ציצים ופרחים (יעב"ץ)/ד


אות דלית

מהדורת צוויבל
 מקביל ל מכילן דרחמי *דאגה בל"ב איש *, שלא יסכרו:

 גימטריא  זהו גמ"ר ב"ת דבלי"ם .  רבוע אלהים ושם מ"ב (גם הוא בחי' דין) עם הכולל. 

ויש לפרש מלת גמר בשתי דרכים. אם לשון גמר וסוף התפשטות הדינין. היונקים מגבורות שם אלהי"ם. ואם שנגזר מלשון גומרא דאשא. שהיא גחלת בוערת באש דיניה. ששואפת משם אלהים כנז"ל:

 יסוד. זכ"ר לדבר. יצא דבר מלכות . והוא סוף דבר וגו' .

 נקרא היסוד. שביעי לאביו. לכן זרעו משולים לדגים : 

 גימטריא . כן היה אדמוני כזהב הטוב. והוא שאמר בספר הזהר (תקו"ז תיקון ע', קכ"ג ע"ב) דוד שבעה מיני דהבא הוו בשערוי. כי הוא מבחי' שבעה ושבעה וגו' :

 גימטריא , ונראה לי לפרש הכתוב  וילך ראובן בימי קציר  גימטריא  היא בחי' לאה כנודע. וקציר חטים. הוא בסוד מחצדי חקל"א וימצא דודאי"ם בשד"ה. ההוא שדה דאשתמודע. שדה אשר ברכו ה'  (נה"י) חק"ל (תפוחין קדישין) הויה אהיה. הויה אדני ויבא אותם אל לאה אמו. שהעלה מ"ן אל לאה אמו. בחי' שם ס"ג. צרף . ס"ה. עם . הרי . ד' מלואי הוי"ה. שם צוה ה' את . וק"ל. וזה היה בימי קציר חטים. הוא יום מתן תורה אור (בתר דיתבא יומין דדכיו) אז הלך אור בן על דרך הכתוב  וילך איש מבית לוי. גם זה מעשה ביום מתן תורה היה. בו ביום נתעברה יוכבד ממרע"ה. צא וחשוב) שנקרא טוב. האו"ר כי טוב. כי על כן בלדתה אותו. נתמלא הבית אורה. ועיין ערך בי"ת:

 (שר של גיהנם) גימטריא  כי גיהנם כלה לעתיד. כמו שאמרו רז"ל  גיהנם כלה כו':

 גימטריא מלוי הוי"ה (ה' ה' באלפין והו"ו מתמלאה בעצמה. וגימטריא  שמהם בא הדם לולד: 

 גימטריא  רמז לחמשה דמים טמאים באשה . שכולם מתהפכים לדם טוהר. בימי טהרה של יולדת וכן בימי עבורה: דם נעכר ונעשה חלב : בסוד מי יתן טהור מטמא .

. עיין שכינה. 

 מה שכתב מאורי אור גימטריא . שבוש הוא. כי בכתוב אינו אלא ביו"ד אחת בלבד. ודין אלמנות . בפלס גנב. רק מעתיקי ספרים תלמודיים הנהיגו להטיל בו יו"ד יתרה. לברר קריאתו. להבדיל. מן דין החרו"ק:

 גימטריא  (כי כל פרצוף כלול מעשר מדות. ופניהם פני אדם ) וזהו   (על הכסא) שתי מלות אלה *עם הכולל*. גימטריא  דאצילות על כסא. הוא בריאה כנודע: 

 פעמים עולה  (זה הפירוש מה שארז"ל  רב קטינא דאודי לאובא טמיא. כשזוכר הקב"ה החורבן. מוריד שתי דמעות לים הגדול. דוק) וזה פירוש הכתוב  מנעי קולך מבכי (מבכי נהרות איתן חבש) על העדר אורות אבא.  (גימטריא ) נתיבות חכמה. ועיניך מדמעה. על מניעת אורות אמא. הנה היא לאה . ורמוזה בכתוב .  מן   גימטריא  ע"ה. שהיא רחל. יונקת מן . היונקת מן  . או  גימטריא . שמשם בחינת יין המשומר דבינה. שבא ונמשך מן היק"ב ודאי. כנגד אורות דאמא. ושמן זית. הוא בסוד אורות אבא. נקרא בכתוב דמע. המאיר לרחל. בסוד המאיר לארץ. ע"ש כך נקראת דמעה. כי באבא יסד ברתא. ה' בחכמה יסד ארץ . זה סוד  הכתוב  מלאתך ודמעך לא תאחר. פירוש בכורי יין ושמן. שעל ידיהם נתקנת רחל. וע"י כך נמנעה ממנה דמעה אחת. ונשאר בה בחינת דמע. מהארת <אור> אבא:

  גימטריא  עם הכולל. דינא דמלכותא בה: 

 הוא מתיש כח  שכנגדו בס"א. זה הוא שאמרו  . (רמז ). זה דניאל: 

 גימטריא  שנמשך ודאי מן הדעת. הוא מלשון וידע אדם את אשתו . ובדעת חדרים ימלאו : 

 גימטריא . הוא שמן ששון. שש על אמרתו:
 
 גימטריא . [עם הכולל], וכנגדן בסטרא אחרא  גימטריא הכי הוו.

. עיין ערך . וגימטריא .  דב"ר, מלכות . משפ"ט, תפארת. כנודע: 

דעת מלא גימטריא . כי הוא תרע מלכא. וכן אדני מלא. גימטריא  היא השער לה' ודאי. ומלוי דעת. שוה למלוי יסוד זה ברית הלשון. וזה ברית המעור. והמה השוערים לשני שערים. עליון ותחתון.

הערות צוויבל
   שמואל א, טז יב.
   גימטריא  כמנין ד' מילואי הוי"ה.
   באלשיך פרשת ויחי בפסוק פחז כמים וז"ל: כי הלילה ההוא היה ליל שבועות, כי על כן נאמר שם שהיה בימי קציר חטים שהוא זמן שבועות. ויורה זה מאמר מדרש רות  אמר רשב"ן כל מקום שנאמר קציר שעורים בקצירת העומר הכתוב מדבר, קציר חטים בשתי הלחם הכתוב מדבר.
   ע"פ הפסוק  מִבְּכִי נְהָרוֹת חִבֵּשׁ וְתַעֲלֻמָהּ יֹצִא אוֹר. ובתהלים  אַתָּה הוֹבַשְׁתָּ נַהֲרוֹת אֵיתָן.
   לראות מהר"ה בתפאר"ת עוז"ך, סופי תיבות הוא שהם אחד מע"ב שמות, והוא פנים של שדי זה סוד לראות כו' לתקן עולם במלכות שדי, ובשם זה הכה משה את המצרי, וזהו כשאמר לרשע למה 'תכה' רעך  השיבו הלהרגני אתה אומר כאשר הרגת את המצרי, רוצה לומר על ידי שהזכיר לו תיבת תכ"ה שבו הרגו. כתבי אר"י. (סידור שער הפינה שער העין שער שמיני מוסף לר"ה בפירוש ועל כן נקוה).

מהדורת ויקיטקסט
 - מקביל ל מכילן דרחמי  איש}}  - שלא יסכרו:

 - גימטריא . זהו  .  - רבוע אלהים ושם מ"ב (גם הוא בחי' דין) עם הכולל. ויש לפרש מלת גמר בשתי דרכים. אם לשון גמר וסוף התפשטות הדינין, היונקים מגבורות שם אלהי"ם. ואם שנגזר מלשון 'גומרא דאשא', שהיא גחלת בוערת באש דיניה ששואפת משם אלהים כנז"ל:

 - יסוד. ,  . והוא  .

 - נקרא היסוד שביעי לאביו. לכן זרעו משולים לדגים : 

 - גימטריא . כן היה אדמוני כזהב הטוב. והוא שאמר בספר הזהר (תקו"ז תיקון ע', קכ"ג ע"ב) , כי הוא מבחינת  :

 - גימטריא . 
ונראה לי לפרש הכתוב : 
 - גימטריא , היא בחי' לאה כנודע. ו'קציר חטים' הוא בסוד מחצדי חקל"א. 
 - ההוא שדה דאשתמודע, שדה אשר ברכו ה' (נה"י),  (תפוחין קדישין) - .  
 - שהעלה מ"ן אל לאה אמו, בחי' שם ס"ג. צרף  - ס"ה, עם  -- הרי , ד' מלואי הוי"ה. שם צוה יהו"ה את . וק"ל. 
וזה היה בימי קציר חטים. הוא יום מתן תורה אור (בתר דיתבא יומין דדכיו) אז הלך אור בן על דרך הכתוב  וילך איש מבית לוי. גם זה מעשה ביום מתן תורה היה. בו ביום נתעברה יוכבד ממשה רבינו ע"ה (צא וחשוב) שנקרא טוב, האו"ר כי טוב, כי על כן בלדתה אותו נתמלא הבית אורה. ועיין ערך בי"ת:

 - (שר של גיהנם) גימטריא , כי גיהנם כלה לעתיד כמו שאמרו רז"ל  :

 - גימטריא מלוי הוי"ה (ה' ה' באלפין והו"ו מתמלאה בעצמה). וגימטריא  שמהם בא הדם לולד: 

 - גימטריא , רמז לחמשה דמים טמאים באשה שכולם מתהפכים לדם טוהר בימי טהרה של יולדת וכן בימי עבורה. דם נעכר ונעשה חלב  בסוד  .

 - עיין שכינה. 

 - מה שכתב מאורי אור גימטריא  -- שבוש הוא, כי בכתוב אינו אלא ביו"ד אחת בלבד -   בפלס 'גַּנָּב'. רק מעתיקי ספרים תלמודיים הנהיגו להטיל בו יו"ד יתרה לברר קריאתו להבדיל מן דין החרו"ק:

 - גימטריא  (כי כל פרצוף כלול מעשר מדות.  ). וזהו   -- שתי מלות אלה עם הכולל גימטריא  דאצילות.  - הוא בריאה כנודע: 

 פעמים עולה . 
זה הפירוש מה שאמרו רז"ל  רב קטינא דאודי לאובא טמיא כשזוכר הקב"ה החורבן מוריד שתי דמעות לים הגדול. דוק. 
וזה פירוש הכתוב   (מִבְּכִי נְהָרוֹת איתן חִבֵּשׁ) - על העדר אורות אבא,  (גימטריא ) נתיבות חכמה.  - על מניעת אורות אמא, הנה היא לאה . 
ורמוזה בכתוב  .  גימטריא  עם הכולל שהיא רחל. יונקת מן  היונקת מן  --  או , גימטריא , שמשם בחינת יין המשומר דבינה, שבא ונמשך מן היק"ב ודאי כנגד אורות דאמא. ושמן זית הוא בסוד אורות אבא נקרא בכתוב 'דמע' המאיר לרחל בסוד המאיר לארץ. ע"ש כך נקראת דמעה, כי באבא יסד ברתא - ה' בחכמה יסד ארץ. זה סוד  הכתוב   - פירוש בכורי יין ושמן שעל ידיהם נתקנת רחל וע"י כך נמנעה ממנה דמעה אחת, ונשאר בה בחינת דמע מהארת <אור> אבא:

  - גימטריא  עם הכולל. דינא דמלכותא בה: 

 - הוא מתיש כח  שכנגדו בס"א. זה הוא שאמרו  : 

 - גימטריא  שנמשך ודאי מן הדעת. הוא מלשון  ,  : 

 - גימטריא . הוא   , שש על אמרתו:
 

 - גימטריא . וכנגדן בסטרא אחרא  גימטריא הכי הוו.

 - עיין ערך . וגימטריא  .  .  - תפארת כנודע: 

דעת מלא - גימטריא , כי הוא תרע מלכא. וכן אדני מלא גימטריא  - היא השער לה' ודאי. 
ומלוי דעת שוה למלוי יסוד; זה ברית הלשון וזה ברית המעור. והמה השוערים לשני שערים, עליון ותחתון.

הערות ויקיעורכים