חוק עידוד התעשיה (מסים)
; ; , ; ; ; , ; ; ; ; ; ; ; ; ; .

שינוי התוספת: .

 בחוק זה –
 תהא לכל מונח המשמעות שיש לו  (להלן – הפקודה), זולת אם יש בחוק הוראה מפורשת אחרת;
 ”חברה תעשייתית“ – חברה תושבת ישראל שהתאגדה בישראל שלפחות 90% מהכנסותיה, בשנת מס, למעט הכנסות ממילווה בטחון, הם ממפעל תעשייתי שבבעלותה הנמצא בישראל או באזור כהגדרתו ;
 ”מפעל תעשייתי“ – מפעל תעשייתי שבבעלותה של חברה תעשייתית שעיקר פעילותו בשנת המס היא פעילות ייצורית; לענין זה יראו, בין היתר, את הפעילויות המפורטות  כפעילויות שאינן ייצוריות;
 
 ”נכס עסקי“ – 
 ”מפעלים תעשייתיים בני קו ייצור אחד“ –
 מפעלים תעשייתיים, המשתייכים לענף כלכלי אחד, או
 קבוצה של מפעלים אשר בכל אחד מהם נתמלאה לפחות אחת מאלה:
 75% לפחות מפדיונו הוא ממוצריו המשמשים חומר גלם או מוצר ביניים למוצריו של מפעל אחר מתוך הקבוצה;
 כחומר גלם או מוצר ביניים למוצריו משמשים מוצרים של מפעל אחר מתוך הקבוצה, שמהם מפיק אותו מפעל אחר 75% לפחות מפדיונו;
 ”בעל שליטה“ – כמשמעותו .

 
 חברה תעשייתית שהוכיחה, להנחת דעתו של פקיד השומה, כי בשנת המס 1968 או לאחריה, רכשה בתום לב פטנט, או זכות לניצול פטנט, או ידע, המשמשים לפיתוחו או לקידומו של המפעל, תהא זכאית להפחתה בשיעור של 121⁄2% מן המחיר המקורי שלהם במשך שמונה שנים, משנת המס שבה החלה להשתמש בהם.

 

 סכומים הניתנים לניכוי כהוצאה לפי כל דין, לא יחולו עליהם הוראות .

 

 

 

 

 חברה תעשייתית שהוכיחה להנחת דעתו של פקיד השומה כי בשנת המס היו לה הוצאות להנפקת מניות הנרשמות למסחר בבורסה תהא זכאית לנכותן בשלושה שיעורים שנתיים שווים החל באותה שנה.

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

  –
 ”שליטה“ – הזכות לשני שלישים לפחות מכוח ההצבעה ומהזכות למנות מנהלים;
 ”חברת אם“ –
 חברה תעשייתית השולטת בחברה תעשייתית והמפעלים התעשייתיים שבבעלות שתיהן הם בני קו ייצור אחד;
 חברה שאינה חברה תעשייתית השולטת בחברה תעשייתית ולפחות 80% מרכושה מושקע, בהון מניות או בהלוואות לשלוש שנים לפחות, בחברות תעשייתיות, שיש לה בהן לפחות 50% מזכות ההצבעה ומהזכות לרווחים;
 ”חברת בת“ – חברה תעשייתית הנשלטת על ידי חברת אם.

 חברת אם כמשמעותה  וכן חברת אם כמשמעותה , שהמפעלים התעשייתיים של כל חברות הבת שבשליטתה הם בני קו ייצור אחד, רשאיות להגיש את הדו״ח לפי  במאוחד, אם הודיעו לפקיד השומה בכתב תוך שנת המס לגביה מוגש הדו״ח על כוונתן לעשות כך, ובלבד שאם שליטת חברת האם בחברת הבת הושגה לאחר תחילת חוק זה לא יהיו רשאיות להגיש דו״ח מאוחד אלא משנת המס השלישית שלאחר השגת השליטה.
 לא היו כל המפעלים התעשייתיים של חברות הבת של חברת אם כמשמעותה , בני קו ייצור אחד, תהיה חברת האם רשאית להגיש דו״ח מאוחד רק עם חברת בת שבה מושקע הסכום הגדול ביותר מסך כל השקעותיה בחברות בת. לענין זה יראו מספר חברות בת שמפעליהם התעשייתיים הם בני קו ייצור אחד, כחברת בת אחת.

 משהוגש דו״ח מאוחד, יראו את ההכנסה החייבת או ההפסד המתואם של כל אחת מהחברות, כהכנסתה החייבת או כהפסדה המתואם של חברת האם, והשומה תיערך על שם חברת האם.
 הגשת דו״ח מאוחד לא תפטור מחובתה של כל אחת מן החברות להגיש דו״ח נפרד לפי , ואם יש צורך בדבר אפשר לגבות את המס שחייבת בו חברת האם כאמור גם מחברת הבת, אף על פי שלא נישומה.

 הוגש דו״ח מאוחד לשנת מס פלונית, יוגש דו״ח מאוחד גם לשנות המס שלאחריה אלא אם פקיד השומה הורה אחרת לפי בקשת חברת האם או חברת הבת וקבע את התיאומים שייעשו לפי זה.
 פקיד השומה רשאי להורות כאמור בסעיף קטן (א) אף ביזמתו הוא, אם השתנו התנאים המזכים בהגשת דו״ח מאוחד, או אם ראה נימוקים מיוחדים למתן הוראה כאמור ופירש נימוקים אלה בכתב.

 שר האוצר רשאי לקבוע בתקנות כללים לענין  ובמיוחד בדבר –
 הגבלת סכום ההפסדים של חברת הבת המותרים לקיזוז כנגד הכנסותיה של חברת האם, עד לסכום ההשקעה של חברת האם בחברת הבת;
 חיוב חברת האם בשל חובות שנמחלו לחברת הבת בעת ניתוקה מחברת האם, או בעת פירוקה, וקוזזו בעבר;
 הוספת סכום הפסדים של חברת הבת שהותרו לקיזוז כנגד הכנסות חברת האם על סכום התמורה לענין ריווח הון לפי ;
 דחיית שומת המס או גבייתו ודחיית קיזוז ההפסדים בשל עיסקאות שבין החברות שהגישו דו״ח מאוחד, הכל כפי שיפורט בתקנות;
 חישוב המס בהתחשב בחלוקת דיבידנד בין החברות שהגישו דו״ח מאוחד.

 על אף האמור   לא ייכלל בדו״ח המאוחד הפסד שהיה לחברת האם או לחברת הבת לפני שנת המס שלגביה הוגש דו״ח מאוחד, ושניתן להעברה לשנים שלאחר מכן לפי ; הפסד כאמור יותר לקיזוז כנגד ההכנסה של החברה שבה נוצר, ורק יתרת ההכנסה החייבת שנשארה לאחר הקיזוז תיכלל בדו״ח המאוחד.

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 

 הרואה עצמו מקופח על ידי החלטת פקיד השומה כמפורש להלן, רשאי לערור לועדת ערר:
 החלטה שלא להתיר לו הטבה לפי חוק זה בשל אחת הסיבות הבאות:
 החברה איננה חברה תעשייתית כהגדרתה , או חדלה להיות חברה כאמור;
 הפטנט או הידע אינם דרושים לפיתוחו או קידומו של המפעל התעשייתי כאמור ;
 
 החברות המבקשות להגיש דו״ח מאוחד אינן חברות אם ובת כמשמעותן ;
 החברות המבקשות להגיש דו״ח מאוחד לא מילאו אחרי הכללים והתנאים שנקבעו לענין הגשת דו״ח מאוחד על פי ;
 החברות המבקשות להגיש דו״ח מאוחד אינן בעלות מפעלים תעשייתיים בני קו ייצור אחד, כמשמעותו .
 החלטה שלא לאפשר הפסקת הגשת דו״ח מאוחד על פי .

 שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר, ימנה לצורך , ועדות ערר של 3 חברים כל אחת; יושב ראש ועדה יהיה שופט בית משפט מחוזי, ולפחות אחד משני החברים האחרים לא יהיה עובד מדינה.
 החלטתה של הועדה תהיה סופית.
 לועדת הערר יהיו הסמכויות .
 הועדה רשאית לחייב את הצדדים בהוצאות הערר, לרבות שכר טרחת עורך דין, הוצאות נסיעה ושכר בטלה של עדים.
 שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר סדרי הדין בועדת ערר, שכר חבריה ואגרת ערר.

 הוראות  יחולו על חוק זה כאילו היה חלק ממנה, בשינויים הנובעים מהוראות חוק זה.

 האמור בחוק זה על חברה תעשייתית יחול, בשינויים המחוייבים לפי הענין, גם על חברה תושבת ישראל אשר לפחות 90% מהכנסותיה, למעט הכנסות ממילווה בטחון, הם מאחד מאלה:
 הפעלת כלי שיט בהובלה בינלאומית ובלבד שמרביתם של כלי השיט רשומים בישראל או חייבים ברישום בישראל;
 הפעלת אווירונים להובלה ציבורית ובלבד שמרביתם של האווירונים רשומים בישראל או חייבים ברישום בישראל;
 בית מלון כמשמעותו , שלגביו קיבלה החברה אישור כמשמעותו .

 על אף האמור  יראו, לענין , ,  , אגודה שיתופית שסווגה על־ידי רשם האגודות השיתופיות כאגודה שיתופית להתיישבות חקלאית ושבבעלותה נמצא מפעל העוסק בתעשיה, כחברה תעשייתית ואת המפעל כמפעל תעשייתי, אף כי לא נתמלאו התנאים האמורים בהגדרת ”חברה תעשייתית“ ובלבד שהמפעל מנהל ספרי חשבון נפרדים וממלא אחרי יתר התנאים שבהגדרת ”מפעל תעשייתי“.
 שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, יתקין תקנות להפעלת הוראות חוק זה על חברות תעשייתיות ומפעלים תעשייתיים כאמור בסעיף קטן (א).

 בהפעלת חוק זה לגבי חברות תעשייתיות שהן אגודות שיתופיות ולגבי חברות כאמור  יחולו הוראותיו, בשינויים המחוייבים לפי הענין, ובתיאומים ששר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, קבע אותם בתקנות.

 שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, לרבות בדבר –
 
 
 הנסיבות שבהן ניתן להמשיך ולראות חברה כחברה תעשייתית, אף אם בשנה מסויימת עלה אחוז הכנסותיה, שלא ממפעלה התעשייתי מעל למותר בהגדרת חברה תעשייתית, ובלבד שלא חל שינוי מהותי באופיה ופעולתה של החברה.
 תחילתן של תקנות לפי סעיף זה, מיום תחילתו של חוק זה, אלא אם נקבע אחרת.

 שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי בצו, להוסיף על  או לגרוע ממנה ולשנות את השיעורים הקבועים בהגדרות ”חברה תעשייתית“ או חברה כאמור , לגבי סוגי מפעלים או חברות מסויימים.

 

 אריזה – למעט אריזה בחישוב הוצאותיו של בית אריזה

 בניה

 מסחר

 תחבורה – למעט תחבורה בחישוב הוצאותיה של חברה כאמור 

 החסנה

 תקשורת

 שירותים סניטריים

 שירותים אישיים – למעט שירותים אישיים בחישוב הוצאותיו של בית מלון

 לגבי בית מלון – שירותים לאורחים שאינם לנים בו

 גולדה מאירראש הממשלה
 זאב שרףשר האוצר
 שניאור זלמן שזרנשיא המדינה

בוט חוקים