חוק הארכת מועדים
חוק קודם: ; ; .

חוק חדש: .

 שר הבטחון רשאי להכריז כי שירות הוא שירות חירום לענין חוק זה.
 שירות שהוכרז כאמור יהיה שירות חירום מן היום שנקבע לכך בהכרזת שר הבטחון ועד היום שקבע לכך בהכרזה או בהודעה על ביטולה.
 הכרזה לפי סעיף זה יכול שתהיה לשירות פלוני או לשירות ביחידה פלונית או במקום פלוני.
 הכרזה שניתנה על־פי סעיף קטן (א) תובא מאת שר הבטחון, בהקדם ככל האפשר אחרי הינתנה, לפני ועדת החוץ והבטחון של הכנסת; הועדה רשאית לאשר את ההכרזה, בשינויים או בלי שינויים, או לא לאשרה או להביאה לפני הכנסת: תקפה של ההכרזה יפקע בתום ארבעה עשר יום לאחר הינתנה, זולת אם אישרה אותה הועדה או הכנסת לפני תום המועד האמור, וכפי שאישרה.

 נקבע בחוזה – ובכלל זה שטר חליפין ושטר חוב – מועד לעשיית פעולה והאדם שחייב או רשאי לעשותה שירת שירות חירום באותו מועד או תוך שלושים הימים שלפני כן, יראו את המועד כמוארך עד תום שלושים יום לאחר ששוחרר האדם משירות החירום או לאחר שחדל השירות מהיות שירות חירום, הכל לפי המוקדם.
 נקבעה תקופה לעשיית פעולה שהיא נמשכת לפי טיבה, יחולו הוראות סעיף קטן (א) על מועד תחילתה של אותה תקופה.
 ההארכה לפי סעיף זה תחול גם לגבי מועד שנקבע –
 בחיקוק או על פיו;
 בפסק דין או בהחלטה אחרת של בית משפט, של בית דין או של גוף או אדם אחרים בעלי סמכויות שיפוטיות או מעין־שיפוטיות על פי דין.
 הוארך לפי סעיף זה המועד לקיומו של חיוב שנקבע בחוזה – ובכלל זה שטר חליפין ושטר חוב – תחול ההארכה גם לגבי –
 מי שערב לחיוב או מי שהתחייבותו נועדה להבטיח את קיומו של החיוב, או לשפות או לפצות אדם על אי־קיומו של החיוב;
 בן־זוגו של החייב האחראי לחיוב יחד עמו.
 הוראות סעיף זה לא יחולו על מועד לפעולה לפי חוזה שנכרת בזמן שהאדם החייב או הרשאי לעשותה היה בשירות חירום, למעט תשלום שהיה מובטח, או שהתחייבו להבטיחו, במשכנתה לשם רכישת זכויות בדירת מגורים לחייב או לבני ביתו, או בתשלום הנובע משכירת דירה כאמור.

 נקבע בחוזה מועד למסירת החזקה בדירת מגורים, רשאי בית המשפט, לבקשת החייב, להאריך את המועד, אם ראה שמן הצדק לעשות כן נוכח נסיבות הקשורות, במישרין או בעקיפין, בהיות החייב או אדם אחר בשירות חירום, ורשאי בית המשפט לקבוע תנאים וליתן הוראות אחרות לענין ביצוע החוזה, לרבות הארכה של ערבות או של חיוב לשיפוי או חיוב בדומה לכך, שנועד להבטיח מסירה במועד של ההחזקה באותה דירה או לשפות או לפצות אדם על אי־מסירה במועד של ההחזקה באותה דירה.
 צד להליך כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לבקש מבית המשפט לחזור ולעיין בהחלטה אם נשתנו הנסיבות שהיו קיימות בשעת מתן ההחלטה או נתגלו עובדות שלא היו בפני בית המשפט.
 החלטה לפי סעיף זה ניתנת לערעור; הערעור יידון בפני שופט אחד.
 הוראות סעיף זה באות להוסיף על הוראות  ולא לגרוע מהן.

 תשלומים שמועד פרעונם הוארך מכוח , רשאי שר האוצר, בהתייעצות עם שר הבטחון ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות הסדרים לפרעונם, ובהם חלוקתם לשיעורים ותשלום ריבית בעד תקופת הארכה נוספת.
 תקנות לפי סעיף זה יכול שיהיו לגבי תשלומים דרך כלל או לגבי סוגים של תשלומים או של מקרים, ויכול שיסמיכו בית משפט, בית דין או ראש ההוצאה לפועל לתת כל סעד שנקבע בהן.
 

 תשלום שמועד פרעונו הוארך מכוח   ונקבע שהוא נושא ריבית, לא יעלה שיעור הריבית בתקופת ההארכה על השיעור שחל על התקופה עד למועד הפרעון המקורי, ואם נקבע כאמור שיעור ריבית שאינו קצוב – לא יעלה על השיעור שקבע לכך שר האוצר, בהתייעצות עם שר הבטחון ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, בצו; צו כאמור יכול שיהיה כללי או לסוגי תשלומים.

 רשיון שניתן על־פי חיקוק וביום שעמד תקפו לפקוע או תוך שלושים הימים שלפני כן שירת בעל הרשיון שירות חירום, יוארך תקפו עד תום ששים יום לאחר ששוחרר בעלו משירות החירום או לאחר שחדל השירות מהיות שירות חירום, לפי המוקדם.

 לגבי מי שנפל בשבי האויב תהיה הארכת המועד לפי   עד תום תשעים יום לאחר שחזר מן השבי, והוא אף אם חדל שירותו לפני כן מהיות שירות חירום.
 נפטר החייב בהיותו בשירות חירום, תהיה ההארכה לפי  למשך 90 יום מיום פטירתו של החייב או מהיום שבו ניתן אישור הפטירה לפי , הכל לפי המאוחר.
 ההארכה לפי חוק זה תחול אף על עזבון של מי שנפטר בהיותו בשירות חירום, למשך 90 יום מיום פטירתו של החייב או מהיום שבו ניתן אישור הפטירה לפי , הכל לפי המאוחר.

 מי שחדל להיות בשירות חירום ותוך שלושים יום שירת שירות מילואים, יראו את שירותו, לענין חוק זה למעט , כאילו היה שירות חירום רצוף.

 הוראות חוק זה יחולו גם על שותפות ועל חברת מעטים כמשמעותה  אם השליטה בחברה או ב־50% לפחות מנכסי השותפות היא בידי מי שמשרת שירות חירום.

 הוראות חוק זה לא יחולו על מועד לתשלום מזונות, שנקבע בחוזה, בפסק דין או בהחלטה אחרת.
 שר הבטחון רשאי, בהתייעצות עם השר הנוגע בדבר, לקבוע בתקנות חיקוקים שהוראות חוק זה לא יחולו על מועדים שנקבעו בהם או על פיהם.

 חוק זה בא להוסיף על כל דין אחר ולא לגרוע ממנו.

 שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות סדרי דין בהליכים לפיו.
 

 חוק הארכת מועדים, תשי״ז–1957 – בטל.
 תקנות, הכרזות והודעות שהותקנו, פורסמו או ניתנו מכוח החוק האמור יעמדו בתקפן עד לביטולן או לשינוין מכוח חוק זה, ויראו אותן, בשינויים המחוייבים, כאילו ניתנו מכוח חוק זה.

 תחילתו של חוק זה ביום י״ח בטבת תשל״ה (1 בינואר 1975).

 יצחק רביןראש הממשלה
 חיים י׳ צדוקשר המשפטים
 אפרים קצירנשיא המדינה

בוט חוקים