ציצים ופרחים (יעב"ץ)/מ


אות מם

מהדורת צוויבל
 <עם הכולל> גימטריא  הוא האדם הגדול בענקים. והוא בסוד המאור הגדול. 

. עם הכולל גימטריא [, מלוי אהי"ה. [וכן] . שהם שרשי הדין צדק: 

 גימטריא , זה שאמר הכתוב  מה נאוו על ההרים רגלי מבש"ר. ומדוקדק אמרו רגלי. כי לכאורה אין לו ענין למבשר. אין נאה בו אלא קולו הערב. אבל הענין על פי מה שכתב האר"י [ספר הלקוטים חיי שרה פכ"ד]. שכל הפגם היה ברגלים. בסוד כי נגע בכף ירך יעקב . לכן מאן דידע במדידו דרגלין. ידע אימת אתי משיחא. לפי שרגלי יעקב צריכין תקון תחלה. ע"י יוצאי ירך יעקב. כדמטו רגלין ברגלין. כדאיתא ב[ספר הזהר] פ' פקודי . וכשיתוקנו בחינות רגלים. בסוד רחצתי את  . גימטריא . אז ודאי נאוו על ההרים 'רגלי' מבשר. וסוד ההרים ידוע. עיין ערך הר: 

. הוא . כי חזק הוא: 

נראה לי הוא בסוד יסוד. שכך הוא עם ב' כוללים גימטריא  ו' הויו"ת. והיינו כשהוא כלול עמה [עם המלכות], בסוד לבנת הספיר. כי היא לבדה יש לה ג' הויות. סוד  אשר הוא אוכל . לכן יש בכל אחת משתי תיבות הללו ג' הויו"ת. והנה  גם הוא גימטריא , היינו יסוד דידיה ודידה. דידיה כמגדל דוד . ודידה עיר ע"ז לנו . ואין עז אלא תורה. ה' עז לעמו יתן. הרי כאן כלולים תורה שבכתב ושבעל פה. צדקו יחדו. בשם ה'. מגדל עז שם *ה'* . ועל פי זה מה נעים ויפה דבר סיום הכתוב. ב'ו י'רוץ . גם נרמז בראשי תיבות צב"י לצדי"ק יסו"ד עולם. והרי זה מכוון. 

 גימטריא  נמשכים ממלוי ע"ב ס"ג מ"ה ב"ן, כל מלוי הוא . בגימטריא שלו: 

(*  גימטריא  , גם , וכן  . עוד,  . עוד, מרבה , עוד,   , (סמוכים בהלל הגדול) גימטריא  כבודו *).

 עיין [ערך] מלאך המות:

 בגימטריא  (מה במלואו גימטריא ) . גם גימטריא  עם הכולל. עוד גימטריא :

 ב' פעמים -- (מוסר אב  מוסר אשר יסרתו אמו ) גימטריא  ו עם הכולל: 

 גימטריא . היינו מזוזות , לשון רבים. ועיין ערך אדני: 

 גימטריא . נותן לחם לכל בשר כי לעולם חסדו . ואע"פ ששולחן בצפון . מ"מ המזון מושפע ע"י גבורה [ליקוטי תורה פרשת וישב בענין שר הטבחים], ממותקת בחסד. והיא מדתו של יצחק. פני שור . ורב תבואות בכח שור . לכן מצא מא"ה שערים .  שערי בינה דאמא ודבינה דידיה. שנמתקו בשרשם. ונפתחו להריק ברכה, וכן הוא בגימטריא . עגל ושור מבחינה אחת. כמ"ש בערך עגל. 

ונראה לי שלכן הסעיד אברהם אבינו למלאכים בן בקר (שהוא עגל. והשלים שמו בעצמו. מפני התקלה שיצאה ממנו) רך וטוב . כלומר שנמתקו דיניו ונתרכך אז. בבשורת לידת יצחק שיצא מחלציו. וכוונתו שיאכלוהו ויכלו וימלכו ויעכלו הדינין שבו לגמרי. כי צפה שהוא מוכן לפרענות: 

 גימטריא  היינו דאמרי רבנן (בפרק אין דורשין  כשדרש ראב"ע במרכבה) שנאספו המלאכים כבני אדם הבאים לראות בזמטוטי חתן וכלה. דייקא. ובכל מקום שהכלה שם. אמה שם. לקשטה בקשוטהא ולעטר עטרהא. כי עיילא לגבי חתן לחופה: 

 עיין ערך נחש: 

 (גימטריא ) אשר נהפך לנחש . בלע את   גימטריא  או : דורש אל   גימטריא . 

 ד' רגלי המטה חושבן מלוי מטה. 

 (בו בחי' עץ הדעת טוב ורע. וזה רומזים ט"ט. ט'הרה ט'ומאה) [עיין עוד ערך רמון]. 

עוד רומז . גימטריא . *(זה שאמרו  ר' מאיר רמון מצא הם אותיות  שבמטטרון (והם בגימטריא ,  עם הכולל) ט"ט ח"י, תוכו אכל. שהוא בחי' יסוד העולם, ממנו אכל וחי לעולם, שלא טעה במט"ט כרבו)*  כי הוא בחי' יסוד שביצירה. נשאר  מ. הוא רצוא נוריאל עם הכולל נמצא הוא כלול משתי השמות. גימטריא  הוא דבר הכתוב  והחיות  הוא . ושוב  גימטריא .  גימטריא  (בחינת יסוד) אשר על ראשי החיות. גם גימטריא  עם האותיות: 

 גימטריא , עליו נאמר  אל תאמינו ברע: 

 גימטריא  (עם הכולל) איש החסד. בחינת מי מטר. חסדים דשריין בפי אמה  (והיינו מטר. כמו שכתבתי לעיל בערך טל), כי  גימטריא . בגימטריא . ו. הוא רבוע אלהים, שהוא יונק מן מ"ט שערי בינה. דמנה דינין מתערין. לכן המטר גם מבחינת דין. גבורות גשמים תנינן :

 (בסטרא אחרא). מקבילם  (כנגדם  המתיקה במרה ) הוא יסוד: 

 כנגדם . ע"י מתמתקים בעבי"ם: 

 הוא  ילך לפניך . והוא ראשון למעשה בראשית,  גימטריא , גימטריא , הוא מה שרמז ברעיא מהימנא (פ' נשא ) דאיהו כהן הדיוט למריה. ומלויו עולה  בגימטריא. לכן אמרו  בכל מקום שהשכינה שורה שם. הוא נראה שם:

 אית מים דכורין ומים נוקבין . כנגד זה גם מלוי מי"ם. הוא בגימטריא מים. הרי מים כפולים בעצמם. לכן בא שם מים זוגי לא יתפרד: ומ"ש מי הים  ודומיו. גם הוא שם הריבוי. אלא שבא מקוצר בסמיכות כמשפט: שני פעמים . גימטריא , זהו כמים הפנים  ודוק:

 בגימטריא  גם גימטריא , פ' היא יסוד, ה' עטרה, נוקבא דיליה. בסוד לבנת הספיר. ועיין [מגדל עוז] סוד מילה ופריעה בבריכה עליונה (נחל י"א וי"ב):

(*  גימטריא  רמז על שני חיי אברהם,  [גימטריא ], כנגד שני יצחק *).

 גימטריא  (המלאך  . ומלאך  ) הוא , כרמז הגימטריא. 

 גימטריא  (ההולך לפני מחנה ישראל ) לפיכך נצח את המלאך היחידי. וישר אל מלאך ויוכל לו. כי [גימטריא ] הוא . על כן כחו גדול ממלאך פשוט: 

 עם ב' כוללים גימטריא . אחוריים דאהיה דיודין (דיני אהיה מתמתקים במיתה. י' פעמים רבוע אהיה גימטריא . ועי' מה שכתבתי בפירוש מעשה הקטורת בבית אל. בגימטריא. שם . ולהלן בערך מתוק) ו עולה ג"כ במספרו. עומד כנגדו לשבר כחו. הוא שאמרו ז"ל  פגע בך מנוול זה. משכהו לבית . גימטריא  (כעלות גדיש בעתו )  , <עם ג' כוללים> [וכוללם], וגימטריא  עם הכולל): <ועי' ערך י"א סממני הקטורת>

 גימטריא . לכן מלוי השמות. מבחינת דין הם. כאשה עוברה מלאה עברה (עי' ברכות כ"ט ע"ב): 

 גימטריא , שאין מלך בלא עם  (אין פחות משנים. ותפשת מועט כו' ) והוא שקול כנגד כולם. ככתוב  לעשות משפט עבדו. והדר משפט עמו :

 חושבן  דעת מלשון וידע אדם את אשתו  (בסוד כי ידע שמי . וידע אלהים . עיין מיטיב נגן לפרק השיר [סדר הגדה]) 

 גימטריא  ז"ה (הוא בחינת זעיר אנפין בי"ב צינורות. הוא היוצר) יצרת לשחק בו  (כענין והנה יצחק מצחק וגו' ) ולכן  מיום שחרב בהמ"ק. אין שחו"ק (עיין גם ערך שחוק) לפני הקב"ה אלא אותו היום. שנאמר בו  יושב בשמים ישחק. היינו נמי דכתיב  ותשחק ליום אחרון. בחדוש עולם אחר במהרה בימנו אמן. עיין עוד ערך אות י'. וערך דמות, וערך חפשי: 

 גימטריא , (עיין ערכו), שהוא תיקנה. ותהי לו כבת . כמו שאמרו ז"ל  בת הי' לו בכ"ל שמה. על זה נאמר  וה' ברך את אברהם בכ"ל. היא שם ב"ן. וה' (הוי"ה דההי"ן) ברך את אברהם. אין ברכה אלא רבייה. , שם צוה ה' את   () באבא יסד ברתא: 

 בה נאחז  (בני עמון . שנכשל בה שלמה. כשנטל המלכות כולה), כי רגליה יורדות מות  (עיין ערך אויב. ולפיכך היה לנחש אחיזה בה)  כנזכר לעיל [ערך מים המאררים]. לפי שבנינה מגבורות. ונקראת דינא דמלכותא. דינא רפיא. כי נמתקה ע"י אברהם. שנכללה בו אחר העקדה. ונתבסמה הגבורה. עיין ערך אברהם: 

 כלולה מהיסוד. בסוד לבנת הספיר. וכן עולה מספר . למנין מלוי שדי. עם האותיות דיסוד:

 בחינת דין (שכך אמרו ז"ל  שמל קשיותיהן של ישראל). נראה לי הוא בסוד מלכו"ת (עיין לעיל ערך יורה), אינו חסר אלא אות כ"ף. והיא מתחלפת בקו"ף. בהיותם ממוצא אחד. גם הוא גימטריא . עת לכל חפץ  (חפצו דו"ק), בסוד  נותן לח"ם לכל בשר. ועיני 'כל' אליו ישברון לתת אכלם בעתו. בעת דודים. זווג 'כל' 'ועת'. בוי"ו (כמו שכתבתי בפירוש אשרי), ונראה גם כן זה סוד הכתוב  שאלו מה' מטר (מבחינת חסד. כמו שכתבתי לעיל בערכו) בעת מלקוש. ר"ל שנשאל מטר בעת זווג הנו"ק (כי אז מתמתקת) להמשיך השפעתה ממקור החסד:

 כתוב בזוהר  הוא יעקב. נראה לי טעמו. כי הוא גימטריא . תפארת ישראל:

 צריך להדליקה עד שתהא שלהבת י"ה עולה מאליה.  גימטריא :

 שמו של משיח. בגמרא דחלק . ובספר הזהר . מנחם *בן* עמיא"ל (אליע"ם. הוא אבי בת שבע . וכן נקרא שמו בדברי הימים ). 

 גימטריא  (תפוחין קדישין), בחינת קומת מלכות.  <גימטריא>  (אהיה דההין) שממנו בנין המלכות. 

 גימטריא . כי הוא בכור (אתנהו וגו' ) פוטר רחמה דאמא. ונברר מרפ"ח (עם הכולל) ניצוצין: 

  (מלוי הויה דאלפין) ו עם הכולל: 

(*  נקראת מלכות  עיניה ברכות בחשבון  וזה פירוש הכתוב   (גימטריא  עם הכולל) את רובע ישראל, שהיא אצל ארבע מדות תחתונות שלו, שכן עומדת תפארת נצח הוד יסוד מאחורוי. *)

 גימטריא  עם הכולל [טעמי המצות פרשת כי תצא]. שהוא חומה ומחיצה בפני סטרא אחרא. שלא יפרוץ (עם שיניקתו ממנה. דרך אחוריים. מניה וביה אבא כו' . וזהו ועשית מעקה לגגך  (. גימטריא . שלא יפול הנופל ממנו. מעץ החיים. דרך הפרצה קוראה לגנב :

 גימטריא . ג' ווי"ן (דו'יסע ו'יבא ו'יט . ודמלוי השם) ח"י עלמין. וכן גימטריא  חושבן . ועיין עוד ערך מרכבה, וערך מרגלית: 

 חושבן :

 (הויה דאתב"שֹ) גימטריא מלוי אלהי"ם. וגימטריא  שמדת הדין כלולה ברחמים: 

 גימטריא  לכן אמרו בספר הזהר שנקראת כך על שם שהיא מצרנית לקדושה (כמו שהיא בנגלה מצרנית לארץ ישראל. במצר העולה לדרום): 

 עולה  כמלוי אדני: 

, חושבן עם הכולל : 

. נשתמשו בו חז"ל בעד השם ב"ה. להיותו מקומו של עולם הויה במרובע כזה. י' פעמים י' ה' פעמים ה' ו' פעמים ו' ה' פעמים ה'. עולה . ועולה לחשבון יעקב עם ד' אותיותיו. שהוא שרשו. ועליו אמר . מ"ה (ודאי הוא) נור"א המקו"ם הזה. ועליו נאמר  הנה מקו"ם את"י (עיין מה שכתבתי בס"ד על הפסוק לא תעשון אתי ) ונצב"ת על הצו"ר  והכי"ת בצור :   (ירמיה י י) גימטריא , וכן  שמך גימטריא הכי הוי:

(*  (סוד הצמצום לברוא העולם, גאות  , סוד המלבוש עוטה אור כשלמה . ועיין עוד ערך טהירו עלאה *).

 (חיים) גימטריא . וכן  עם הכולל: 

 בתוספתא דפרשת ויצא . טמירא עלאה כו' מהאי נפיק ו' רזא דשית. דאחיד לכל סטרין. דאיהו מקל לבנה כו'. 

נראה לי הפירוש.  גימטריא  דיעקב. שתי אותיות אלה הם עיקר השם לכוללים  ושתי אותיות י"ב (והן טפלות) רומזות לו"ו. דהיינו ו"ו כפולה בעצמה. שרומזת בי"ב שבטי יה. שיצאו ממנו. זהו 'דאחיד לכל סטרין'. שהן בסוד י"ב אלכסונות וצינורות. וזה ע"י שהוא מקל של לבנה. איהו שמשא. בעלה דסהרא. כמו שאמר הכתוב  והנה השמש והירח וגו'. משם יצאו מטע ה' להתפאר. ולכן בקדוש הלבנה. תקנו רמז שם יעקב בראשי תיבות. ברוך י'וצרך ע'ושך ק'ונך ב'וראך. והוא שאמרו רז"ל  תימור של חמה מתמר ועולה כמקל. כי יעקב שמש שמו  כאמור. אחוז בת"ת ז"א. כי שמש ומגן ה' צבאות :

 מכפר : 

 ( <גימטריא> ג' הויות.  מוחין) ע"כ מבטלת  דינין שנתעוררו כשעמד המן: 

 עיין ערך לילית. וערך מרדכי ומרה:

 גימטריא . וכן עולה שם ס"ג במלוי דמלוי. וכן . גם גימטריא . (שכן אמר בספר הזהר [תיקו"ז ל"ד, שעה"כ דרוש ב' של כוונת העמידה]. איהו בנצח ואיהי בהוד) והן תרין דרועין. תרין רגלין. רגלי המרכבה. לכן עולה  עם הכולל : 

 תרין מלין. מר דכי (כך פירשו חז"ל שלהי חולין ) להורות שבו נמתק מר (מרירות הדינין הנ"ל) ונטהר. היינו דכי (ולכן הוא גם גימטריא ) שכן על ידו היה גזר דין עצום מאד. ועל ידו נתבטל. שכך היא מדתו של הקב"ה. בדבר שהוא מכה. בו הוא מרפא. וירך מתוכה כו' ) ואז נעשה  גימטריא הכי: 

 גימטריא  (וגימטריא  רבוע אלהים, , שתי בחינות דין) שתיהן בחינת דינין כנודע. האחת דינא קשיא. והשנית רפיא. וגימטריא . וידוע מה שכתוב בספר הזהר  ש כלול משניהם. וגימטריא . הוא שורש מרירות הדינין (לכן הוא התחיל להתגרות בישראל. וכן יצא ממנו המן. שבקש להשמיד ולאבד כל זרע ישראל) ונתבטל ונמתק  המרירות. ע"י מקבילו כנזכר. שהוא היה מצד הדינין שבקדושה. ועל כן  שוה לגימטריא של . ששרשם אחד ממקור הגבורות (כמו עשו ויעקב מבטן אחד יצאו) וכשנפרדו זה מזה בהשתלשלותם. זה פנה לימין דקדושה. וזה פנה לשמאל סיגי האחוריים. לפיכך נתקנאו זה בזה *(וכענין יעקב ועשו)*. עיין עוד ערך מרה: 

 היא . שכן  (מר כפול שנמשך לה מסיגי ה' אחרונה) זה שאמר הכתוב  ואחריתה מרה כלענה.  נעשה מסיגי  זרעה דרחל. חדה כחרב פיות [שם]. תרין. ועיין לעיל בערך לילית: 

 גימטריא  (ע"ב ק"ל. הנה ה' רוכב על ע"ב ק"ל .  של ה' הויות) : 

 עם ב' כוללים  *וכן אמרו האלהיים  האבות [הן] המרכבה*: <ועיין עוד ערך מעשה מרכבה>.

 (גימטריא שלו נזכר לעיל כמה פעמים) מכניע  ומבטל  (ע"י  עם הכולל), ומעביר , (שנשתמש בו נגד פרעה כשיצא ממנו בחרי אף ), לכן הוא קבור מול בית   (גימטריא  עם הכולל. וכן עמד נגדו בחייו.  חסר גימטריא  מלא. (תנועה גדולה משלמת אות הנוח). ובאומות העולם קם כמוהו [ספרי וזאת הברכה].  גימטריא  שדי באתבש (ואם תחליף אותיות ק"ב בלבד באתב"ש. הרי קמ"ב עם הכולל מ"שה) שיש לו אחיזה בו מצד אחוריים. משה אחזו . 

וירא אלהים  . גימטריא  הוא שכתוב אחריו, כי טוב. ונאמר במשה כי טוב הוא : 

 גימטריא  <כי> פני משה כפני חמה  (כשעומדת באמצע הרקיע. עת צהרים הם פניה). 

 גימטריא  (וכן אמרו בנות יתרו  איש מצרי הצילנו) עיין הקדמת ספר הזהר . וברעיא מהימנא דמשפטים  על הפסוק  והוא הכה את האיש המצרי: 

לא תשאר  גימטריא , וגימטריא  (דיני מנצפ"ך),  שמשם באו לה. ומשה המתיק הגבורות שבה: 

 גימטריא  כגואל ראשון. גואל אחרון. הוא דבר הכתוב  לא יסור שבט ביהודה עד כי יבוא  ( גימטריא )  ואתוון ולוי קהת עמרם (כן הוא בתקונים ) בר מן י' דעמים. דמחלפא ברי"ש. בא"ב א' דרל"א שערים. 

משה מלא . גימטריא . ג' מלואי אהי"ה. 

 <עם הכולל גימיטריא>  (שמענו) . וגימטריא . שכל דברי חכמים מפי הגבורה נאמרו לו. 

 עולה  (כמנין  חסר ו'. כי הוא תורה שבעל פה. ויש אם למסורת). 

. גימטריא . כי הוא כולל דבר שבקדושה. שאינו פחות מעשרה . ונראה לי גם כן זה הוא סוד שהיה גבהו עשר: כמ"ש ז"ל בהרואה  ובהמצניע : 

משה חייו  שנה. כחשבון צרופי אלהים. שכך נקרא  אלהים לפרעה. . . גימטריא שמ"ו <(הוא סוד הדבר בי"ה שמ"ו)>. וגימטריא  עם הכולל. 

 גימטריא שלו עולה כמלוי חכמה. *(והחכמה מאין תמצא  אותיות הנעלמים ממלוי משה, כזה מ"ם שי"ן ה"א, הם מאי"ן בגימטריא עולים , וכן שם המלאך רבו של משה  גימטריא הכי.  ורמז למ"ש חז"ל  אין דומה שונה פרקו מאה פעמים, לשונה ק"א פעמים, וסמכוהו אקרא  ושבתם וראיתם מה בין עובד אלהים לאשר (ר"ת עולה לחשבון ק"א) לא עבדו ר"ת בגימטריא ק', הנה כששונה ק' פעמים עדיין נקרא לא עבדו).* 

ו[] גימטריא  כמנין המצות שנתנו על ידו. עיין עוד ערך תרי"ג. משה בחינת הדין שבו. על כן היה אומר יקוב הדין את ההר . *וכן [] עולה  בגימטריא.*

 מלא מ"ם שי"ן ה"י. המלוי עולה . זהו מוליך לימין משה :

משה בן עמרם. ר"ת מבע. וכן ר"ת מ'ן ב'אר ע'נן. שלשתם חזרו בזכות משה. כמו שכתבו רז"ל : 

(* משה נקרא מצרי בכתוב  איש מצרי הצילנו,  גימטריא . ולכן הוא הרג את המצרי, מקבילו בסטרא אחרא, כי את זה וגו'  כזה נמצא הרבה בכתובים כמו בדברי הימים  ויך אלחנן וגו' את לחמי וזולת. עיין [ערך] ראש פתנים, ו[ערך] רוח פסקנית. 

משה מלא  גימטריא  הוא מו"ת למלאך המות, שכן במתן תורה כתוב  לפניו ילך דבר, שרצה להעבירו מן העולם, אם לא חטאו שכך כתוב  אני אמרתי אלהים אתם וגו', ויש אומרים לא מת משה, ומה שכתוב  וימת שם משה, קרי ביה וימת המ"ם בסגו"ל פועל יוצא לסטרא אחרא עיין מה שכתבתי במקומו בחידושי גמרא.

([משה מלא ] גימטריא  ובטל  שלא יכול מלאך המות לשלוט בו, ואמרו חז"ל  משה לא מת, וכמו שאמרו [שם] גם ביעקב, איש תם כי שניהם אחוזים בגופא דמלכא, יעקב מלבר משה מלגו). *)

. עיין ערך אדה"ר: 

 גימטריא  דקדושה (כי את זה לעומת זה עשה האלהים . כמו שכתבתי הרבה בספרנו זה. שיש מקביל לקדושה בסטרא אחרא). משורש נחש יצא  . גימטריא  (נגד  ראשית גוים  עיין ערכו. וערך מר) שורש ישי (שנקרא נחש. ככתוב  אביגל בת נחש) יצא מן רם (כמו שכתוב ביחוסו סוף ספר רות  רם הוליד את עמינדב), ופריו. רם מלא, (המלוי הוא פריו של שם) כזה , *ר"ם ש"ם*.  גימטריא הכי הוא: 

(*  גימטריא  (בדברי הימים דויד מלא לעולם), וכן גימטריא  וכן דל"ת משתי דלתי"ן. שיעשה הי"ת מאות ם לעתיד. כשיפתח מ"ם סתומה דלמרבה המשרה . באלכסון לשנים. ואומר  צב"י לצדיק. כי מלוי צבי כזה.  גימטריא כנ"ל. וכן רז"י ב' פעמים בפסוק  רזי לי <רזי לי>. *( ונראה לי ב' פעמים לי, עולה בגימטריא יסוד, שהן רומזים על ב' ממי"ן סתומה ופתוחה הנ"ל )*. כך כתב בספר טוב הארץ (דף ל"ח). וזה ודאי רמז ישר לצבי קודש שבדניאל . והמוזכר כמה פעמים בשיר המשובח קודש קדשים. (וכנגדו בסטרא אחרא משיח פסול צבי מודח . פסולת ו. צ"א תאמר לו  ולמלכותו.  (ר"ת ש'בתי קו'לל צ'בי) גימטריא  הרשעה. מלכות זדון. שקץ תשקצנו ). 

 גימטריא . 

(*  בגימטריא כד"ת, שהוא בא להקים הדת. *)

 גימטריא . וגימטריא  או  רמז הוא מקים הדת. בן משפט המלך הגואל אשר ימלך עלינו במהרה בימינו (וכמ"ש הר"מ סוף הלכות מלכים) היחברהו כסא הות יוצר עמל עלי חוק יגודו על נפש צדיק  לבלע ולהשחית רבים, להפר ברית עולם ולעשות מהתורה שחוק. ימחה שם התועב וזכרו למחוק: 

  גימטריא . וסיפיה דקרא על חמור. עיין ערכו: 

מכתבי אר"י [ספר הלקוטים וישב ד"ה ויאמר יהודה] על אותה שאמרו רז"ל  ראוי היה חזקיהו להיות משיח. הענין הוא, שבכל דור ודור שולח הקב"ה לעולם ניצוץ אחד ממשיח. אם לגאול את ישראל כשיחזרו בתשובה. או לקיום העולם בדורות הרעים. כדורו של שמד. או להאיר העולם בגלות בתורתו. שלא יכלה העולם לגמרי. וחזקיהו היה ניצוץ ממנו, ע"כ מכתבי אר"י. 

ונראה לי פירוש הכתוב  כי תקנה  גימטריא . שאינו נקנה אלא בכסף, (. גימטריא . כי האש מצרף לכסף), מלא רחמים (שאין בן דוד בא אלא בתשובה . שעל ידיה מתהפכת מדת הדין לרחמים), שש שנים יעבוד. שית שני דהוי עלמא (כנגד ששת ימי בראשית. יומו של הקב"ה אלף שנים), ועם סופן כלים ימי המשיח. ותמה עבודתו, (לכן) ובשביעית (שבת לה'), יצא לחפשי חנם.  גימטריא , אז יתקיים אשרך ארץ שמלכך בן חורים . לא עבד. והבן:

 במלואו. עולה בגימטריא  לה' . עם הכולל. והמלוי לבדו רל"ו. שעורו של יוצר בראשית (כמ"ש בסוד שעור קומה. שנזכר בפרקי היכלות) בסוד .  וכן עולה מלוי חכמה:

 גימטריא . וידוע כי שמים הוא ת"ת. גם בחינת ז"א מקנן ביצירה:

 . והוא בחינת ת"ת. וכן  . עוד . ג' מלואי אהי"ה דאלפין. והם שלש גבורות (פשוטיהם עולים . דינים קשים) דאמא שנמתקו בזעיר. שנקרא משפט לקו (ישעיה כ"ח) המדה:

 בסוד הדעת (עיין מאורי אור)  עם הכולל. גימטריא : 

(*  עיין ערך תם. *)

 (עי' מאורי אור [בערכו], לשונו משובש. וכן צ"ל.  מצד חכמה ובינה. 'מ"ו' מלוי ע"ב. ו'ת"ק' דקדמת. אחוריים דאהיה. בהסרת הרבוע. והנה מתיקות זה בבינה כו'). 

נראה לי הוא סוד הכתוב  מה מתוק מדבש.  הוא  בגימטריא. והוא הטעם שנאסר דבש בקטורת. וכל מתו"ק בכלל. כי אין רבוי אחר רבוי אלא למעט. ומה נמלצו לחכי אמרות טהורות מדבש לפי. 

והנה שם מתוק מבואר בכתבי אר"י. שהוא להמתיק מדת הדין במגפה ר"ל. 

ונראה לי עוד, קרי ביה . שנמתק המת דמעיקרא. ע"י קו המדה. עיין מה שכתבתי בערכו בס"ד. ועיין עוד בברכת עובד פירושנו לברכת המזון. ובפירוש פיטום הקטורת:

הערות צוויבל
   לבנת הספיר הוא יסוד מלכות.
   מלוי גימטריא אלהים. לכן מלוי השמות. מבחינת דין הם. כאשה עוברה מלאה עברה (להלן ערך מילוי). 
   עי' לעיל ערך אדון יחיד.
   עשרה מאמרות חקור דין ח"ב פ"ה.
   בברכת עובד ברכת הזן ד"ה מזון מבואר אצלי במ"א. וכוונתו למ"ש כאן.
   עיין קהלת יעקב ערך מזון אות ה.
   בתורת הקנאות דף ע"א עמוד א' ז"ל:  חושבן , וכן מילוי ס"מ לילי"ת, וכן ,  מכפר ,  מבטל , לכן משכהו לבית המדרש, והוא חושבן  עם הכולל.
   צ"ב כוונתו כאן.
   המכסה שמים בעבים וגו' , ועיין פרדר"א פ"ה, ולהלן ערך מים. 
   לבנת הספיר, הוא יסוד מלכות, עטרת היסוד.
   , וישר אל מלאך ויכל בכה ויתחנן לו וגו'.
   ז"ל: וטעם איסור מיני מתיקה בקטורת ביחוד, יובן היטב על פי דברי האר"י ז"ל שטוב במגפה לכוין בשם מתקו, שהוא מילוי ע"ב, ות"ק דאחוריים דאהיה בהסרת הרבוע שהוא דם (י' פעמים גימטריא מת) ונשאר ת"ק (כימי עץ החיים) והוא התמתקות הבינה על ידי החכמה, ונראה לי זה סוד מה שאמר הכתוב מה מתוק מדב"ש, היא האש"ה  [אש"ה גימטריא דב"ש] הממותקת, ולפיכך נאסר גם כל מתוק בקטורת, כי אין מתוק ממנה, וכל ריבוי אחר ריבוי אינו אלא למעט, ומה נמלצו מדבש אמרי נועם לחיך הטועם, ונופת מתוק לאל זועם.
עוד יש לומר בשם מתקו, שהוא שעור קומ"ת (יוצר בראשית) כנזכר לעיל בסולם באורך, והוא ת"ק מ"ה, תיק של ספר תורה ודאי שהוא י' לא י"א (כמו שאמרו בספר יצירה) ומזה גם כן נאמר בקטרת שהוא י"א ולא י' לפי שהם בסוד י"א ארורים שבתורה וסוד עשתי, שכל המוסיף גורע, עיין עוד בברכת עובד, גם יש לדרוש בשם מתקו, שהוא מיתוק המת מעיקרא (שבידו נמסר סוד הקטורת, שאין הנותן יכול ליתן אלא מה שקיבל, ואי לאו דאמר ליה מנא הוה ידע משה רבינו עליו השלום) וזה נעשה על ידי ק"ו [מתק"ו הוא מ"ת ק"ו] המדה שממתקו כי הוא עץ חיים למחזיקים בו (כמו שנתבאר לעיל ובמ"א בסייעתא דשמיא) ומבטל המיתה בודאי (ועיין פירוש פרק שירה) והוא הדין הנמתק, והוא הטעם לאיסור דבש ומתוק בקטורת, וגם זה נכון מאוד בלי ספק, המשכיל יבין בו טעם כעיקר, ודבר ה' יקר.
   בפיסקא וירא את ענינו וכו' לפיכך וידע אלהים מענין וידע אדם את אשתו, והוא פועל יוצא לשלישי בכאן, רצה לומר וידע אלהים, עשה אותם בעלי ידיעה וחבור שנזקקו לנשותיהן כמו שנאמר תחת התפוח עוררתיך, ששלח השם יתברך מלאך הממונה על התאוה לעורר תאותן, אחר שנתייאשו ממנה (ואם תזכה תבחין גם בפנימיות הענין שהוא סוד גדול מסתרי תורה, רמוז בספר הבהיר הביאו הרמב"ן).
   זעיר אנפין הוא בתפארת, ושם יש י"ב גבולי אלכסון דאריך ויונק מהם.
   ושם ולרש אין כל וגו', מלכות דלית לה מגרמה כלום.
   מלכות עם ד' (אותיות יסוד) בגימטריא מילוי שד"י.
   ממספר מלקוש להשלים למספר מלכות.
   ז"ל: דרשו חכמים  בעתם לא נאמר אלא בעתו, שהקב"ה מזמין לכל אחד פרנסתו לפי טבעו ומזגו די ספקו. אף אנו נאמר לפי דרך הסוד, בעתו, דההוא כל דלעיל, שעיניה תלויות למרום לקבל השפע בעד תולדותיה, לתת טרף לביתה ולנערותיה, ואתה נותן להם מזונם בעת ו' הוא עת דודים, דעת מתחבר בוי"ו.
   עיין עוד ערך מזון, וערך שלחן.
   וכ"כ רבנו בהגהות זוהר שם.
   עיין לעיל ערך כרם.
   ועיין בהגהות זוהר שם, כתב: ומספ"ר גי' שכינה עם הכולל. היא עץ הדעת, ותפארת בשמים ודאי, הוא עץ החיים, והוא ג"כ מ"ש מטי לצית שמיא, ושמים מספרים להאי כבוד, לכן נקראת מספר, אחר שקבלה הספיריות ודאי, והיא כמעשה לבנת הספיר, היא רובע ישראל ודאי.
   עי' ריקאנטי ריש פרשת מקץ, ושל"ה מסכת פסחים תורה אור, אות קל"ז.
   מבואר בציוני פרשת תולדות.
   עיין עשרה מאמרות להרמ"ע אם כל חי ח"ג פרק כ"ז, מצרים מצרנית לשכינה במדת אחוריים, שכן מצרים וחמש אותיות בגימטריא שפ"ה, וביד יהודה שם, שכן מצרים עם ה' אותיות בגימטריא שפ"ה כמו שכינה, לרמז שהיא מצרנית לשכינה.
   עי' של"ה שם.
   עי' מיטיב נגן (שער השיר סדר הגדה) ד"ה ברוך המקום כנגד החכם, כי ה' בחכמה יסד ארץ, בסוד הנה מקום את"י, שהשם יתברך מקומו של עולם, הגימטריא עיין לעיל בבית יוסף (קדושת מוסף לשבת ז"ל: ממקומו, ממקום ו' הוא תפארת, מקום, ידוע שהוא הוי"ה בהכאה, והוא מקומו של עולם, וזהו שמך מעול"ם, גימטריא מקו"ם, וכן והוי"ה אלהי"ם חיי"ם). 
   בגליון החומש כתב רבנו ז"ל: . [במש"כ "שמלה ארמית", כוונתו כמוש"כ] בזוהר ריש בראשית (ט"ו ע"ב) את השמים דלא לאפרשא לון דכר ונוקבא כחדא, א"ת כד נטיל אתוון כלהון כללא דכלהו אתוון אינון רישא וסופא, לבתר אתוסף ה"א לאתחברא כלהו אתוון בה"א ואתקרי את"ה, ועל דא ואת"ה מחיה את כלם, את רזא אדני, והכי אקרי וכו'. ובהגהות לזוהר כתב רבנו ז"ל: 
 וע"ע בהגהות לרבנו בחיי ד"ה ויאמר וכו' ואמר לא יהיה לך אלקים אחרים על פני, אבל פנים שלי יהיה אלקיך וכו' וזהו סוד הכתוב לא תעשון אתי (להלן פסוק כ"ג), והוא כמו על פני. והגיה בגליון ז"ל: . עכ"ל שם.
שוב ראיתי בסידורו בסוד ברכת כהנים על פי כתבי האר"י, ותמצא שכל ברכה מאלו שלש ברכות היא כפולה, לרמוז שקודם יבא השפע למעלה למדת "כה" ואחר כך לישראל, וזהו סוד הכתוב  ושמו את שמי על בני ישראל ואני אברכם. והוסיף רבנו על דברי האר"י ז"ל: נראה לי שרצה לומר שישימו כינוי שמי הנרמז בא"ת, כמו שנתבאר לעיל כמה פעמים שתשרה עליהם, וזה סוד "ואני" בסוד אני אני הוא (דברים לב לט) אני ה' אלהיכם (במדבר י י) וכן רמוז ב"את" בראשי פסוקים, כמו שנתבאר לעיל בהשמטה. [וכיוון למש"כ בפרשת ק"ש, ד"ה ואהבת "את", שמו הנהגה, הוא השם הנכבד לבושו של שם העצם הוי"ה ב"ה בסוד לא תעשון אתי, גם רומז כל כנויין ושמהן דיליה מאל"ף עד תי"ו]. 
וז"ל בסידור בפי' ברכת התורה: כה תברכו, מדת כה. בכתר"ו יברכו. את, לרבות מדה האמורה שהיא לעולם עם בני ישראל, ועל ידי שממשיכין השפע לה הם מתברכין.). 
   דאיתא בזוה"ק  על פסוק והכית בצור, ופירשו בו שהענין מדבר איך נמתקו הגבורות, ומרומז על מלכות קדישא דז"א שהוא גבורות, וזה והכית בצור, כי הוי"ה בהכאה בגימטריא צור [באופן זה, י' פעמים י' ק', י' פעמים ה' נ', ה' פעמים ה' כ"ה, ה' פעמים ו' ל', ו' פעמים ו' ל"ו, ו' פעמים ה' ל', ה' פעמים ה' כ"ה, הרי הכל כמנין צור], וכו', ואלהים במילוי ההי"ן ג"כ בגימטריא צור עם הכולל, וע"י ההכאה נמתקו הגבורות של אלהים ע"י הוי"ה ב"ה וכו' וזפ"ה ויאמר הנה מקום אתי, ומקום רומז לחסדים, וכו' וזה המקום אתי, שמהגבורות וכו' נעשים רחמים, ועי"ז ונצבת על הצור, שתמשול בהם ותמתיקם. (אור לשמים פרשת כי תשא). 
ועיין ליקוטי תורה פרשת בשלח ד"ה והכית, ובעץ חיים שער העמידה פי"ז, ומאורי אור מערכת צ' אות י"ח ד"ה צור. 
   עיין ערך קמצא.
   ובסולם בית אל חווק ב' עין ד': וברוך שמו, כללות שם הוי"ה במילואיו וצרופיו בעל הרצון יתברך שכן "שמו" עולה "רצון" ו"מקור" ו"אל שדי".
   עי' מגלה י"ב ע"ב אמר רב נחמן מרכדי מוכתר בנימוסו וכו' רבא אמר לאידך גיסא וכו'.
   אותיות הקודמין של אלהי"ם.
   עי' ערך אל שדי, וערך מעשה מרכבה.
   ראה בהגהות זהר ותיקונים לרבנו בתיקו"ז דף נ"ב ע"א, ולו יקהת עמים, אתוון ולוי קהת עמרם, והיינו דמפרש ואזיל דאיהו כו', בן יצהר נמחק, וצ"ל במקומו בן עמרם, רי"ש דעמרם בחלוף יו"ד, באחד מרל"א שערים.
   עי' בסידורו בפירוש אמת ויציב, והיכל זה מבחינת גופא דמלכא, כי ה' עליון נורא, יורש עש"ר, נחלה בלי מצרים, כי הוא מתעלה בקו סת"ר האמצעי, באור פני מלך חיים ורצונו (כע"ב מלקוש, והבן) וכבר הודעתיך כמה פעמים סוד רצו"ן, ביה שמ"ו ועמו מקו"ר חיים.
   עי' של"ה פרשת שמות תורה אור: והחכמה מאין תמצא' (איוב כח, יב), אותיות 'מאין' הוא הנעלם מאותיות 'משה', דהיינו מ"ם שי"ן ה"א, כמו שכתב הציוני פרשת וזאת הברכה (ד"ה ומעתה), 'מאין' עולה ק"א, רומז למה שאמרו רבותינו ז"ל  אינו דומה שונה פרקו מאה פעמים לשונה מאה ואחד. וכן רבו של משה רבינו ע"ה כתבו שהיה זגנזגאל המלאך, והוזכר גם בתרגום יונתן במראה הסנה (שמות ג, ב). אבל יש טעות חסר אות אחת, כי שם האמיתי הוא זגנזגאל, עולה גם כן מאה ואחד כמו 'מאין'. ונמצא כי 'והחכמה מאין תמצא' רומז למשה רבינו ע"ה.
   עיין כלי יקר דברים ד ט ד"ה פן תשכח וכו' ושמעתי רמז לדבר וכו'.
   עי' בשל"ה שם.
   ראה עקיצת עקרב עמוד יג: בשמות הנמצאים בכתבי קודש לדבר והפכו, יש בו סוד כמוס והוא מסתרי תורה הגנוזים לצדיקים העוסקים בבנינו של עולם לרפא מזבחה ההרוס, ממחריבי עולם ופורצי גדרו, דאתו מסטרא דההוא חויא בישא, המצוי בין הגדרות שאמר דילטורא על בוראו, כמו"ש במקומות רבים וכו' בזמרת הארץ ובעץ אבות וכו' וסוד הענין בקיצור הוא מפני שיש מקביל לקדושה, בס"א פני קו"ף כפני אדם, שעל ידו יש לה אחיזה לינק מהקדושה, והוא רזא דיכלין למהרס בשמיה שנזכר בהקדמת התיקונין [דף ח ע"א: ועוד מאן דאוליף אלין הויי"ן צריך לאולפא לון למבני בהון בנינא לקודשא בריך הוא דאתמר ביה וירפא את מזבח י"י ההרוס ורזא דמלה דיכלין למהרס באתווי דשמיה הדא הוא דכתיב (שמות י"ט) פן יהרסו אל י"י ובגין דא דיהרסו לון בחובייהו צריך למבני לון בצלותהון וכו' בהון אבנים שלמות תבנה את מזבח י"י אלקי"ך וכו' דא קורה ועמודא לסמוך עלה בית], והוא סוד עמוק מבואר בספר יצירה [אולי כוונתו לפ"ו מ"ה, גם כל חפץ זה לעומת זה ברא האלהים, טוב לעומת רע. טוב מטוב, רע מרע. טוב מבחין את הרע, ורע מבחין את הטוב. טוב גנוז לצדיקים ורע לרשעים], ועל פי זה נתיישב לנו סתירה עצומה הנמצאת במקרא בענין גלית שנקרא בדברי הימים  לחמי, שהכהו אלחנן בן יעור, נגד מ"ש בשמואל  שאלחנן המכה את גלית הוא המכונה בית הלחמי, ודי בזה למבין, שאין כאן מקומו להאריך.
   רש"י שם: מצאתי במדרש אגדה בשעה שנתן הקדוש ברוך הוא תורה לישראל טורדו למלאך המות להפליגו לדברים אחרים שלא יעמוד לקנתר ולומר אומה שעתידה לכפור בך לסוף ארבעי' יום ואתה נותן להם את התור':
   מפרש ואזיל פסוק הנזכר, כי משרש נחש יצא צפע, 'ופריו' 'שרף' מעופף.
   אור בהיר גימטריא משיח בן דו"ד (חסר). ומשי"ח בן דוי"ד (מלא) גימטריא איש מלחמה וכו'.
   ובמגדל עוז סדר פדיון הבן פלג ח' אות י"א: המ"ם מתמלאה בעצמה, הוא סוד מ"ם פתוחה, מ"ם סתומה ושתיהן גימטריא יסוד.
   צ"ב הכוונה.
   בפירוש רחם נא, וכן להלן, כלכלנו, כלכלה עם התיבה גימטריא ק"ו, ותפארת הוא קו המדה, בלי ספק, כמבואר אצלי יפה במקומו בס"ד.
   ראה לעיל בערך מלאך המות ובהערה העתקנו מש"כ בפירוש פיטום הקטורת.

מהדורת וויקיטקסט

 <עם הכולל> - גימטריא , הוא האדם הגדול בענקים, והוא בסוד המאור הגדול. 

 - גימטריא [, מלוי אהי"ה. [וכן] , שהם שרשי הדין צדק: 

 - גימטריא , זה שאמר הכתוב  . ומדוקדק אמרו , כי לכאורה אין לו ענין למבשר, אין נאה בו אלא קולו הערב. אבל הענין על פי מה שכתב האר"י (ספר הלקוטים חיי שרה פכ"ד) שכל הפגם היה ברגלים בסוד  . לכן מאן דידע במדידו דרגלין, ידע אימת אתי משיחא, לפי שרגלי יעקב צריכין תקון תחלה ע"י יוצאי ירך יעקב, כדמטו רגלין ברגלין כדאיתא בספר הזהר פ' פקודי . וכשיתוקנו בחינות רגלים, בסוד   -- גימטריא  -- אז ודאי . וסוד ההרים ידוע. עיין ערך הר: 

 - הוא , כי חזק הוא. 
נראה לי הוא בסוד יסוד. שכך הוא עם ב' כוללים גימטריא , ו' הויו"ת. והיינו כשהוא כלול עמה בסוד לבנת הספיר. כי היא לבדה יש לה ג' הויות -- סוד  . לכן יש בכל אחת משתי תיבות הללו ג' הויו"ת. והנה  גם הוא גימטריא  -- היינו יסוד דידיה ודידה. דידיה -  , ודידה -  . ואין עז אלא תורה - . הרי כאן כלולים תורה שבכתב ושבעל פה. צדקו יחדו. בשם ה'.  . 
ועל פי זה מה נעים ויפה דבר סיום הכתוב  . גם נרמז בס"ת צב'י לצדי'ק יסו'ד עול'ם. והרי זה מכוון. 

 - גימטריא . נמשכים ממלוי ע"ב ס"ג מ"ה ב"ן. כל מלוי הוא די"ן. בגימטריא שלו: 

 
 גימטריא  , 
 גם , 
 וכן  . 
 עוד,  . 
 עוד, מרבה , 
 עוד, .  (סמוכים בהלל הגדול )  גימטריא  כבודו.

 - עיין [ערך] מלאך המות:

 - בגימטריא  (מה במלואו גימטריא ). גם גימטריא  עם הכולל. עוד גימטריא :

 ב' פעמים (,   ) גימטריא , ו עם הכולל: 

 - גימטריא . היינו מזוזות  לשון רבים. ועיין ערך אדני: 

 - גימטריא .  . ואע"פ ששולחן בצפון מ"מ המזון מושפע ע"י גבורה ממותקת בחסד. והיא מדתו של יצחק, פני שור, ורב תבואות בכח שור . לכן מצא מאה שערים .  שערי בינה דאמא ודבינה דידיה, שנמתקו בשרשם ונפתחו להריק ברכה. וכן הוא בגימטריא  -- עגל ושור מבחינה אחת כמ"ש בערך עגל. 

ונראה לי שלכן הסעיד אברהם אבינו למלאכים בן בקר (שהוא עגל. והעלים שמו העצמי מפני התקלה שיצאה ממנו) רך וטוב , כלומר שנמתקו דיניו ונתרכך אז, בבשורת לידת יצחק שיצא מחלציו. וכוונתו שיאכלוהו ויכלו ויעכלו הדינין שבו לגמרי, כי צפה שהוא מוכן לפרענות: 

 - גימטריא  היינו דאמרי רבנן (בפרק אין דורשין כשדרש ראב"ע במרכבה ) שנאספו המלאכים כבני אדם הבאים לראות במזמוטי חתן וכלה - דייקא. ובכל מקום שהכלה שם -- אמה שם, לקשטה בקשוטהא ולעטר עטרהא, כי עיילא לגבי חתן לחופה: 

 - עיין ערך נחש: 

 (גימטריא ) אשר נהפך לנחש  -- בלע את ,  גימטריא  או . 
  - גימטריא .

 -- ד' רגלי המִטָה -- חושבן מלוי מַטֶה. 

  - בו בחי' עץ הדעת טוב ורע. וזה רומזים ט"ט - ט'הרה ט'ומאה. [עיין עוד ערך רמון]. 

עוד רומז  גימטריא ,  כי הוא בחי' יסוד שביצירה. נשאר  מ -- הוא ,  עם הכולל. נמצא הוא כלול משתי השמות, גימטריא . 

הוא דבר הכתוב   -- הוא .  --  . 
 גימטריא .  גימטריא  (בחינת יסוד) אשר על ראשי החיות. גם גימטריא  עם האותיות: 

(* זה שאמרו   -- הם אותיות  שבמטטרון (והם בגימטריא  -  עם הכולל). ט"ט - ח"י,  -- שהוא בחי' יסוד העולם, ממנו אכל וחי לעולם, שלא טעה במט"ט כרבו *)

  - גימטריא , עליו נאמר  : 

 גימטריא  (עם הכולל), איש החסד. בחינת מי מטר, חסדים דשריין בפי אמה  (והיינו מטר. כמו שכתבתי לעיל בערך טל), כי  גימטריא  - בגימטריא . ו הוא רבוע אלהים, שהוא יונק מן מ"ט שערי בינה דמינה דינין מתערין. לכן המטר גם מבחינת דין.  תנינן :

 (בסטרא אחרא)  - מקבילם  (כנגדם  המתיקה במרה ), הוא יסוד: 

מים  -- כנגדם . ע"י מתמתקים בעבי"ם: 

 - הוא  . והוא ראשון למעשה בראשית --  גימטריא , גימטריא . הוא מה שרמז ברעיא מהימנא (פ' נשא ) דאיהו כהן הדיוט למריה. ומלויו עולה  בגימטריא. לכן אמרו  בכל מקום שהשכינה שורה שם - הוא נראה שם:

 - אית מים דכורין ומים נוקבין . כנגד זה גם מלוי  הוא בגימטריא  - הרי מים כפולים בעצמם. לכן בא שם מים זוגי - לא יתפרד. ומ"ש   ודומיו -- גם הוא שם הריבוי, אלא שבא מקוצר בסמיכות כמשפט: 

 - גימטריא , זהו   ודוק:

 - בגימטריא . גם גימטריא ; פ' - היא יסוד, ה' - עטרה, נוקבא דיליה. בסוד לבנת הספיר. ועיין [מגדל עוז].  ועיין סוד מילה ופריעה בבריכה עליונה (נחל י"א וי"ב):

 - גימטריא . רמז על שני חיי אברהם.  - [גימטריא ], כנגד שני יצחק.

 - גימטריא  (המלאך   ומלאך  ). הוא  כרמז הגימטריא. 

 - גימטריא  ( ), לפיכך נצח את המלאך היחידי -- וָיָּשַׂר אֶל מַלְאָךְ וַיוכָל לו  -- כי גימטריא  הוא , על כן כחו גדול ממלאך פשוט: 

 עם ב' כוללים גימטריא , אחוריים דאהיה דיודין. (דיני אהיה מתמתקים במיתה. י' פעמים רבוע אהיה גימטריא . ועי' מה שכתבתי בפירוש מעשה הקטורת בבית אל בגימטריא שם . ולהלן בערך מתוק) ו עולה ג"כ במספרו, עומד כנגדו לשבר כחו. הוא שאמרו ז"ל  . 

גימטריא   (כַּעֲלוֹת גָּדִישׁ בְּעִתּוֹ ), <עם ג' כוללים> [וכוללם]. וגימטריא  עם הכולל. ועי' ערך י"א סממני הקטורת.

 - גימטריא . לכן מלוי השמות מבחינת דין הם, כאשה עוברה מלאה עברה (עי' ברכות כ"ט ע"ב): 

 - גימטריא , שאין מלך בלא עם  (אין פחות משנים, ותפשת מועט כו'). והוא שקול כנגד כולם ככתוב  והדר  :

 - חושבן . דעת מלשון וידע אדם את אשתו  (בסוד כי ידע שמי . וידע אלהים . עיין מיטיב נגן לפרק השיר [סדר הגדה]) 

 - גימטריא   (כענין והנה יצחק מצחק וגו' ), ולכן מיום שחרב בהמ"ק אין שחו"ק (עיין גם ערך שחוק) לפני הקב"ה אלא אותו היום שנאמר בו  . היינו נמי דכתיב  , בחדוש עולם אחר במהרה בימנו אמן. עיין עוד ערך אות י', וערך דמות, וערך חפשי: 

 - גימטריא , (עיין ערכו). שהוא תיקנה, ותהי לו כבת , כמו שאמרו ז"ל  בת הי' לו בכ"ל שמה. על זה נאמר  {{צ|וה' ברך את אברהם  -- היא שם .  - אין ברכה אלא רבייה -- , שם צוה ה' את   () באבא יסד ברתא: 

 - בה נאחז  (בני עמון, שנכשל בה שלמה כשנטל המלכות כולה ), כי רגליה יורדות מות . עיין ערך אויב. ולפיכך היה לנחש אחיזה בה --  כנזכר לעיל (ערך מים המאררים). לפי שבנינה מגבורות ונקראת דינא דמלכותא, דינא רפיא, כי נמתקה ע"י אברהם, שנכללה בו אחר העקדה ונתבסמה הגבורה. עיין ערך אברהם: 

 כלולה מהיסוד בסוד לבנת הספיר. וכן עולה מספר  למנין מלוי שדי, עם האותיות דיסוד:

 - בחינת דין (שכך אמרו ז"ל שמל קשיותיהן של ישראל ). נראה לי הוא בסוד  (עיין לעיל ערך יורה), אינו חסר אלא אות כ"ף והיא מתחלפת בקו"ף בהיותם ממוצא אחד. 
גם הוא גימטריא  -    (חפצו דו"ק), בסוד  . ועיני כל אליו ישברון לתת אכלם בעתו בעת דודים, זווג 'כל' ו'עת', בוי"ו (כמו שכתבתי בפירוש אשרי). ונראה גם כן זה סוד הכתוב  , ר"ל שנשאל מטר בעת זווג הנו"ק (כי אז מתמתקת) להמשיך השפעתה ממקור החסד:

 - כתוב בזוהר  הוא יעקב. נראה לי טעמו כי הוא גימטריא  - תפארת ישראל:

 - צריך להדליקה עד שתהא שלהבת י"ה עולה מאליה.  גימטריא :

 - שמו של משיח, בגמרא דחלק . ובספר הזהר   בן  ( הוא אבי בת שבע . וכן נקרא שמו בדברי הימים ). 

 - גימטריא  (תפוחין קדישין), בחינת קומת מלכות. בן  -- גימטריא , (אהיה דההין), שממנו בנין המלכות. 

 - גימטריא  רחם, כי הוא בכור ( ). פוטר רחמה דאמא. ונברר מרפ"ח (עם הכולל) ניצוצין: 

 -  (מלוי הויה דאלפין) ו עם הכולל: 

 - נקראת מלכות .  . וזה פירוש הכתוב  , שהיא אצל ארבע מדות תחתונות שלו, שכן עומדת תפארת נצח הוד יסוד מאחורוי.

 - גימטריא  עם הכולל [טעמי המצות פרשת כי תצא]. שהוא חומה ומחיצה בפני סטרא אחרא שלא יפרוץ (עם שיניקתו ממנה, דרך אחוריים.  ). וזהו   -- ( גימטריא . שלא  - מעץ החיים. דרך הפרצה קוראה לגנב :

 - גימטריא . ג' ווי"ן (דו'יסע ו'יבא ו'יט . ודמלוי השם). ח"י עלמין. וכן גימטריא  חושבן . ועיין עוד ערך מרכבה וערך מרגלית: 

 - חושבן :

 (הויה דאתב"שֹ) - גימטריא מלוי אלהי"ם. וגימטריא , שמדת הדין כלולה ברחמים: 

 - גימטריא . לכן אמרו בספר הזהר שנקראת כך על שם שהיא מצרנית לקדושה (כמו שהיא בנגלה מצרנית לארץ ישראל. במצר העולה לדרום): 

 - עולה  כמלוי אדני: 

 - חושבן :

 - נשתמשו בו חז"ל בעד השם ב"ה להיותו מקומו של עולם, הויה במרובע כזה: י' פעמים י', ה' פעמים ה', ו' פעמים ו', ה' פעמים ה' -- עולה . ועולה לחשבון  עם ד' אותיותיו. שהוא שרשו. ועליו אמר  . ועליו נאמר   (עיין מה שכתבתי בס"ד על הפסוק  )    :  
  -- גימטריא . וכן  גימטריא הכי הוי:

 (סוד הצמצום לברוא העולם),  , סוד המלבוש --  . ועיין עוד ערך טהירו עלאה.

 (חיים) גימטריא . וכן  עם הכולל: 

 בתוספתא דפרשת ויצא   -- נראה לי הפירוש,  גימטריא  דיעקב. שתי אותיות אלה הם עיקר השם לכוללים . ושתי אותיות יב (והן טפלות) רומזות לו"ו, דהיינו ו"ו כפולה בעצמה שרומזת בי"ב שבטי יה שיצאו ממנו. זהו , שהן בסוד י"ב אלכסונות וצינורות. וזה ע"י שהוא מקל של לבנה -- איהו שמשא, בעלה דסהרא, כמו שאמר הכתוב   -- משם יצאו מטע ה' להתפאר. ולכן בקדוש הלבנה תקנו רמז שם יעקב בראשי תיבות: , והוא שאמרו רז"ל  , כי יעקב שמש שמו כאמור , אחוז בת"ת ז"א, כי  :

 -  - : 

 ( <גימטריא> ג' הויות. . מוחין) ע"כ מבטלת  דינין שנתעוררו כשעמד : 

 עיין ערך לילית. וערך מרדכי ומרה:

 
 גימטריא . 
 וכן עולה שם ס"ג במלוי דמלוי. 
 וכן . 
 גם גימטריא . (שכן אמר בספר הזהר (תיקו"ז ל"ד, שעה"כ דרוש ב' של כוונת העמידה). איהו בנצח ואיהי בהוד) והן תרין דרועין. תרין רגלין. רגלי המרכבה. 
 לכן עולה  עם הכולל : 

 -- תרין מלין -- מר דכי (כך פירשו חז"ל שלהי חולין ) להורות שבו נמתק מר (מרירות הדינין הנ"ל) ונטהר, היינו דכי. 
ולכן הוא גם גימטריא , שכן על ידו היה גזר דין עצום מאד ועל ידו נתבטל. שכך היא מדתו של הקב"ה, בדבר שהוא מכה, בו הוא מרפא. ו , ואז נעשה  גימטריא הכי: 

 - 
 גימטריא  (וגימטריא  רבוע אלהים, , שתי בחינות דין) שתיהן בחינת דינין כנודע. האחת דינא קשיא, והשנית רפיא. 
 וגימטריא . וידוע מה שכתוב בספר הזהר  ש כלול משניהם.  וגימטריא  -- הוא שורש מרירות הדינין (לכן הוא התחיל להתגרות בישראל. וכן יצא ממנו המן. שבקש להשמיד ולאבד כל זרע ישראל) ונתבטל ונמתק  המרירות ע"י מקבילו כנזכר. שהוא היה מצד הדינין שבקדושה. ועל כן  שוה לגימטריא של  -- ששרשם אחד, ממקור הגבורות (כמו עשו ויעקב מבטן אחד יצאו) וכשנפרדו זה מזה בהשתלשלותם -- זה פנה לימין דקדושה, וזה פנה לשמאל, סיגי האחוריים. לפיכך נתקנאו זה בזה (וכענין יעקב ועשו). עיין עוד ערך מרה: 

 - היא . שכן  (מר כפול שנמשך לה מסיגי ה' אחרונה). זה שאמר הכתוב   --  נעשה מסיגי  זרעה דרחל,  -- תרין. ועיין לעיל בערך לילית: 

 - גימטריא  (.  .  של ה' הויות) : 

 עם ב' כוללים - . וכן אמרו האלהיים  . <ועיין עוד ערך מעשה מרכבה>.

 - (גימטריא שלו נזכר לעיל כמה פעמים) מכניע  ומבטל  (ע"י  עם הכולל), ומעביר , (שנשתמש בו נגד פרעה כשיצא ממנו בחרי אף ). 
לכן הוא קבור מול בית  , גימטריא  עם הכולל. וכן עמד נגדו בחייו.  חסר גימטריא  מלא (תנועה גדולה משלמת אות הנוח). 
ובאומות העולם קם כמוהו [ספרי וזאת הברכה] --  גימטריא , שדי באתבש. (ואם תחליף אותיות ק"ב בלבד באתב"ש. הרי קמ"ב עם הכולל מ"שה) שיש לו אחיזה בו מצד אחוריים.  אחזו ב. 

  - גימטריא . הוא שכתוב אחריו  ונאמר במשה  : 

 - גימטריא , <כי> פני משה כפני חמה , (כשעומדת באמצע הרקיע. עת צהרים הם פניה). 

 גימטריא  (וכן אמרו בנות יתרו  ), עיין הקדמת ספר הזהר  וברעיא מהימנא דמשפטים  על הפסוק  :

 -- גימטריא , וגימטריא  (דיני ) , שמשם באו לה, ומשה המתיק הגבורות שבה: 

 - גימטריא . כגואל ראשון - גואל אחרון. הוא דבר הכתוב  , ( גימטריא ). 
 -- אתוון ולוי קהת עמרם (כן הוא בתקונים ) בר מן י' דעמים דמחלפא ברי"ש בא"ב א' דרל"א שערים. 

משה מלא -  - גימטריא , ג' מלואי אהי"ה. 

 עם הכולל - גימיטריא  (שמענו) . וגימטריא  - שכל דברי חכמים מפי הגבורה נאמרו לו. 

 עולה  (כמנין  חסר ו'. כי הוא תורה שבעל פה. ויש אם למסורת). 

 - גימטריא , כי הוא כולל דבר שבקדושה שאינו פחות מעשרה  . ונראה לי גם כן זה הוא סוד שהיה גבהו עשר כמ"ש ז"ל בהרואה  ובהמצניע : 

משה - חייו  שנה - כחשבון צרופי אלהים. שכך נקרא  לפרעה . 

,  -- גימטריא . <(הוא סוד הדבר בי"ה שמ"ו)>, וגימטריא  עם הכולל. 

 - גימטריא שלו עולה כמלוי חכמה. 
וגימטריא  - כמנין המצות שנתנו על ידו. עיין עוד ערך תרי"ג. משה בחינת הדין שבו. על כן היה אומר יקוב הדין את ההר . וכן  עולה  בגימטריא.

  -- אותיות הנעלמים ממלוי משה כזה מ"ם שי"ן ה"א, הם  בגימטריא, עולים . וכן שם המלאך רבו של משה  גימטריא הכי.  ורמז למ"ש חז"ל  אין דומה שונה פרקו מאה פעמים, לשונה ק"א פעמים, וסמכוהו אקרא  ושבתם וראיתם מה בין עובד אלהים לאשר (ר"ת עולה לחשבון ק"א) לא עבדו (ר"ת בגימטריא ק'). הנה כששונה ק' פעמים עדיין נקרא . 

משה מלא - מ"ם שי"ן ה"י - המלוי עולה . זהו  :

משה בן עמרם - ר"ת מבע. וכן ר"ת מ'ן ב'אר ע'נן. שלשתם חזרו בזכות משה כמו שכתבו רז"ל : 

משה נקרא 'מצרי' בכתוב -  ,  גימטריא . ולכן הוא הרג את המצרי, מקבילו בסטרא אחרא, כי את זה וגו' . כזה נמצא הרבה בכתובים כמו בדברי הימים   וזולת. עיין [ערך] ראש פתנים, ו[ערך] רוח פסקנית. 

משה מלא -  - גימטריא . הוא מו"ת למלאך המות, שכן במתן תורה כתוב  , שרצה להעבירו מן העולם אם לא חטאו, שכך כתוב  . ויש אומרים לא מת משה, ומה שכתוב   קרי ביה 'וימֶת' -- המ"ם בסגו"ל פועל יוצא -- לסטרא אחרא. עיין מה שכתבתי במקומו בחידושי גמרא.

משה מלא -  - גימטריא . ובטל  שלא יכול מלאך המות לשלוט בו. ואמרו חז"ל משה לא מת , וכמו שאמרו [שם] גם ביעקב איש תם, כי שניהם אחוזים בגופא דמלכא; יעקב מלבר משה מלגו.

. עיין ערך : 

 גימטריא  דקדושה (כי את זה לעומת זה עשה האלהים. כמו שכתבתי הרבה בספרנו זה שיש מקביל לקדושה בסטרא אחרא).   -- גימטריא  (נגד  ראשית גוים  עיין ערכו. וערך מר) שורש ישי (שנקרא נחש ככתוב  ) יצא מן רם (כמו שכתוב ביחוסו סוף ספר רות  ),   -- רם מלא (המלוי הוא פריו של שם) כזה , *ר"ם ש"ם* --  גימטריא הכי הוא: 

 גימטריא .

 (בדברי הימים  מלא לעולם). וכן גימטריא . וכן  משתי דלתי"ן. שיעשה הי"ת מאות ם לעתיד, כשיפתח ם' סתומה ד  באלכסון לשנים. 
ואומר  , כי מלוי צבי כזה: צד"י בי"ת יו"ד גימטריא כנ"ל. וכן  פעמים בפסוק   . ונראה לי  עולה בגימטריא , שהן רומזים על ב' ממי"ן - סתומה ופתוחה הנ"ל. כך כתב בספר טוב הארץ (דף ל"ח). וזה ודאי רמז ישר ל שבדניאל , והמוזכר כמה פעמים בשיר המשובח קודש קדשים. 
(וכנגדו בסטרא אחרא, משיח פסול,  מודח , פסולת ו. צ"א תאמר לו  ולמלכותו.  (ר"ת ש'בתי קו'לל צ'בי) גימטריא  הרשעה, מלכות זדון. שקץ תשקצנו ). 

 גימטריא . 

 בגימטריא , שהוא בא להקים הדת.

 גימטריא . וגימטריא  או  - רמז הוא מקים הדת. בן משפט המלך הגואל אשר ימלך עלינו במהרה בימינו (וכמ"ש הר"מ סוף הלכות מלכים). היחברהו כסא הות יוצר עמל עלי חוק יגודו על נפש צדיק  לבלע ולהשחית רבים, להפר ברית עולם ולעשות מהתורה שחוק. ימחה שם התועב וזכרו למחוק: 

  -- גימטריא . וסיפיה דקרא  - עיין ערכו: 

מכתבי אר"י (ספר הלקוטים וישב ד"ה ויאמר יהודה): על אותה שאמרו רז"ל ראוי היה חזקיהו להיות משיח . הענין הוא, שבכל דור ודור שולח הקב"ה לעולם ניצוץ אחד ממשיח, אם לגאול את ישראל כשיחזרו בתשובה, או לקיום העולם בדורות הרעים כדורו של שמד, או להאיר העולם בגלות בתורתו שלא יכלה העולם לגמרי. וחזקיהו היה ניצוץ ממנו. ע"כ מכתבי אר"י. 

ונראה לי פירוש הכתוב   גימטריא . שאינו נקנה אלא בכסף -- ( -- גימטריא . כי האש מצרף לכסף, מלא רחמים (שאין בן דוד בא אלא בתשובה . שעל ידיה מתהפכת מדת הדין לרחמים).  -- שית שני דהוי עלמא (כנגד ששת ימי בראשית. יומו של הקב"ה אלף שנים). ועם סופן כלים ימי המשיח ותמה עבודתו. (לכן)  --  גימטריא . אז יתקיים   - לא עבד. והבן:

 במלואו - עולה בגימטריא   עם הכולל. והמלוי לבדו --  -- שעורו של יוצר בראשית (כמ"ש בסוד שעור קומה שנזכר בפרקי היכלות) בסוד  . וכן עולה מלוי חכמה:

 - גימטריא . וידוע כי שמים הוא ת"ת. גם בחינת ז"א מקנן ביצירה:

 - . והוא בחינת ת"ת. וכן ב - . 
עוד  - ג' מלואי אהי"ה דאלפין, והם שלש גבורות דאמא (פשוטיהם עולים . דינים קשים) שנמתקו בזעיר שנקרא 'משפט' לקו המדה :

 - בסוד הדעת (עיין מאורי אור).  עם הכולל - גימטריא : 

 - עיין ערך תם. 

 - עי' מאורי אור [בערכו] - לשונו משובש. וכך צ"ל: 
 מצד חכמה ובינה.  - מלוי ע"ב, ו ד -- אחוריים דאהיה בהסרת הרבוע. והנה מתיקות זה בבינה כו'. 

נראה לי הוא סוד הכתוב   --  הוא  בגימטריא. והוא הטעם שנאסר דבש בקטורת וכל מתו"ק בכלל, כי אין רבוי אחר רבוי אלא למעט. ומה נמלצו לחכי אמרות טהורות מדבש לפי.  והנה שם מתוק מבואר בכתבי אר"י שהוא להמתיק מדת הדין במגפה ר"ל. 
ונראה לי עוד, קרי ביה  -- שנמתק המת דמעיקרא ע"י קו המדה. עיין מה שכתבתי בערכו בס"ד. ועיין עוד ב'ברכת עובד' פירושנו לברכת המזון. ובפירוש פיטום הקטורת:

הערות וויקיעורכים