חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה)
, ; , , , ; ; .

 חוק זה בא לתקן חוקים שונים, לבטל חוקים ולקבוע הוראות נוספות במטרה להביא לצמיחה כלכלית, באמצעות ניצול יתרונותיו היחסיים של המשק הישראלי ובשים לב לאתגרים העומדים לפניו, תוך הגברת התעסוקה וצמצום פערים כלכליים–חברתיים, ובמטרה לעמוד בתקרת הגירעון ובמגבלת ההוצאה הממשלתית לכל אחת משנות התקציב 2011 ו־2012, הכל בהתאם ליעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות התקציב האמורות.

 

 הוראות , כנוסחו , יחולו לגבי מנוי שביטל את הסכם ההתקשרות בינו לבין בעל רישיון, כאמור , מיום כ״ז בשבט התשע״א (1 בפברואר 2011) ואילך; השר רשאי לדחות, בצו, את המועד האמור עד יום כ״ה באדר התשע״א (1 במרס 2011); ואולם לעניין הסכמי התקשרות שנכרתו ערב תחילתו של חוק זה, יראו כמנוי מי שהתקשר בהסכם התקשרות עם בעל רישיון לקבלת שירות רדיו טלפון נייד לחמישים קווי טלפון לכל היותר.
 בעל רישיון ומי שעוסק בסחר בציוד קצה שהוא ציוד רדיו טלפון נייד (בסעיף קטן זה – ציוד קצה רט״ן), שגרם להגבלה או לחסימה כאמור , לפני תחילתו של חוק זה, לא יגבה מהמנוי תשלום כלשהו בעבור הסרת ההגבלה או החסימה האמורה, שתיעשה על ידו לבקשת המנוי; לעניין זה, ”בעל רישיון“ ו”סחר“ – כהגדרתם  , כנוסחו .

 

 

 

 תחילתו של , כנוסחו , 30 ימים מיום תחילתו של חוק זה.

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום כ״ו באדר ב׳ התשע״א (1 באפריל 2011).
 תחילתו של , כנוסחו , ביום כ״ו באדר ב׳ התשע״א (1 באפריל 2011) והוא יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה שמאותו יום ואילך.

 

 

 , כנוסחו –
 , יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה שמיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) ועד יום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011);
 

 

 דיווח ראשון לפי , כנוסחו  (בסעיף זה – החוק המתקן), יימסר לשר הבריאות ביום ז׳ באדר התשע״ב (1 במרס 2012), והוא יחול על תרומות שניתנו או שהתקבלו מיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011).
 על אף האמור בסעיף קטן (א), דיווח לפי  יימסר לשר הבריאות ביום כ״ה באדר א׳ התשע״א (1 במרס 2011), והוא יחול על תרומות שניתנו לגופים העוסקים בתחום הבריאות כהגדרתם  מיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2010), ואולם בדיווח כאמור תהיה חובה למסור רק את רשימת הגופים שלהם ניתנו התרומות.

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום כניסתן לתוקף של תקנות שיותקנו לפי ; תקנות ראשונות לפי  יובאו לאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת בתוך 90 ימים מיום פרסומו של חוק זה.

 

 תחילתו של , כנוסחו , למעט , ביום כניסתן לתוקף של תקנות שיותקנו לפי .

  –
 ”חוק לעידוד השקעות הון“ – ;
 ”חוק לעידוד מו״פ“ – ;
 ”המדען הראשי“ ו”הרשות“ – כהגדרתם ;
 ”מחקר“ ו”פיתוח“ – כהגדרתם , ובלבד שהמדען הראשי אישר כי המחקר והפיתוח הם כהגדרתם ;
 ”הפקודה“ – .
 לכל מונח אחר שאינו מפורש , תהיה המשמעות הנודעת לו  , לפי העניין.

 בסעיף זה –
 ”השקעה מזכה“ – השקעה במזומן של משקיע בחברת מטרה או בחברה מתחילה בשנת מס כלשהי, אשר בשלה הוקצו לו מניות בחברת המטרה או בחברה המתחילה, לפי העניין;
 ”חברה מתחילה“ – חברה שהתאגדה בישראל והשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שמתקיימים לגביה כל אלה:
 במועד ההשקעה טרם חלפו המועדים הקבועים להלן, לפי העניין:
 48 חודשים מיום התאגדות החברה, ואם היא פועלת באזור פיתוח א׳ כאמור  – 60 חודשים מיום האמור;
 קיבלה החברה סיוע במסגרת מסלול שמפעילה הרשות, שהממונה על התקציבים במשרד האוצר ומנהל רשות המסים אישרו כי הוא מיועד לחברות מתחילות – 12 חודשים מתום תקופת הסיוע במסגרת המסלול האמור, או אחד המועדים כאמור בפסקת משנה (א), לפי העניין, לפי המאוחר;
 היקף המכירות הכולל של החברה מיום התאגדותה עד למועד ההשקעה לא עלה על 4.5 מיליון שקלים חדשים, והיקף המכירות בכל אחת משנות המס שקדמו למועד ההשקעה לא עלה על 2 מיליון שקלים חדשים; לעניין זה יראו חלק משנת מס כשנת מס;
 סך כל הוצאות החברה מיום התאגדותה עד למועד ההשקעה לא עלה על 12 מיליון שקלים חדשים, וסך כל הוצאותיה בכל אחת משנות המס שקדמו למועד ההשקעה לא עלה על 3 מיליון שקלים חדשים; לעניין זה יראו חלק משנת מס כשנת מס;
 היקף ההשקעות בחברה וההלוואות שניתנו לה מיום התאגדותה עד למועד ההשקעה, ובכלל זה סכום ההשקעה המזכה, אינו עולה על 12 מיליון שקלים חדשים;
 רואה החשבון של החברה אישר כי מתקיימים בחברה, במועד ההשקעה, התנאים שבפסקאות (1) עד (4);
 עד מועד ההשקעה התקבל אישור הרשות לאותה שנת מס, כי מתקיימים בחברה, שניים אלה:
 70% לפחות מהוצאות החברה, בתקופה שמיום התאגדותה עד יום ההשקעה, הוצאו, במישרין או בעקיפין, בקשר למוצר המבוסס על מחקר ופיתוח שבוצעו בחברה (בסעיף זה – המוצר בפיתוח);
 המוצר בפיתוח וכל הזכויות הנובעות ממנו הם בבעלות החברה מיום היווצרו; לעניין זה, רכשה או קיבלה החברה את מלוא הזכויות במוצר מאחד מאלה, לשם המשך פיתוחו של המוצר, יראו את החברה כאילו מתקיים בה התנאי האמור בפסקת משנה זו:
 יחיד, אחד או יותר, שהמוצר היה בבעלותו באופן בלעדי מיום היווצרו עד העברת מלוא הזכויות בו לחברה;
 מוסד יוצר שהמוצר היה בבעלותו מיום היווצרו עד העברת מלוא הזכויות בו לחברה; לעניין זה, ”מוסד יוצר“ – כל אחד מאלה:
 מוסד להשכלה גבוהה או מוסד מחקרי כהגדרתם ;
 בית חולים, או תאגיד בריאות כהגדרתו ;
 חברה העוסקת דרך קבע במסחור ידע שנוצר בגופים כאמור בפסקאות משנה (א) ו־(ב);
 מינהל המחקר החקלאי שבמשרד החקלאות ופיתוח הכפר;
 מרכז מחקר ופיתוח אזורי הנתמך על ידי משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל, כמשמעותו ;
 ”חברת מטרה“ – חברה שהתאגדה בישראל ושהשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שהתקיימו לגביה ולגבי ההשקעה המזכה בה כל אלה:
 במהלך כל תקופת ההטבה לא רשום נייר ערך כלשהו שלה למסחר בבורסה;
 75 אחוזים לפחות מסכום ההשקעה של המשקיע בה, אשר בשלו הוקצו לו מניות בחברה, משמשים להוצאות מחקר ופיתוח, לא יאוחר מתום תקופת ההטבה;
 75 אחוזים לפחות מהוצאות המחקר והפיתוח שהוציאה החברה במהלך תקופת ההטבה הוצאו בישראל;
 הן בשנה שבה חל מועד ההשקעה והן בשנה שלאחריה, לא עלו הכנסותיה של החברה על 50 אחוזים מסכום הוצאות מחקר ופיתוח;
 במהלך כל תקופת ההטבה הוצאות המחקר והפיתוח הוצאו לשם קידומו או פיתוחו של מפעל שבבעלות החברה;
 עד לשנת המס שבה התקיים התנאי האמור בפסקה (2), בכל אחת משנות המס במהלך תקופת ההטבה, לרבות שנת המס שבה התקיים התנאי האמור, הוצאות המחקר והפיתוח מהוות 70 אחוזים לפחות, מכלל הוצאות החברה;
 ”מועד ההשקעה“ – המאוחר מבין אלה:
 המועד שבו המשקיע שילם לחברת המטרה או לחברה המתחילה את סכום ההשקעה המזכה;
 המועד שבו הקצתה חברת המטרה או החברה המתחילה למשקיע את המניות כנגד השקעתו בחברה; ואולם אם מקור המניות שהוקצו הוא באיגרות חוב הניתנות להמרה למניות, ואיגרות החוב האמורות הומרו למניות באותה שנת מס שבה הונפקו איגרות החוב – המועד שבו שילם המשקיע תמורת איגרות החוב;
 ”המועד הקובע“ – שנתיים מתום תקופת ההטבה;
 ”מוצר“ – כהגדרתו ;
 ”משקיע“ – יחיד או שותפות בין יחידים;
 ”קרוב“ – מי שמנוי ;
 ”שותפות בין יחידים“ – שותפות שהשותפים בה במשך כל תקופת ההטבה הם יחידים, שהוקמה ופועלת לשם השקעה ייעודית בחברה אחת בלבד שהיא חברת מטרה או חברה מתחילה, ומנהל רשות המסים אישר כי מתקיימים בה התנאים האמורים בהגדרה זו;
 ”תקופת ההטבה“ – שלוש שנות מס החל בשנת המס שבה חל מועד ההשקעה.
 על אף האמור בכל דין, סכום השקעה מזכה במניות של חברת מטרה או חברה מתחילה, עד לגובה של 5 מיליון שקלים חדשים ( – סכום ההשקעה המרבי), יותר למשקיע ניכויו מכלל הכנסתו בשנת המס, במשך תקופת ההטבה, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
 מועד ההשקעה חל, לגבי חברת מטרה – בתקופה שמיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019), ולגבי חברה מתחילה – בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016) עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019); שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להאריך פעם אחת, בצו, את התקופה האמורה בארבע שנים נוספות;
 המשקיע החזיק במניות שהוקצו לו בתמורה להשקעתו המזכה בחברת המטרה או בחברה המתחילה, לפי העניין, במשך כל תקופת ההטבה; ואם המשקיע הוא שותפות של יחידים – השותפים לא שינו את חלקם בשותפות במשך כל תקופת ההטבה;
 הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של ההשקעה.
 בחישוב סכום ההשקעה המרבי יובאו בחשבון כלל השקעותיו המזכות של המשקיע בחברת המטרה או בחברה המתחילה, לפי העניין, במישרין, וכן השקעות כאמור שביצע קרובו בחברת המטרה או בחברה המתחילה, לפי העניין.
 לעניין חישוב רווח הון במכירת מניות של חברת המטרה או החברה המתחילה, לפי העניין, בידי משקיע שסכום ההשקעה המזכה הותר לו בניכוי לפי סעיף זה, יוקטן המחיר המקורי של המניות בכל סכום ההשקעה שהותר בניכוי כאמור.
 שר האוצר רשאי, לאחר קבלת חוות דעתו של המדען הראשי ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לשנות, בצו, את התקופות הקבועות בפסקה (1) ואת הסכומים הקבועים בפסקאות (2) עד (4) בהגדרה ”חברה מתחילה“, ובלבד שגם לאחר השינוי כאמור ייכללו בהגדרה האמורה רק חברות הנמצאות בשלבי פיתוח או ייצור מוקדמים של מוצריהן.
 השקיע משקיע בחברה מתחילה השקעה מזכה, תבחן הרשות –
 בתום כל שנת מס עד תום תקופת ההטבה – אם מתקיימים שניים אלה:
 בחברה ממשיכים להתקיים התנאים שבפסקה (6) בהגדרה ”חברה מתחילה“;
 יותר מ־50% מהוצאות החברה, באותה שנת מס, הוצאו בישראל; המדען הראשי ומנהל רשות המסים רשאים לקבוע, בכללים שיפורסמו ברשומות, סוגי הוצאות שהוצאו מחוץ לישראל בשל העובדה שלא ניתן לרכוש את השירות או המוצר בישראל, ורשאים הם לקבוע את חלק ההוצאה שייחשב הוצאה כאמור מתוך כלל ההוצאה שהוצאה מחוץ לישראל או מתוך כלל הוצאות החברה, ואת חלק ההוצאה שלא ייחשב כחלק מהוצאות החברה מתוך החלק שנקבע כאמור;
 במועד הקובע – אם מתקיימים שניים אלה:
 מלוא סכום ההשקעה המזכה שהושקעה בחברה הוצא בידי החברה עד המועד הקובע במישרין לשם קידומו ופיתוחו של המוצר בפיתוח; המדען הראשי ומנהל רשות המסים רשאים לקבוע, בכללים שיפורסמו ברשומות, סוגי הוצאות שיראו אותן כהוצאות שמתקיימות לגביהן הוראות פסקת משנה זו;
 יותר מ־50% מהוצאות החברה בתקופה הנוספת, הוצאו בישראל בהתאם לכללים שנקבעו בפסקה (1)(ב), אם נקבעו; לעניין זה, ”התקופה הנוספת“ – התקופה שתחילתה בתום תקופת ההטבה וסיומה במועד הקובע, ואם מלוא סכום ההשקעה המזכה שהושקעה בחברה הוצא בידי החברה לפני המועד הקובע – שסיומה במועד שבו הוצא מלוא הסכום כאמור.
 מצאה הרשות בבחינה לפי סעיף קטן (ו) כי לא מתקיים בחברה מתחילה תנאי מהתנאים המפורטים באותו סעיף קטן (בסעיף קטן זה – ההפרה), תהיה החברה חייבת במס על הסכומים כמפורט להלן, לפי העניין, בשיעור הגבוה ביותר הקבוע , בתוספת הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם  מהמועד שבו מצאה הרשות כי התקיימה ההפרה עד מועד התשלום בפועל:
 לעניין הפרת תנאי מהתנאים שבסעיף קטן (ו)(1) או (2)(ב) – מלוא סכום ההשקעה המזכה שהושקעה בחברה;
 לעניין הפרת התנאי שבסעיף קטן (ו)(2)(א) – סכום השווה להפרש שבין מלוא ההשקעה המזכה שהושקעה בחברה ובין החלק מסכום ההשקעה המזכה שהוצא בידי החברה עד המועד הקובע כאמור באותו סעיף קטן.
 מצאה הרשות כי התקיימה הפרה כאמור בסעיף קטן (ז), תודיע על כך למנהל רשות המסים.
 על חוב החברה לפי סעיף קטן (ז) יחולו הוראות  לעניין שומה וגבייה.
 קיבל המשקיע מחברת המטרה – במהלך התקופה שממועד ההשקעה עד תום תקופת ההטבה, או מהחברה המתחילה – במהלך התקופה שממועד ההשקעה עד המועד הקובע, סכום כלשהו, במישרין או בעקיפין, יופחת הסכום האמור מחישוב סכום ההשקעה המזכה לעניין סעיף זה; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על דיבידנד כהגדרתו .

 הרשות רשאית לדרוש מחברת מטרה או מחברה מתחילה כהגדרתן , למסור לה כל ידיעה ומסמך הדרוש לה לשם מילוי תפקידיה לפי .

 בסעיף זה –
 ”חברה מוטבת“, ”חברה מועדפת“ – כהגדרתן ;
 ”חברה מזכה“ – חברה שהתאגדה בישראל ושהשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שמתקיימים לגביה כל אלה:
 בשנת הרכישה לא רשום נייר ערך כלשהו שלה למסחר בבורסה;
 בשנת הרכישה היא חברה מוטבת או חברה מועדפת, לפי העניין;
 בשנת הרכישה הוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל שבבעלותה באותה שנת מס, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי , לא פחתו מ־25 אחוזים ממחזורו בשנת המס, או שהוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל בשנת המס ובשנה שקדמה לה, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי , לא פחתו מ־25 אחוזים מסך מחזורו בשנת המס ובשנה שקדמה לה;
 בשנת הרכישה 40 אחוזים לפחות מכלל העובדים בה בשנת המס או בממוצע בשנת המס ובשנה שקדמה לה, הם עובדים אקדמאים; לעניין זה, בחישוב האחוזים יובא בחשבון עובד במשרה חלקית או עובד שעבד בחלק משנת המס בלבד לפי היקף משרתו או תקופת עבודתו באותה שנה, לפי העניין, וחישוב הממוצע ייעשה לפי חלוקת סך העובדים האקדמאים באותן שתי שנים, בסך כל העובדים בחברה בשנים האמורות;
 כל הוצאות המחקר והפיתוח שמוציאה החברה בכל אחת משלוש שנות המס הראשונות של תקופת ההפחתה, בוצעו לשם קידומו או פיתוחו של המפעל שבבעלותה או בבעלות החברה הרוכשת, ו־75 אחוזים לפחות מהוצאות המחקר והפיתוח האמורות, בכל שנה כאמור, הוצאו בישראל;
 בשנת הרכישה אין לה זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין, כהגדרתן , בין בישראל ובין מחוץ לישראל;
 בשנת הרכישה היא אינה מחזיקה באחד או יותר מאמצעי השליטה בחבר בני אדם אחר, או, אם היא מחזיקה באמצעי שליטה כאמור – פעילותו של חבר בני האדם האחר טפלה לפעילותה והיא כרוכה ושלובה בפעילותה;
 ”חברה רוכשת“ – חברה שהתאגדה בישראל ושהשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שבשנת הרכישה מתקיימים לגביה כל אלה:
 היא חברה מוטבת או חברה מועדפת, לפי העניין;
 הוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל שבבעלותה בשנת מס, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי , לא פחתו מ־7 אחוזים ממחזורו בשנת המס, או שהוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל בשנת המס ובשנה שקדמה לה, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי , לא פחתו מ־7 אחוזים מסך מחזורו בשנת המס ובשנה שקדמה לה;
 20 אחוזים לפחות מכלל העובדים בה, בשנת המס או בממוצע בשנת המס ובשנה שקדמה לה, הם עובדים אקדמאים; לעניין זה, בחישוב האחוזים יובא בחשבון עובד במשרה חלקית או עובד שעבד בחלק משנת המס בלבד לפי היקף משרתו או תקופת עבודתו באותה שנה, לפי העניין, וחישוב הממוצע ייעשה לפי חלוקת סך העובדים האקדמאים באותן שתי שנים, בסך כל העובדים בחברה בשנים האמורות;
 ב־12 החודשים שקדמו לשנת הרכישה לא היו לה יותר מ־25 אחוזים באחד או יותר מאמצעי השליטה בחברה המזכה;
 ”סכום הרכישה הנקי“ – הסכום שהוציאה החברה הרוכשת לרכישת אמצעי שליטה בחברה המזכה, שלא בדרך של הקצאה, בהפחתת סכום ההון העצמי של החברה המזכה; לעניין זה, ”סכום ההון העצמי“ – הסכום המתקבל מצירוף הסכומים של כל אלה: עודפים ורווחים, הון מניות, פרמיה על מניות ופריטים אחרים כיוצא באלה;
 ”עובד אקדמאי“ – עובד בעל תואר אקדמי בתחומי ההנדסה, המחשבים, מדעי הטבע או המדעים המדויקים, העובד במפעל שבבעלות החברה בתחום השכלתו האקדמית כאמור;
 ”קרוב“ – מי שמנוי ;
 ”שנת הרכישה“ – השנה שבה חברה רוכשת רכשה אמצעי שליטה בחברת מטרה;
 ”תקופת ההפחתה“ – חמש שנות מס החל בשנה שלאחר שנת הרכישה.
 על אף האמור בכל דין, סכום הרכישה הנקי ששולם בידי חברה רוכשת לרכישת אמצעי השליטה בחברה מזכה, יותר לה ניכויו בשיעורים שנתיים שווים מכלל הכנסתה בשנת המס, במשך תקופת ההפחתה, ובלבד שהתקיימו התנאים המפורטים להלן:
 יום הרכישה הוא בתקופה שבין יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) לבין יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019); שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להאריך פעם אחת, בצו, את התקופה האמורה בארבע שנים נוספות;
 הרכישה היא בשיעור של 80 אחוזים לפחות בכל אחד מאמצעי השליטה בחברה המזכה;
 ביום שלפני יום הרכישה, החברה הרוכשת והחברה המזכה אינן קרובות זו לזו;
 הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של רכישת אמצעי השליטה בחברה המזכה, וניתן אישור המנהל על כך;
 בכל שנת מס שבתקופת ההפחתה –
 השליטה על עסקיה של החברה הרוכשת וניהולם מופעלים בישראל ומתקיימים בה התנאים האמורים בפסקאות (1) עד (3) בהגדרה ”חברה רוכשת“;
 השליטה על עסקיה של החברה המזכה וניהולם מופעלים בישראל, מתקיימים בה התנאים האמורים בפסקאות (1) ו־(2) בהגדרה ”חברה מזכה“ וכן התנאים האמורים בפסקאות (3) ו־(4) בהגדרה ”חברה מזכה“, בשינויים אלה: בפסקה (3), בכל מקום, במקום ”לא פחתו מ־25 אחוזים“ יקראו ”לא פחתו מ־7 אחוזים“ ובפסקה (4), במקום ”40 אחוזים לפחות“ יקראו ”20 אחוזים לפחות“;
 הוצאות המחקר והפיתוח שמוציאה החברה המזכה מבוצעות לשם קידומו או פיתוחו של המפעל שבבעלותה או בבעלות החברה הרוכשת, ו־75 אחוזים לפחות מהוצאות המחקר והפיתוח האמורות הוצאו בישראל.
 על אף האמור בסעיף קטן (ב), אם בשנת מס כלשהי במהלך תקופת ההפחתה (בסעיף זה – שנת ההפרה) לא התקיימו בחברה הרוכשת התנאים האמורים בסעיף קטן (ב)(5)(א), או לא התקיימו בחברה המזכה התנאים האמורים בסעיף קטן (ב)(5)(ב) ו־(ג), לא תהיה החברה הרוכשת זכאית, בשנת ההפרה, לניכוי כאמור בסעיף קטן (ב), ואולם לא יהיה בכך כדי לפגוע בזכאותה בשנה שאחרי שנת ההפרה או לפניה, אם באותה שנה יתקיימו התנאים לזכאות, ובלבד שטרם הסתיימה תקופת ההפחתה ושסכום שלא נוכה בשנת ההפרה לא ינוכה בשנה שלאחריה.
 לעניין חישוב רווח הון במכירת מניות החברה המזכה בידי החברה הרוכשת שהותר לה ניכויו של סכום הרכישה הנקי לפי סעיף זה, יוקטן המחיר המקורי שלהן בכל הסכום שניכויו הותר כאמור.

 בסעיף זה –
 ”הכנסה מתמלוגים שמשלמת חברת יישום“ – הכנסה מתמלוגים שמשלמת חברת יישום בשנת מס כלשהי, שמקורה במתן זכות שימוש במוצר שבבעלותה ושפותח או התגלה לפי ההסכם, מוכפלת בשיעור הכנסות החוץ של חברת היישום באותה שנה;
 ”הסכם“ – הסכם בין תושב מוטב לבין חברת יישום, לפיתוח מוצר, שלפיו, בין השאר, יהיה התושב המוטב זכאי לתמלוגים מאת חברת היישום שמקורם במתן זכות שימוש באותו מוצר;
 ”חברת יישום“ – תאגיד בת של מוסד, העוסק בפיתוח מוצרים שפותחו או התגלו במסגרת פעילות של מחקר ופיתוח של המוסד;
 ”מוסד“ – כל אחד מאלה:
 מוסד שהוכר לפי ;
 בית חולים רשום לפי ;
 ”מוצר“ – נכס מוחשי או ידע, לרבות תהליך ייצור ותוכנת מחשבים, הנובע ממחקר ופיתוח, על פי תכנית שהמדען הראשי אישר לפי הוראות ;
 ”שיעור הכנסות החוץ של חברת היישום“ – השיעור המתקבל מחלוקת סכום ההכנסות הנובעות לחברת היישום ממתן זכות שימוש במוצר שבבעלותה ושפותח או התגלה לפי ההסכם, לתושב חוץ, למעט הכנסות כאמור שתשלומן מהווה הוצאה של מפעל הקבע של תושב חוץ בישראל, בכלל ההכנסות הנובעות ממתן זכות שימוש על ידי חברת היישום באותו מוצר, הכל לפי אישור רואה חשבון שצורף לדוח השנתי של חברת היישום; לא צורף אישור כאמור, יראו את שיעור הכנסות החוץ של חברת היישום – אפס;
 ”תושב מוטב“ – תושב ישראל שהיה לראשונה לתושב כאמור בתקופה שבין יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) לבין יום י״ט בטבת התשע״ו (31 בדצמבר 2015) או תושב חוזר;
 ”תושב חוזר“ – יחיד ששב והיה לתושב ישראל בתקופה שבין יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) לבין יום י״ט בטבת התשע״ו (31 בדצמבר 2015), לאחר שהיה תושב חוץ במשך שש שנים רצופות לפחות.
 תושב מוטב שמוסד הזמינו, בהיותו תושב חוץ, לעבוד בו, יהיה זכאי לפטור ממס על הכנסתו מתמלוגים שמשלמת לו חברת יישום של אותו מוסד, במשך חמש שנות מס שתחילתן בשנה הראשונה שבה החל לקבל מאת חברת היישום הכנסה כאמור, ובלבד שהתקיימו שני אלה:
 התושב המוטב התקשר בהסכם עם חברת יישום בתוך שנתיים מתום שנת המס שבה עלה או חזר לישראל, לפי העניין;
 הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של ההסכם, וניתן אישור המנהל על כך.

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום י״ח בתמוז התש״ע (30 ביוני 2010).

 

 תחילתם של , , ,  , כנוסחם , 60 ימים מיום פרסומו של חוק זה.

 בסעיף זה –
 ”חתימה אלקטרונית מאושרת“ – כהגדרתה ;
 ”מנגנון הזדהות“ – מנגנון המזהה את המתקשר אל מערכת המחשב, בודק את הרשאת הגישה שלו למידע ומתעד גישה כאמור;
 ”מערכת“ – מערכת המחשב שבה מופק צו אלקטרוני;
 ”צו אלקטרוני“ – צו עיקול או צו מסירה בהתאם להוראות  שנערך בדרך אלקטרונית;
 ”השרים“ – שר האוצר ושר המשפטים.
 על אף הוראות , כנוסחו , עד תום תקופה של שנתיים מיום התחילה כאמור , יראו צו אלקטרוני כמסמך אלקטרוני לעניין , אף אם אינו חתום בחתימה אלקטרונית מאושרת, ובלבד שהתקיימו לגבי המערכת כל אלה:
 ביחס לכל צו אלקטרוני אפשר לזהות את פקיד הגבייה שנתן אותו;
 המערכת היא מערכת מהימנה, המעניקה הגנה סבירה מפני חדירה אליה ומפני שיבוש או הפרעה לעבודתה ומאפשרת גישה אליה רק באמצעות מנגנון הזדהות;
 המערכת עורכת תיעוד אוטומטי בדבר פעילות המשתמשים בה, והתיעוד האמור נשמר באופן מאובטח ובנפרד מהמערכת;
 ממונה אבטחת המידע של המערכת הכין נוהל להוספה ולהסרה של משתמשים מורשים, כדי למנוע שימוש לרעה במערכת;
 המערכת מונעת עריכה של שינויים בצו האלקטרוני לאחר שהופק.
 השרים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאים להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (ב), אם מצאו כי הדבר נדרש מטעמים תפעוליים; הארכת תקופה כאמור יכול שתהיה דרך כלל או לסוגים מסוימים של מסמכים או לממונה על גבייה מסוים.

 

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016), והוא יחול על הכנסה שהופקה ביום האמור ואילך.
 לעניין , יראו את הסכומים הנקובים , כנוסחו  , כאילו תואמו לאחרונה ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).

 

 

 

  , כנוסחם , יחולו לגבי עסקת אקראי שנעשתה ביום תחילתו של חוק זה ואילך, למעט לגבי עסקת אקראי של מכירת זכות במקרקעין שהיא מימוש זכות לקבלת זכות במקרקעין או מימוש אופציה לפי  שדווחה למנהל עד יום י׳ בחשוון התשע״א (18 באוקטובר 2010); בסעיף זה, ”עסקת אקראי“ – כאמור , כנוסחה .

 

 , כנוסחו , יחול לגבי מכירת זכות במקרקעין או פעולה באיגוד מקרקעין, לפי העניין, שנעשתה החל ביום תחילתו של חוק זה ואילך.

 

 

 , כנוסחו , יחול לגבי הכנסה מועדפת שהופקה או נצמחה בידי חברה מועדפת החל ביום תחילתו של חוק זה (בסעיף זה – יום התחילה).
 על אף האמור בסעיף קטן (א), נכלל מפעל, שאינו מפעל שבחר במסלול הטבות חלופי, בתכנית שהמינהלה אישרה לפי  כנוסחו לפני יום התחילה, וטרם חלפה תקופת הצינון מתחילת שנת ההפעלה של התכנית שבשלה התקבל מענק, יחולו עליו הוראות אלה:
 עד תום תקופת הצינון יחולו עליו הוראות  כנוסחו לפני יום התחילה, ובלבד שעל ההכנסה מהמפעל המאושר בתקופת הצינון, יקראו את , כאילו בכל מקום, במקום ”25%“, במקום ”בשיעור 25%“ או במקום ”בשיעור של 25%“ בא ”השיעור הקבוע “;
 בתום תקופת הצינון, רשאי המפעל לבחור כי ימשיך לחול עליו  כנוסחו לפני יום התחילה, עד תום תקופת ההטבות, כמשמעותה ;
 לעניין סעיף קטן זה –
 ”מפעל שבחר במסלול הטבות חלופי“ – מפעל שחלו עליו הוראות , כנוסחו לפני תחילתו של ;
 ”תקופת הצינון“ – לגבי מפעל שנכלל בתכנית שאושרה לפני יום כ״א באדר ב׳ התשס״ה (1 באפריל 2005) – שלוש שנים מיום תחילת שנת ההפעלה של התכנית, ולגבי מפעל בתכנית שאושרה לאחר המועד האמור – חמש שנים.
 הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו לגבי מפעל כאמור באותו סעיף קטן שביקש, עד יום כ״ח בסיוון התשע״א (30 ביוני 2011), כי הוראות  , כנוסחו , לפי העניין, יחולו לגבי הכנסתו שהופקה או נצמחה ביום התחילה ואילך; בקשה כאמור תימסר בטופס שקבע מנהל רשות המסים והיא תחול לגבי שנת המס 2011 ואילך, בלא זכות חזרה ממנה.
 הוראות , כנוסחו  (בסעיף זה – סעיף 51טו), יחולו –
 לגבי אישור מנהל רשות המסים כאמור , שניתן למפעל החל ביום התחילה, לצורך תחולתן של הוראות , כנוסחו  לגביו;
 לגבי תכנית שהמינהלה אישרה החל ביום התחילה והמענק או ההלוואה לפיה ניתנו ביום האמור ואילך, כאמור , הכל לפי הוראות  כנוסחן .
 על הכנסתה של חברה מוטבת ממפעל תעשייתי שהוא מפעל מוטב, אשר ההשקעה המזערית המזכה לשם הקמתו או הרחבתו נעשתה, כולה או חלקה, עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010), יחולו הוראות אלה:
 הוראות  , כנוסחן לפני יום התחילה, ובלבד שהחברה הודיעה על שנת מס שעד לשנת המס 2012 כשנת בחירה, לפי הוראות  בתנאים האמורים בו; בסעיף קטן זה, ”חברה מוטבת“, ”מפעל מוטב“, ”הרחבה“, ”השקעה מזערית מזכה“ – כהגדרתן , כנוסחו לפני יום התחילה;
 על אף האמור בפסקה (1) –
 החברה רשאית לבקש כי הוראות  , כנוסחן , לפי העניין, יחולו לגבי הכנסתה שהופקה או נצמחה החל ביום התחילה, ובלבד שבמסגרת הבקשה כאמור הודיעה כי היא מוותרת על תחולת הוראות  , כנוסחם לפני יום התחילה, לגבי הכנסתה כאמור (בפסקה זו – הודעת ויתור);
 הודעת ויתור תימסר, בטופס שקבע מנהל רשות המסים, לא יאוחר מהמועד הקבוע להגשת הדוח השנתי לפי הוראות  , והיא תחול לגבי שנת המס שלאחר שנת המס שלגביה הוגש הדוח ואילך, בלא זכות חזרה ממנה;
 על אף האמור   כנוסחו לפני יום התחילה, קיבל חבר בני אדם דיבידנד ששולם מתוך הכנסה חייבת לאחר שנוכה ממנה מס החברות החל עליה בשיעורים הקבועים  , מחברה בעלת מפעל מאושר או מפעל מוטב שמסרה הודעת ויתור עד יום י״ג בתמוז התשע״ה (30 ביוני 2015), לא יחולו לגבי חבר בני אדם תושב ישראל המקבל דיבידנד כאמור (בפסקה זו – חבר בני האדם המקבל), הוראות   כנוסחו לפני יום התחילה, לפי העניין, ויחולו, בחישוב הכנסתו החייבת של חבר בני האדם המקבל, לגבי דיבידנד כאמור, הוראות .
 הוראות סעיף קטן (ה) יחולו גם על חברה בעלת מפעל שבחר במסלול הטבות חלופי, כהגדרתו בסעיף קטן (ב), בשינויים המחויבים.

 

 

 תחילתם של  , כנוסחם , במועד כניסתן לתוקף של תקנות כאמור  כנוסחו , ובלבד שעד אותו מועד נקבעה רשימת שמאי פינוי ובינוי בת חמישה שמאים לפחות.

 
 תקנות ראשונות לפי , כנוסחו בסעיף קטן (א), יובאו לאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בתוך שישים ימים מיום תחילתו של חוק זה.

 

 שר הביטחון ושר האוצר יגישו יחד לוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, דיווח בדבר גיבוש הסדר שכר לחיילים בשירות קבע הנלווה ליישום תיקון , כנוסחו ; דיווח כאמור יוגש אחת לשלושה חודשים, החל מיום כ״ו באדר ב׳ התשע״א (1 באפריל 2011) ועד להשלמת גיבושו של הסדר כאמור.

 

 

 

 תחילתו של , כנוסחו , בתום חודשיים ממועד פרסומו ברשומות של פטור סוג, שיקבע הממונה בהתאם להוראות , לגבי הסדרים תפעוליים שעניינם תובלה בין־לאומית בים, או ביום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012), לפי המוקדם.
 לא נקבע פטור סוג כאמור בסעיף קטן (א) עד יום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012), וכל עוד לא נקבע פטור הסוג, ידחה שר האוצר, בצו, את תחילתו של  באותו סעיף קטן לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים בכל פעם (בסעיף זה – תקופת דחייה).
 על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאי שר האוצר להימנע מדחייה כאמור באותו סעיף קטן מטעמים מיוחדים, לאחר שנתן למובילים ימיים ישראליים ולמובילים ימיים שמקיימים פעילות בישראל, הזדמנות להשמיע את עמדותיהם.
 על החלטת שר האוצר בדבר כוונת דחייה או כוונה להימנע מדחייה, לפי סעיף קטן (ב) או (ג), לפי העניין, תפורסם הודעה באתרי האינטרנט של משרד האוצר ושל רשות ההגבלים העסקיים לא יאוחר מיום ג׳ בתשרי התשע״ב (1 באוקטובר 2011) או חודשיים לפני תום כל תקופת דחייה, לפי העניין.
 פטור סוג כאמור בסעיף קטן (א) יחול לגבי הסדרים תפעוליים שעניינם תובלה בין־לאומית בים שלא מתקיים בהם עניין המנוי  ושאין בהם או בחלקם של הצדדים להסדר בשוק כדי לפגוע פגיעה משמעותית בתחרות.
 בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (ה), רשאי הממונה לקבוע כי פטור סוג כאמור בסעיף קטן (א) יחול לגבי הסדר תפעולי שעניינו תובלה בין־לאומית בים, והוא נוגע לאחד מאלה:
 התאמה של קיבולת התובלה המוצעת על גבי כלי שיט בתגובה לתנודות בהיצע וביקוש בשוק;
 תפעול משותף של שירותי תובלה או של נמלים ושירותים קשורים לתפעול כאמור;
 פעילות נלווית הנחוצה למימוש הפעילויות האמורות בפסקאות (1) ו־(2).
 אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכות הממונה לפי , לכלול בפטור סוג גם סוגים נוספים של הסדרים שעניינם תובלה בין־לאומית בים.
 בסעיף זה, ”הסדר תפעולי“ – הסדר, או מקבץ הסדרים, בין לפחות שני מובילים בים, שמטרתו שיתוף פעולה בהספקת שירות להובלת מטענים בים המביא לשיפור השירות שהיה ניתן על ידי כל אחד מהמובילים בנפרד אלמלא ההסדר, והוא מוצדק מטעמים טכניים, תפעוליים או מסחריים.

 

 

 

 

 

 תחילתו של חוק זה ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011), אלא אם כן נקבע בו אחרת.

 בנימין נתניהוראש הממשלה
 יובל שטייניץשר האוצר
 שמעון פרסנשיא המדינה
 ראובן ריבליןיושב ראש הכנסת

בוט חוקים