Ottův slovník naučný/Vartemberk
Vartemberk: 1) V.,  (Wartenberg), město v Čechách, 310 m n. m., hejtm. Čes. Lípa, okr. Mimoň, má 235 d., 1993 obyv. n. (1900), far. kostel, vystavěný r. 1772 na místě starého (r. 1384 připomínaného), 4tř. šk., pš., telegraf, četn. stanici, měst. spořitelnu, spořitel. a zálož. spolek, mlékařské družstvo, 2 mlýny, po domácku tkalcovství a výroč. trny. Opodál pískovcové lomy a popl. dvory  a . Alod. statek se dvorem, pivovarem, pilou a šindelnou drží František říš. hr. Hartig. — Uprostřed XVI. stol. V. měl měst. práva a  měst. (vyobr. č. 4541.): ve stříbrném štítě Červenou rožmberskou růži. — Hrad V., pův. , založen v 2. pol. XIII. stol. a první známý držitel jeho Beneš z Vartemberka zapsal se s hradem svým r. 1277 králi Václavovi. Potomci Benešovi seděli zde po celé XIV. a v 1. pol. XV. stol. Před r. 1438 zmocnil se hradu Mikuláš Sokol z Lamberka, v l. 1479—82 připomíná se Linhart z Gutšteina a jeho syn Burjan (r. 1487), od něhož V. koupil Jan z Vartemberka a prodal jej ještě s jiným zbožím Bartoloměji Hiršpergerovi z Kynygsheimu, jehož potomci se tu připomínají do bitvy na Bílé Hoře. Tehda Jan Baltazar a Erasmus bratří Hiršpergerové z Hiršperku a z Kynygsheimu přistoupili ke konfederaci stavů odbojných, začež z trestu propadl statek jejich V. konfiskaci a prodán od komory české Albrechtovi z Valdšteina. Tento udělil (r. 1633) V. pod léno Krištofovi Pavlovi z Liechtensteina. Poč. XVIII. stol. V. dostal se do rodu hr. Hartigů. R. 1646 vypálili město Švédové. — 2) V. viz .  

Hesla v Ottově slovníku naučném