Ottův slovník naučný/První rok
První rok (právn.) jest první ústní jednání před soudem o civilní žalobě. Jednání toto, jde-li o žalobu podanou u sborového soudu, jest obmezeno pouze na zjištění, zda je spor nutný, a na otázky ryze formální; projednávání pře jest vyloučeno. O žalobách těchto, vyjímaje žaloby o neplatnost a zrušení manželství, musí býti p. r. ustanoven. Naproti tomu o žalobách podaných u okr. sboru může býti již prvni stání ustanoveno k ústnímu projednáni rozepře, avšak ani ustanovení p-ho r-u není vyloučeno.

U sborových soudů řídí p. r. předseda senátu nebo zmocněný k tomu jeho přísedící, který také o návrzích průběhem jednání činěných rozhoduje, pokud k rozhodnutí vůbec dojíti může.

Zjištění při p-m r-u, zda je spor nutným, obmezuje se pouze na otázku, zdali žalovaný žalobní nárok uznává, neb žalobce na žalobě trvá. Uzná-li žalovaný žalobní nárok, nebo vzdá-li se žalobce téhož, mohou strany uzavříti smír; je-li uznání neb vzdání se nároku úplné, soud musí k návrhu strany vynésti rozsudek pro uznání neb vzdání se nároku. K vynesení rozsudku dojde také tehdy, když jedna strana se nedostaví a dostavivší se strana navrhne vynesení rozsudku (kontumační rozsudek).

Co se týče formálních otázek, mají především býti již při p-m r-u ohlášeny námitky nepřípustnosti řízení soudního, nepříslušnosti, rozepře zahájené nebo pravoplatně rozsouzené. Účelem ohlášení těchto námitek již při p-m r-u jest, aby mohlo býti po případě o nich zavedeno zvláštní jednání; při p-m r-u o nich, vyjímaje námitku nepříslušnosti neodstranitelné ani prorogací, rozhodovati se nesmí. Dále možno při p-m r-u přijmouti též prohlášení pojmenovaného autora a shodnou-li se strany o převzetí sporu jím, pak soud žalovaného ihned sprostí žaloby pouhým usnesením. Pak nutno již při p-m r-u žádati od žalobce (cizince) žalobní jistotu a žádati za povolení změny žaloby; i o těchto návrzích rozhodne soud ihned. Konečně možno již při p-m r-u činiti námitku, že ta neb ona strana není svéprávnou, neb že osoba, která vystupuje jako zástupce žalobcův, není k tomu oprávněna, a navrhnouti zamítnutí žaloby. O těchto námitkách a návrzích projednává a rozhodne se ihned a dokonce může i soud, sezná-li takovouto závadu, jednání o ní zavésti sám a řízení další zastaviti. Totéž platí o nepříslušnosti soudu prorogací neodstranitelné. Nenastane-li žádný z vyjmenovaných případů, p. r. skončí se tím, že soudce určí žalovanému lhůtu k podání odpovědi, neb u okr. soudu, že ustanoví stání k ústnímu projednání rozepře. P. r. možno odročiti, když žalovaný bez své viny k němu dostaviti se nemůže neb nemůže přednésti námitky nebo návrhy, které mohou býti činěny jediné při p-m r-u. Předpisy o p-m r-u platí pak i o stání odročeném. Hlr.

Právo v Ottově slovníku naučném