Ottův slovník naučný/Pavlodar
Pavlodar, új. město sibiř. oblasti semipalatinské na pr. bř. ř. Irtyše, na území Irtyšské čáry sibiřského kozáckého vojska, tvoří jedinou osadu s , má 7624 obyv. (1897), mezi nimi 1385 Kirgízův a 1594 muham., 3tř. měšť. šk., školu dívčí, církevní školu dívčí a chlapeckou, muhammedánské školy chlapecké a dívčí, vojenský lazaret a kirgízské léčebny, 6 malých průmyslových závodů, čilý obchod s Kirgízy, kteří vyměňují zde produkty svého dobytkářství za obilí, zboží kovové, rukodělné a osadnické, zvláště mnoho prodává se zde skotu, ročně za více než 100.000 rublův. –  leží po obou stranách Irtyše na hranici s gub. tomskou, tobolskou a oblastí akmolinskou na ploše 2379 km2. Povrch jeho jest většinou stepní, toliko na z. a j. zdvihali se severní odhoří Cingir-tau, sklánějící se k Irtyši. Kromě Irtyše není v újezdě větší řeky, jezer jest mnoho, avšak většina z nich má vodu slanou. Obyvatelův jest 139.990 (1897), mezi nimi 131.768 muhammedán. Kirgízův, jichž většina, 112.970, žije kočovně. Hlavním zaměstnáním obyvatelův jest chov dobytka, který po celý rok se pase, teprve v posledních letech sklízí se seno (22 mill. pudů roč.). Velbloudů jest 7880, koní 170.524, skotu 119.582, ovcí 311.194 a kozy 1594. Orbou zabývají se hlavně usedlí obyvatelé, avšak i kočovní Kirgízové obracejí se k ní víc a více, zahradnictví jest dosti rozvinuté, hojně pěstuje se tabák, kozáci provozují i lov ryb v Irtyši. Průmyslový závod jest jen 1, dobývá se kamenné uhlí (ročně 62.000 pudů) a měděné rudy, ze solných jezer těží se sůl, některá jezera mají léčivou vodu. Jako domácí průmysl provozuje se zpracování srsti a koží, které jsou také hlavním předmětem obchodu. Výroč. trhů jest v újezdě 7 s úhrnným obratem do 300.000 rub. ročně. Tšr.

Sídla v Ottově slovníku naučném