כללי לשכת עורכי הדין (ידיעה בשפה העברית ואגרות בחינות בעברית, בדיני מדינת ישראל ובמקצועות מעשיים)
; ; , ; ; , ; ; ; ; ; ; ; ; ; ; ; ; .

בתוקף סמכותה לפי   , מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:

 אדם רשאי להוכיח ידיעה מספיקה בשפה העברית לצורך רישומו כמתמחה לפי  באחת מאלה:
 בהמצאת תעודת בגרות שניתנה לו מטעם משרד החינוך והתרבות או על ידי בית ספר תיכון בישראל ונתאשרה על ידי משרד החינוך והתרבות;
 בהמצאת תעודה שעמד בבחינה בשפה העברית שנקבעה לפי  (להלן – בחינה בעברית).

 הלשכה רשאית, מסיבות מיוחדות שיירשמו בהחלטתה, להרשות לאדם להוכיח ידיעה מספקת בשפה העברית בדרך אחרת מן הקבוע .

 הלשכה רשאית לשלם לבוחנים בבחינות בעברית שכר כפי שיקבע הועד המרכזי.

 המבקש להיבחן בבחינה בעברית, בבחינות הלשכה בדיני מדינת ישראל, באתיקה מקצועית החלה על עורכי דין זרים או ובבחינת ההסמכה לעריכת דין יגיש בקשה על כך ללשכה.

 בקשה להיבחן בדיני מדינת ישראל תפרט את הנושאים שבדעת המבקש להיבחן בהם.

 עם הגשת בקשה להיבחן ישולמו אגרות אלה:
 בשקלים חדשים
 בחינה בעברית – 160
 בחינה בכתב בדיני מדינת ישראל, לכל בחינה – 160
 בחינה בעל פה בדיני מדינת ישראל, לכל בחינה – 140
 בחינה באתיקה מקצועית החלה על עורכי דין זרים – 160
 בחינת ההסמכה לעריכת דין – 520
 ערר על ציון במטלת כתיבה בבחינת ההסמכה לעריכת דין; האגרה תוחזר למגיש הערר אם יתקבל הערר – 60
 האגרה תשולם כאמור בסעיף קטן (א) בין שהמבקש מתייצב לראשונה לאותה בחינה או לבחינה באותו נושא, ובין שכבר התייצב לבחינה כאמור.

 ראש הלשכה רשאי, בנסיבות מיוחדות, לפטור מתשלום אגרות הבחינות בדיני מדינת ישראל או בבחינת ההסמכה לעריכת דין, כולן או מקצתן, או לדחות את תשלומן.

 שילם אדם אגרה בעד בחינה בדיני מדינת ישראל או בחינת ההסמכה לעריכת דין ולא התייצב לבחינה כולה או לבחינה בנושא פלוני, יוחזרו לו ארבע חמישיות של האגרה ששילם בעד הבחינה שלא התייצב לה.

 

 

 י. רוטנשטרייךיושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
 דב יוסףשר המשפטים

בוט חוקים