tu učiněný lze podati , o níž s konečnou platností rozhoduje sborový soud první nebo druhé stolice podle toho, zda byl nález vydán soudem okresním či sborovým soudem první stolice (§ 494.). -rch.

Právo v Ottově slovníku naučném