תקנות בתי המשפט (סדרי דין במשפט חוזר)
; ; .

בתוקף סמכותי לפי   (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:

 בתקנות אלה –
 ”בקשה“ – בקשה למשפט חוזר לפי ;
 ”נשיא בית המשפט העליון“ – לרבות ממלא מקומו הקבוע;
 ”הנידון“ – אדם שהורשע, ואם נפטר – בן־זוגו או כל אחד מצאצאיו, הוריו, אחיו או אחיותיו;
 ”פסק דין“ – טפסים רשמיים של פסק הדין אשר לפיו הורשע הנידון ושל פסקי הדין בערעורים על אותה הרשעה.

 בקשת הנידון תוגש לנשיא בית המשפט העליון בצירוף פסק הדין שעליו מוגשת הבקשה; העתק הבקשה יומצא ליועץ המשפטי לממשלה.
 המדינה תהיה המשיבה בבקשה.
 היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו, שהוא פרקליט המדינה או פרקליט מפרקליטות המדינה בדרגת מנהל מחלקה לפחות, יגיש תגובה לבקשה בתוך תשעים ימים מיום המצאתה; בתגובתו יציין את עמדתו בדבר קיומה או אי קיומה של אחת העילות האמורות , והוא יצרף אליה את המסמכים שעליהם הוא מסתמך בתגובתו; העתקים של התגובה ושל המסמכים האמורים יישלחו אל הנידון.

 בקשת היועץ המשפטי לממשלה תוגש לנשיא בית המשפט העליון, ובה יפרש את טענותיו המנומקות בדבר קיום אחת העילות האמורות , ויצרף פסק־הדין והמסמכים אשר עליהם הוא מסתמך בטענותיו האמורות.
 העתק הבקשה על כל מצורפיה ישלח היועץ המשפטי לממשלה אל הנידון; לא היה מקומו של הנידון ידוע, יודיע היועץ המשפטי לממשלה לנשיא בית המשפט העליון שהעתקים לא נמסרו לנידון.

 בקשה תוגש תוך תשעים יום מן היום בו נודע למבקש על קיום אחת העילות האמורות .
 היה נשיא בית המשפט העליון סבור, כי איחור בהגשת הבקשה נגרם שלא באשמתו או ברשלנותו של המבקש, רשאי הוא להיזקק לבקשה אף אם הוגשה לאחר תום המועד האמור בתקנת משנה (א).

 הדיון בבקשה יהיה ללא שמיעת טענות בעל־פה, זולת אם נשיא בית המשפט העליון הורה על דרך אחרת לענין בקשה פלונית.

 נשיא בית המשפט העליון בדונו בבקשה, רשאי, לצוות על היועץ המשפטי לממשלה, או על בא כוחו כאמור , לפי הענין, להגיש לו, במועד שקבע לכך, פרטים נוספים ומפורשים יותר לטענה שבחוות דעתו או בבקשתו, הכל כפי הענין.

 החלטת נשיא בית המשפט העליון בבקשה תימסר לנידון וליועץ המשפטי לממשלה בכתב, זולת אם הורה נשיא בית המשפט העליון על דרך אחרת.
 בהחלטה על משפט חוזר יקבע נשיא בית המשפט העליון את בית המשפט המחוזי שיקיים את המשפט החוזר, זולת אם הורה שהמשפט החוזר יהיה בבית המשפט העליון.

 סירב נשיא בית המשפט העליון להורות על משפט חוזר, לא תוגש בקשה נוספת או אחרת בשל עילה ששימשה יסוד לבקשה שסירבו לה.

 במשפט חוזר ידון בית משפט מחוזי בשלושה.
 במשפט חוזר בבית משפט מחוזי, לפי בקשת הנידון, יחולו סדרי הדין הנוהגים בבית משפט מחוזי בשפיטה על פי כתב אישום; ובית המשפט ידון בדבר כאילו הנידון נאשם בפניו בכתב האישום שהוגש נגדו בראשונה וכאילו לא הורשע עוד על כתב אישום כאמור.
 בהחלטתו על משפט חוזר בבית משפט מחוזי לפי בקשת היועץ המשפטי לממשלה, רשאי נשיא בית המשפט העליון, להורות על אחד מאלה:
 שסדרי הדין במשפט החוזר יהיו סדרי הדין האמורים בתקנת משנה (ב);
 שבית המשפט המחוזי ידון בענין כאילו הוא יושב כבית משפט לערעורים פליליים בערעור על פסק הדין וכאילו היועץ המשפטי לממשלה רשאי לערער על הרשעת הנידון.

 במשפט חוזר בבית המשפט העליון, רשאי בית המשפט העליון לעשות אחד מאלה:
 לפסוק על פי הבקשה, חוות הדעת והמסמכים האמורים  , ללא שמיעת טענות בעל־פה, לבטל את פסק־הדין ולזכות את הנידון מהעבירה שהורשע בה;
 לדון בענין כאילו הוא יושב כבית משפט לערעורים פליליים בערעור על פסק הדין; ואם הוגשה הבקשה על ידי היועץ המשפטי לממשלה, יראו את היועץ המשפטי לממשלה כאילו היה רשאי לערער על הרשעת הנידון.

 רשאי בית המשפט במשפט חוזר לסטות מסדרי הדין הנוהגים בשפיטה על פי כתב אישום או בערעור פלילי, הכל כפי הענין, ככל שיש לדעתו צורך בכך למען עשיית צדק.

 רשאי בית המשפט במשפט חוזר לקבל כראיה עדות שהועדה ונרשמה בפני בית המשפט במשפט הראשון, אם הוכח להנחת דעתו שאי־אפשר להביא את העד שהעיד אותה עדות, או אם הוא סבור שמחמת הזמן שחלף נשתכחו מן העד פרטים שמסר במשפט הראשון.

 פסק־דין של בית־משפט מחוזי במשפט חוזר, דינו, לענין ערעור, כדין פסק־דין של בית־משפט מחוזי בערעור פלילי.

 זוכה הנידון במשפט חוזר, יפורסם ביטול פסק הדין והזיכוי בדרך שיורה בית המשפט.

 לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בתי המשפט (סדרי דין במשפט חוזר), תשי״ז–1957“.

 פנחס רוזןשר המשפטים

בוט חוקים