Ottův slovník naučný/Alglave
Alglave , právník a publicista francouzský, nar. 27. dub. 1842 ve Valenciennes, kde také studoval a oddal se pak studiu právnictví na »École de Droit« v Paříži. R. 1864 vyznamenán od »École de Chartrès« za spis Études sur le droit mérovingien d'après la loi des Francs Ripuaires a uvázal se s Yungem v redakci »Revue des Cours scientif.« a »Rev. des Cours littéraires«, jež r. 1871 proměněny v »Revue scientif.« a »R. politique et littér.«. Roku 1868 stal se doktorem na základě prací Le droit d'action du Ministère publique en matière civile a Les jurisdictions civiles chez les Romains jusqu' á l'introduction des Judicia Etraordinaria; r. 1869 jmenován professorem řím. a správního práva v Douai, kde přednášel též o trest. právu a dějinách právn. a r. 1873 svěřen mu též kurs národn. hospodářství v Lille. Násl. roku začal s Herbertem Spencerem, Huxleyem, Virchowem, Czermakem. Kostomarovem aj. vydávati »Bibliothèque scientifique internationale«, r. 1878 jmenován mimoř. a r. 1885 řádným profes. na právn. fakultě v Paříži, kde přednáší o vědě finanční. Roku 1886 zasazoval se o monopolisování líhovin brošurou Le monopole facultatif de l'alcool, jež vzbudila velikou pozornost. Napsal ještě L'action du Ministère publique et Théorie des droits d'ordre public en matière civile (Pař. 1874–76, 2 sv.), a Principe des constitutions politiques, a četné články v časopisech. Byl také spolupracovníkem A. Valetteova »Cours de droit civil.«.

Alglave