תקנות מס ערך מוסף ומס קניה (סדרי הדין בערעור)
; ; ; , , ; ; ; ; ; ; ; ; .

בתוקף סמכותי לפי    (להלן – החוק),   (להלן – חוק מס קניה), ולפי כל חוק אחר, אני מתקין תקנות אלה:

 בתקנות אלה –
 ”החלטת המנהל“ – החלטת המנהל או מי שהוא הסמיכו לכך, לפי , , , , , , , , , ,   או לפי ;
 ”בית משפט“ – בית המשפט המחוזי ובבקשה לפי , בית משפט השלום שבתחום שיפוטו נמצא מקום עסקו העיקרי של המערער או משרדו הרשום;
 ”המשיב“ – המנהל;
 ”מס“ – כהגדרתו  או ;
 ”מספר זהות“ – כהגדרתו ;
 ”תקנות סדר הדין“ – .

 כתב ערעור יוגש בתוך שישים ימים מהיום שבו הומצאה למערער החלטת המנהל, למעט ערעורים לפי , ,  .
 המשיב רשאי להגיש כתב תשובה לכתב ערעור בתוך שישים ימים ממועד המצאת כתב הערעור לידיו לפי ; כתב התשובה ייחתם ביד המשיב או בא כוחו.
 כתב ערעור וכתב תשובה יכללו שלושה חלקים לפי הסדר המפורט להלן:
 כותרת;
 תמצית הטענות;
 פירוט הטענות.
 חלקו השני של כתב הטענות לא יעלה על ארבעה עמודים, וחלקו השלישי לא יעלה על שישה עשר עמודים;
 עורך דין המייצג בעל דין, יצרף לכתב הטענות הראשון את ייפוי הכוח מטעם בעל הדין.

 כתב ערעור יכלול בחלקו הראשון את הפרטים האלה בלבד ולפי הסדר המפורט להלן:
 שם בית המשפט שאליו הוא מוגש;
 שם המערער, מספר הזהות שלו, מספר הרישום שלו אצל המשיב וכתובת מגוריו או כתובת עסקו;
 שם עורך דינו של המערער אם הוא מיוצג, לרבות מספר רישיונו, וכן מענו להמצאת כתבי בית דין ופרטי התקשרות עימו;
 שם משרדו של המשיב שנגד החלטתו מוגש הערעור, ומענו;
 תאריך ההחלטה שבשלה מוגש הערעור ותאריך המצאתה למערער;
 סכום החיוב לפי ההחלטה שעליה מוגש הערעור, סכום החיוב לטענת המערער וסכום החיוב השנוי במחלוקת;
 אם מי מבעלי הדין הוא פסול דין או קטין כמשמעותם  – ציון עובדה זו, או אם מי מבעלי הדין הוא תאגיד או ישות אחרת – ציון עובדה זו ודרך התאגדותו;
 הפרטים הנדרשים לפי ;
 רשימת כל הסעדים המבוקשים.
 כתב הערעור ייחתם בידי המערער או בא כוחו.

 בחלקו השני של כתב הערעור יפרט המערער את העניינים האלה בלבד ולפי הסדר המפורט להלן:
 תיאור תמציתי של בעלי הדין;
 הסעד המבוקש באופן תמציתי;
 טענות מקדמיות שיש בהן כדי להביא לקבלת הערעור כולו או מקצתו;
 תמצית העובדות הנחוצות לביסוסה של עילת הערעור;
 הנימוקים שעליהם מבוסס הערעור; כל נימוק יפורט בנפרד.

 כתב תשובה יכלול בחלקו הראשון את הפרטים האלה בלבד ולפי הסדר המפורט להלן:
 הערכאה השיפוטית שאליה הוגש כתב הערעור וכן מספר התיק בבית המשפט;
 שם המערער ועורך דינו ופרטיהם כפי שהם מופיעים בכתב הערעור, ופרטיו של המשיב;
 שם פרקליטות המחוז;
 המען ופרטי ההתקשרות של המשיב ושל פרקליטות המחוז;
 המועד האחרון להגשת כתב התשובה.

 בחלקו השני של כתב התשובה יפרט המשיב את העניינים האלה בלבד ולפי הסדר המפורט להלן:
 טענות מקדמיות שיש בהן כדי לסלק את הערעור, כולו או מקצתו, על הסף;
 תמצית תשובת המשיב וטענותיו.

 חלקו השלישי של כתב הטענות יכלול את פירוט העובדות המשמשות יסוד לכתב הטענות וכל מידע נוסף שתכליתו לסייע בהבהרת המחלוקת ובמיקוד הפלוגתות שבין בעלי הדין.

 לכתב טענות יצורפו מסמכים אלה בלבד והם יהיו נספחי כתב הטענות:
 לכתב הערעור יצורף העתק של מסמך מהותי וכל כתב אחר המשמש ביסוד הנטען בכתב הערעור, לרבות העתק מהחלטת המנהל שבשלה הוגש הערעור, העתק מהדוח התקופתי שלגביו התקבלה ההחלטה, העתק מהשומה ומנימוקי השומה;
 לכתב התשובה יצורף העתק של מסמך מהותי וכל כתב אחר המשמש ביסוד הנטען בכתב התשובה אם לא צורפו לכתב הערעור;
 אם מסמך המפורט בפסקה (1) או (2) אינו ברשותו של בעל הדין, יצוין בידי מי הוא מצוי או היכן הוא מצוי, למיטב ידיעתו.

 לכתב הערעור יצרף המערער –
 העתק מהדו״ח התקופתי שלפיו נקבעה השומה;
 העתק מהודעת השומה;
 העתק מהחלטת המנהל;
 
 המערער יגיש למזכירות בית המשפט לא יאוחר משבעה ימים לפני המועד שנקבע לשמיעת הערעור, אישור מאת המנהל כי שולם המס שאינו שנוי במחלוקת.

 הערעור יכול שיתיחס ליותר משומה אחת לגבי אותו המערער, אולם לצורך חישוב האגרות לפי  יראו כל אחת מהשומות שהודעת הערעור מתייחסת אליהן כאילו הוגש עליה ערעור נפרד; פרטים המנויים  שאינם זהים לכל השומות יפורטו לגבי כל שומה בנפרד.

 עם הגשת כתב הערעור ישלם המערער בבית המשפט את האגרה הקבועה .

 

 רשאי בית המשפט, אם ניתנה לו סיבה מספקת לכך להאריך את המועדים להגשת ערעור או תשובה לפי תקנות אלה.

 הוגש כתב ערעור על יותר מהחלטה אחת ונראה לבית המשפט שאין זה נוח לדון בערעור על כל ההחלטות ביחד, רשאי הוא להחליט, בכל שלב, על דיון בנפרד בכל החלטה או באחדות מהן.

 לא הגיש המערער אישור כאמור  יירשם הערעור לדחייה ותומצא על כך הודעה לבעלי הדין.

 בלי לפגוע באמור בתקנות אלה, ובכפוף לאמור בתקנת משנה (ג), יחולו על ערעור  בשינויים המחויבים, למעט , , , , , , , , .
 לעניין החלת , יחולו ההוראות האלה:
 לענין תקנה זו, כל מקום שנאמר בהוראות  ”תובע“ – קרי ”מערער“, ”נתבע“ – קרי ”משיב“, ”תובענה“ – קרי ”ערעור“, הכל לפי הענין.
 על אף האמור , בערעור מס יישמעו עדויות ראשיות בכתב; בית המשפט רשאי, במקרים המתאימים, בהתחשב, בין השאר, במורכבותה של התביעה ובטיב הסכסוך בין הצדדים, להורות שעדויות מסוימות, כולן או מקצתן, יישמעו בעל פה;
 על אף האמור , בערעור מס, סיכומי טענות יוגשו בכתב בהקדם האפשרי לאחר סיום הבאת הראיות; בית המשפט רשאי, במקרים המתאימים, בהתחשב, בין השאר, בהיקף הראיות בכתב ובעל פה, במורכבותה של התביעה ובטיב הסכסוך בין הצדדים, להורות שסיכומי הטענות על הפרשה כולה או על שאלה מסוימת שהורה, יישמעו בעל פה.

 בית המשפט יתיר הבאת ראיה עליה ביסס המשיב את שומתו או את החלטתו, או המערער את הדו״ח שהגיש או את טענותיו, גם אם ראיה כזו לא היתה קבילה בבית משפט בדיון בהליך אזרחי.

 בערעור על פסק דין ובבקשת רשות ערעור על החלטה של בית המשפט לבית המשפט העליון, יחול , בשינויים המחויבים.

 

 

 

 

 תקנות מס קניה (סדרי דין בערר ובערר ביניים), התשל״א–1971 – בטלות.

 תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של  לגבי סוג העוסקים, כפי שנקבע לפי .

 לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס ערך מוסף ומס קניה (סדרי הדין בערעור), תשל״ו–1976“.

 חיים י׳ צדוקשר המשפטים

בוט חוקים