חוק הגנה על עובדים בשעת חירום
חוק קודם: . חוק חדש: ; ; ; , ; .

הארכת הוראת שעה: .

  –
 ”אדם עם מוגבלות“ – כהגדרתו ;
 ”אומן“ ו”מנחה אומנה“ – כהגדרתם ;
 ”הורה עצמאי“ – כהגדרתו ;
 ”השר האחראי“, לענין מוסד חינוך – השר שבתחום אחריותו מצוי מוסד חינוך, לפי הענין;
 ”חוק ההתגוננות האזרחית“ – ;
 ”חוק העונשין“ – ;
 ”ילד“ – מי שטרם מלאו לו 14 שנים, וכן תלמיד עם צרכים מיוחדים כהגדרתו ;
 ”מוסד חינוך“ – לרבות מוסד חינוך כהגדרתו , מעון כהגדרתו , וקייטנה כהגדרתה , וכן מעון יום שיקומי כהגדרתו , מעון יום לפעוטות כהגדרתו , צהרון כהגדרתו , משפחתון לילדים, ומסגרת פעילות יומית לילדים ולאנשים עם מוגבלות שטרם מלאו להם 21 שנים, בפיקוח או במימון של משרד הרווחה והביטחון החברתי או של מחלקה לשירותים חברתיים ברשות מקומית;
 ”מצב מיוחד בעורף“ – כמשמעותו ;
 ”משפחתון לילדים“ – מקום שבו שוהים לא יותר משישה פעוטות מגיל שלושה חודשים עד שלוש שנים;
 ”פיטורים“ – לרבות אי־חידוש חוזה עבודה לתקופה קצובה, שהוא אחד מאלה:
 חוזה עבודה לתקופה קצובה של שנים עשר חודשים או יותר;
 חוזה עבודה לתקופה קצובה הפחותה משנים עשר חודשים, שהאריך או שחידש העסקה קודמת של העובד שהיתה סמוך לפני תחילת תוקפו של החוזה;
 ”קבלן כוח אדם“, ”מעסיק בפועל“ – כהגדרתם ;
 ”שעת התקפה“ – כהגדרתה .

 לא יפטר מעסיק עובד בשל היעדרותו מהעבודה או אי־ביצוע העבודה, מחמת הוראה שניתנה בשעת התקפה לפי , או הוראה שניתנה בעת מצב מיוחד בעורף לפי , אשר בשלה נמנע מן העובד להתייצב לעבודתו או לבצעה, לפי הענין, ולענין אדם עם מוגבלות – לרבות בשל מוגבלותו.
 לא יפטר מעסיק עובד בשל היעדרותו מהעבודה לצורך השגחה על ילדו, הנמצא עמו, עקב סגירת מוסד החינוך שבו לומד או שוהה הילד מחמת הוראה כאמור בסעיף קטן (א), או עקב הוראה של השר האחראי שניתנה בשעת התקפה או בעת מצב מיוחד בעורף אשר מכוחה מחויב העובד לשהות במוסד החינוך שבו לומד או שוהה הילד, ובלבד שבתקופת היעדרותו של העובד התקיים אחד מאלה:
  לא יפטר מעסיק עובד בשל היעדרותו מהעבודה לצורך השגחה על ילדו, הנמצא עמו, עקב סגירת מוסד החינוך שבו לומד או שוהה הילד מחמת הוראה כאמור בסעיף קטן (א), עקב סגירת מוסד החינוך בשעת התקפה או בעת מצב מיוחד בעורף, שעליה נמסרה הודעה לעובד על ידי הרשות המקומית או על ידי מוסד החינוך, או עקב הוראה של השר האחראי שניתנה בשעת התקפה או בעת מצב מיוחד בעורף אשר מכוחה מחויב העובד לשהות במוסד החינוך שבו לומד או שוהה הילד, ובלבד שבתקופת היעדרותו של העובד התקיים אחד מאלה:
 הילד נמצא בהחזקתו הבלעדית של העובד או שהעובד הוא ההורה העצמאי של הילד;
 בן זוגו של העובד הוא עובד או עובד עצמאי, ולא נעדר מעבודתו, מעסקו או מעיסוקו במשלח ידו, לצורך השגחה על הילד, ואם בן הזוג אינו עובד או עובד עצמאי – נבצר ממנו להשגיח על הילד.
 הוראות פסקה (1) לענין היעדרות מהעבודה עקב סגירת מוסד החינוך שבו לומד או שוהה הילד של העובד, לא יחולו אם היה במקום העבודה של העובד או של בן זוגו, בעת היעדרות העובד כאמור באותה פסקה, סידור נאות להשגחה על הילד.
 הוראות פסקאות (1) ו־(2) יחולו, בשינויים המחויבים, לגבי עובד שהוא אומן, ובידו אישור מנחה אומנה המעיד כי בתקופת ההיעדרות כאמור בפסקה (1) מתגורר אצלו ילד לפי .
 
 לא יפטר מעסיק עובד בשל היעדרותו מהעבודה או אי־ביצוע העבודה בתקופת הוראת השעה מחמת התקיימות אחד מאלה בעובד:
 הוא התפנה ממקום מגוריו אשר נמצא ביישוב המנוי ;
 הוא הורה או בן זוג של מי שנקבע לפי , כי הוא חטוף או נעדר כתוצאה מפעולות האיבה או פעולות המלחמה, או שהוא בן משפחה אחר של חטוף או נעדר כאמור שהגיש הצהרה חתומה בכתב ידו כי נמנע ממנו להתייצב לעבודתו או לבצעה מחמת היות בן משפחתו חטוף או נעדר;
 הוא חטוף או נעדר כפי שנקבע לפי , כתוצאה מפעולות האיבה או פעולות המלחמה.
 בסעיף קטן זה –
 ”אח“ – כהגדרתו ;
 ”בן משפחה אחר“ – כל אחד מאלה:
 ילדו של החטוף או הנעדר, שמלאו לו 18 שנים;
 אח של החטוף או הנעדר;
 קרוב משפחה אחר שמשולם לו מענק לפי ;
 ”חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים“ – ;
 ”חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה“ – .
  לא יפטר מעסיק עובד בשל היעדרותו מהעבודה או אי־ביצוע העבודה בתקופת הוראת השעה, לצורך השגחה על ילדו הנמצא עימו, עקב שירותו של בן הזוג של העובד או הורהו האחר של ילדו כחייל כהגדרתו , או עקב היותו מי מהמנויים .
  לא יפטר מעסיק עובד בשל היעדרות מהעבודה או אי־ביצוע העבודה מחמת מצב ביטחוני כמשמעותו בהסכם בדבר תשלום שכר באזור הגבלה, ששרר במקום מגוריו או במקום עבודתו של העובד, ובלבד שמקום העבודה או מקום המגורים, לפי הענין, מצויים באזור הגבלה; בסעיף קטן זה –
 ”אזור הגבלה“ –
 לענין התקופה שמיום ט״ז בתמוז התשס״ו (12 ביולי 2006) עד יום ו׳ באב התשס״ו (31 ביולי 2006) – אזור הגבלה כהגדרתו לפי ;
 לענין התקופה שמיום ז׳ באב התשס״ו (1 באוגוסט 2006) עד יום כ״א באב התשס״ו (15 באוגוסט 2006) – אזור הגבלה כפי שנקבע לפי , לגבי יום ו׳ באב התשס״ו (31 ביולי 2006), ובלבד שקיים מצב מיוחד בעורף באותו אזור הגבלה;
 ”הסכם בדבר תשלום שכר באזור הגבלה“ – כהגדרתו .
 
 היה המעסיק קבלן כוח אדם, יראו לענין סעיף זה גם הפסקה, קבועה או זמנית, של העסקת העובד, כפיטורים, ויחולו הוראות אלה:
 מעסיק בפועל לא יגרום לפיטוריו של עובד של קבלן כוח אדם, בשל היעדרותו מהעבודה או אי־ביצוע העבודה בנסיבות כאמור בסעיפים קטנים (א), (ב) או (ג), לפי הענין;
  מעסיק בפועל לא יגרום לפיטוריו של עובד של קבלן כוח אדם, בשל היעדרותו מהעבודה או אי־ביצוע העבודה בנסיבות כאמור בסעיפים קטנים (א), (ב), (ב1), (ב2) או (ג), לפי הענין;
 קבע בית הדין לעבודה כי עובד של קבלן כוח אדם פוטר בשל היעדרותו מהעבודה או אי־ביצוע העבודה בנסיבות כאמור בסעיפים קטנים (א), (ב) או (ג), לפי הענין, חזקה היא כי המעסיק בפועל גרם לפיטוריו בניגוד להוראות פסקה (1), אלא אם כן הוכיח אחרת;
  קבע בית הדין לעבודה כי עובד של קבלן כוח אדם פוטר בשל היעדרותו מהעבודה או אי־ביצוע העבודה בנסיבות כאמור בסעיפים קטנים (א), (ב), (ב1), (ב2) או (ג), לפי הענין, חזקה היא כי המעסיק בפועל גרם לפיטוריו בניגוד להוראות פסקה (1), אלא אם כן הוכיח אחרת;
 הוראות סעיף קטן זה באות להוסיף על האיסורים החלים על קבלן כוח אדם כמעסיק לפי סעיף זה.
 פוטר עובד בניגוד להוראות סעיף זה, בטלים הפיטורים.
  שר העבודה, לאחר התייעצות עם שר הביטחון, רשאי, בצו, לשנות את , אם נוכח כי הדבר נדרש עקב פעולות האיבה או פעולות המלחמה.
  בסעיף זה –
 ”ההכרזה על מצב מיוחד בעורף“ – ההכרזה על מצב מיוחד בעורף מיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023);
 ”פעולות האיבה או פעולות המלחמה“ – פעולות האיבה או פעולות המלחמה, שאירעו בתקופה שמיום ההכרזה על מצב מיוחד בעורף עד תום תקופת תוקפה של ההכרזה האמורה או עד תום הפעולות הצבאיות המשמעותיות, לפי המאוחר;
 ”הפעולות הצבאיות המשמעותיות“ – הפעולות הצבאיות המשמעותיות שעליהן החליטה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי לפי , והודיעה לגביהן לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ביום כ״ג בתשרי התשפ״ד (8 באוקטובר 2023);
 ”תקופת הוראת השעה“ – כמשמעותה , או , אם הוארכה, כפי שהיא חלה לגבי אותו עניין.

 היעדרות עובד מהעבודה כאמור  לא תיראה כהפסקה ברציפות עבודתו ולא תפגע בזכויות התלויות בוותק של העובד אצל מעסיקו.

 בתובענה של עובד בשל הפרת הוראות , תהא חובת ההוכחה על הנתבע כי פעל שלא בניגוד להוראות , אם הוכיח העובד שניים אלה:
  בתובענה של עובד בשל הפרת הוראות , תהא חובת ההוכחה על הנתבע כי פעל שלא בניגוד להוראות , אם נקבע לפי , כי העובד הוא חטוף או נעדר, או שהעובד הוכיח שניים אלה:
 כי נעדר מעבודתו או לא ביצעה, בנסיבות כאמור , לפי הענין;
  כי נעדר מעבודתו או לא ביצעה, בנסיבות כאמור , לפי הענין;
 כי הפיטורים היו בעת היעדרותו מהעבודה או אי־ביצועה, כאמור בפסקה (1), או בתוך חודשיים לאחר מכן.

 לבית הדין לעבודה תהא סמכות ייחודית לדון בתובענה לפי , והוא רשאי –
 לפסוק פיצויים אף אם לא נגרם נזק של ממון, בשיעור שייראה לו בנסיבות הענין;
 ליתן צו מניעה או צו עשה, אם ראה שהענקת פיצויים בלבד לא תהא צודקת; בבואו ליתן צו כאמור יביא בית הדין בחשבון, בין השאר, את השפעת הצו על יחסי העבודה במקום העבודה ואת האפשרות שעובד אחר ייפגע, ולגבי פיטורים הנובעים מצמצומים בעבודה גם את הוראותיו של הסכם קיבוצי החל על הצדדים; הוראות פסקה זו כוחן יפה על אף האמור .

 לא יזדקק בית הדין לעבודה לתובענה בשל הפרת הוראות , שהוגשה לאחר שחלפו שנים עשר חודשים מיום שנוצרה העילה.

 פיטר מעסיק עובד בניגוד להוראות , או גרם מעסיק בפועל לפיטוריו של עובד של קבלן כוח אדם בניגוד להוראות , דינו – קנס כאמור .

 נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה לפי  בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – קנס כאמור ; בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, או פקיד האחראי מטעם התאגיד על ניהול כוח האדם בתאגיד.
 נעברה עבירה לפי  בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח שעשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

 הוראות  באות להוסיף על זכויותיו של עובד לפי כל דין, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה, ולא לגרוע מהן.

 שר התעשיה המסחר והתעסוקה ממונה על ביצוע  והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

 הוראות  לא יחולו על אלה:
 מי שנקרא לשירות עבודה לפי ;
 שוטר כהגדרתו  (בסעיף זה – פקודת המשטרה);
 סוהר כהגדרתו ;
 עובד השירות כהגדרתו , ועובד המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים;
 חבר ארגון עזר כהגדרתו ;
 עובד בגוף הצלה כהגדרתו .

 

  –
 ”אזור הגבלה“ – כהגדרתו לפי ;
 ”הסכם קיבוצי“ – הסכם קיבוצי כללי או מיוחד כמשמעותם ;
 ”הסכם בדבר תשלום שכר באזור הגבלה“ – הסכם קיבוצי שנחתם ביום ו׳ באב התשס״ו (31 ביולי 2006) בין מדינת ישראל לבין לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, שענינו תשלום שכר לעובדים באזור הגבלה, שנעדרו מעבודתם או שלא ביצעו אותה;
 ”התקופה הקובעת“ – התקופה שמיום ט״ז בתמוז התשס״ו (12 ביולי 2006) עד יום כ׳ באב התשס״ו (14 באוגוסט 2006);
 ”עובד“ – למעט מי שחל עליו ההסכם בדבר תשלום שכר באזור הגבלה.

 עובד שבמהלך התקופה הקובעת נעדר מהעבודה או לא ביצע את העבודה, בימים שבהם היו מקום עבודתו או מקום מגוריו באזור הגבלה, ישלם לו מעסיקו במועד לתשלום שכר העבודה בהתאם להוראות , שכר בעד תקופת ההיעדרות או אי־ביצוע העבודה כאמור, בהתאם להוראות ההסכם בדבר תשלום שכר באזור הגבלה, וכן יופחתו ימי חופשה ממכסת ימי החופשה שזכאי לה העובד, בהתאם להוראות ההסכם האמור; לענין זה, ”היעדרות מעבודה או אי־ביצוע עבודה“ – בהתאם להוראות ההסכם בדבר תשלום שכר באזור הגבלה.
 חל על עובד הסכם קיבוצי שהסתדרות העובדים הכללית החדשה אינה צד לו ואשר מסדיר, בין השאר, תשלום שכר בעד תקופת היעדרות או אי־ביצוע עבודה באזור הגבלה, בתקופה הקובעת, כולה או חלקה, יחולו לגבי העובד הוראות ההסכם הקיבוצי האמור, במקום הוראות סעיף קטן (א), ואולם כל עוד לא נחתם הסכם קיבוצי כאמור יחולו על אותו עובד הוראות סעיף קטן (א).
 דין שכר המשתלם לפי הוראות ההסכם בדבר תשלום שכר באזור הגבלה, או לפי הוראות סעיפים קטנים (א) או (ב), כדין שכר עבודה לכל דבר וענין.

 אין בהוראות  כדי לגרוע מהוראות , לענין אישור שר האוצר בדבר שינויים בשכר או מתן הטבות כספיות אחרות הקשורות בעבודה מעבר למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה, או מהסמכויות הנתונות לשר האוצר לפי .

 הוראות  יחולו על אף האמור בכל דין.

 שר התעשיה המסחר והתעסוקה, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את התקופה הקובעת בתקופה נוספת שלא תעלה על 30 ימים (בסעיף זה – תקופת ההארכה), ובלבד שהתקיימו כל אלה:
 נכרת הסכם קיבוצי המאריך את תוקפו של ההסכם בדבר תשלום שכר באזור ההגבלה או נכרת הסכם קיבוצי אחר שענינו תשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם או שלא ביצעו אותה, בתקופת ההארכה;
 נקבע אזור הגבלה לפי , לגבי תקופת ההארכה,
 ואולם לענין תקופת ההארכה, יקראו את  כאילו במקום האמור בה נאמר ”הסכם קיבוצי שחל בתקופת ההארכה שאישר לענין זה שר התעשיה המסחר והתעסוקה, בהסכמת שר האוצר, וענינו תשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם או שלא ביצעו אותה בתקופה האמורה“.

 הוראות  לא יחולו על מי שנקרא לשירות עבודה לפי .

 שר התעשיה המסחר והתעסוקה ושר האוצר ממונים על ביצוע  והם רשאים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.

 

  –
 ”אזור הכרזה“ – כהגדרתו לפי , לגבי התקופה שמיום כ״ח באייר התשס״ז (16 במאי 2007) עד יום י״ז באלול התשס״ז (31 באוגוסט 2007);
 ”הסכם קיבוצי“ – הסכם קיבוצי כללי או מיוחד כמשמעותם ;
 ”הסכם בדבר תשלום שכר באזור הכרזה“ – הסכם קיבוצי שנחתם ביום כ״ח בסיון התשס״ז (14 ביוני 2007) בין מדינת ישראל לבין לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, שענינו תשלום שכר לעובדים באזור הכרזה, שנעדרו מעבודתם או שלא ביצעו אותה;
 ”התקופה הקובעת“ – התקופה שמיום כ״ח באייר התשס״ז (16 במאי 2007) עד יום י״ד בסיון התשס״ז (31 במאי 2007);
 ”עובד“ – למעט מי שחל עליו ההסכם בדבר תשלום שכר באזור הכרזה.

 עובד שבמהלך התקופה הקובעת נעדר מהעבודה או לא ביצע את העבודה, בימים שבהם היו מקום עבודתו או מקום מגוריו באזור הכרזה, ישלם לו מעסיקו במועד לתשלום שכר העבודה שנקבע בהסכם בדבר תשלום שכר באזור הכרזה, שכר בעד תקופת ההיעדרות או אי־ביצוע העבודה כאמור, בהתאם להוראות ההסכם האמור; לענין זה, ”היעדרות מעבודה או אי־ביצוע עבודה“ – בהתאם להוראות ההסכם בדבר תשלום שכר באזור הכרזה.
 חל על עובד הסכם קיבוצי שהסתדרות העובדים הכללית החדשה אינה צד לו ואשר מסדיר, בין השאר, תשלום שכר בעד תקופת היעדרות או אי־ביצוע עבודה באזור הכרזה, בתקופה הקובעת, כולה או חלקה, יחולו לגבי העובד הוראות ההסכם הקיבוצי האמור, במקום הוראות סעיף קטן (א), ואולם כל עוד לא נחתם הסכם קיבוצי כאמור יחולו על אותו עובד הוראות סעיף קטן (א).
 דין שכר המשתלם לפי הוראות ההסכם בדבר תשלום שכר באזור הכרזה, או לפי הוראות סעיפים קטנים (א) או (ב), כדין שכר עבודה לכל דבר וענין.

 אין בהוראות  כדי לגרוע מהוראות , לענין אישור שר האוצר בדבר שינויים בשכר או מתן הטבות כספיות אחרות הקשורות בעבודה מעבר למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה, או מהסמכויות הנתונות לשר האוצר לפי .

 הוראות  יחולו על אף האמור בכל דין.

 שר התעשיה המסחר והתעסוקה, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדה משותפת לוועדת הכספים ולוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את התקופה הקובעת בתקופות נוספות שלא יעלו בסך הכל על 90 ימים ושלא יימשכו לאחר יום י״ז באלול התשס״ז (31 באוגוסט 2007) (בסעיף זה – תקופות ההארכה), ובלבד שנכרת הסכם קיבוצי המאריך את תוקפו של ההסכם בדבר תשלום שכר באזור הכרזה או נכרת הסכם קיבוצי אחר שענינו תשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם או שלא ביצעו אותה, בתקופות ההארכה; ואולם לענין תקופות ההארכה, יקראו את  כאילו במקום האמור בה נאמר ”הסכם קיבוצי שחל בתקופות ההארכה שאישר לענין זה שר התעשיה המסחר והתעסוקה, בהסכמת שר האוצר, וענינו תשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם או שלא ביצעו אותה בתקופה האמורה“.

 הוראות  לא יחולו על מי שנקרא לשירות עבודה לפי .

 שר התעשיה המסחר והתעסוקה ושר האוצר ממונים על ביצוע  והם רשאים, באישור ועדה משותפת לוועדת הכספים של הכנסת ולוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת להתקין תקנות לביצועו.

 לענין חוק זה דין המדינה כדין כל מעסיק אחר.

 תובענה בשל הפרת הוראות חוק זה יכול שתוגש בידי העובד או בידי ארגון העובדים היציג באותו מקום עבודה, ובאין ארגון עובדים כאמור – ארגון העובדים שהעובד חבר בו.

 

 תחילתו של חוק זה, למעט ,  , ביום ט״ז בתמוז התשס״ו (12 ביולי 2006).
 הוראות  יעמדו בתוקפן עד יום כ״א באב התשס״ו (15 באוגוסט 2006).
 הוראות  יעמדו בתוקפן עד יום ז׳ באלול התשס״ו (31 באוגוסט 2006).

 

 נחל עוז;

 ארז;

 ניר עם;

 מפלסים;

 כפר עזה;

 גבים;

 אור הנר;

 נתיב העשרה;

 זיקים;

 יד מרדכי;

 כרמיה;

 כרם שלום;

 כיסופים;

 חולית;

 סופה;

 נירים;

 ניר עוז;

 עין השלושה;

 ניר יצחק;

 בארי;

 מגן;

 רעים;

 סעד;

 עלומים;

 שדרות;

 ברור חיל;

 דורות;

 יכיני;

 איבים;

 גברעם;

 מבקיעים;

 יתד;

 שלומית;

 נווה;

 שדי אברהם;

 מבטחים;

 ישע;

 עמי עוז;

 פרי גן;

 תלמי יוסף;

 עין הבשור;

 יבול;

 אבשלום;

 דקל;

 צוחר;

 אוהד;

 תלמי אליהו;

 שדה ניצן;

 בני נצרים;

 שוקדה;

 שובה;

 כפר מימון;

 תושיה;

 תקומה;

 זמרת;

 משגב עם;

 מנרה;

 מלכיה;

 מעין ברוך;

 יפתח;

 דפנה;

 מרגליות;

 כפר יובל;

 ראש הנקרה;

 חניתה;

 זרעית;

 שתולה;

 אביבים;

 מטולה;

 שלומי;

 שומרה;

 בצת;

 יערה;

 דישון;

 אדמית;

 ערב אל עראמשה;

 ר׳ג׳ר;

 דובב;

 מתת;

 ברעם;

 יראון;

 נטועה;

 כפר גלעדי;

 קריית שמונה;

 אבן מנחם;

 אילון;

 לימן;

 מצובה;

 אבירים;

 גרנות;

 גורן;

 עבדון;

 שניר;

 צבעון;

 דן;

 הגושרים;

 סאסא;

 עלמה;

 אלקוש;

 שאר ישוב;

 בית הלל;

 רמות נפתלי;

 פסוטה;

 חורפיש;

 ריחאניה;

 כרם בן זמרה;

 אשקלון;

 נתיבות;

 אופקים;

 צאלים;

 גבולות;

 אורים.

 אהוד אולמרטראש הממשלה
 אלי ישישר התעשיה המסחר והתעסוקה
 אברהם הירשזוןשר האוצר
 משה קצבנשיא המדינה
 דליה איציקיושבת ראש הכנסת

בוט חוקים