חוק ההתיישבות החקלאית (סייגים לשימוש בקרקע חקלאית ובמים)
; ; .

תיקון התוספות: ; .

 בחוק זה –
 ”קרקע חקלאית“ – קרקע שנועדה לשמש לייצור תוצרת חקלאית, לגידול פרחים, למשתלה, לגידול בעלי חיים או להחזקתם או למרעה להם, או להחזקת ציוד חקלאי או מלאי חקלאי;
 ”שימוש חורג“, לענין קרקע חקלאית – שימוש שהוגדר כך .

 המחזיק או הזכאי להחזיק קרקע חקלאית ממקרקעי ישראל כמשמעותם  – על פי הסכם חכירה או על פי רשות (להלן – מחזיק), לא ינהג בקרקע שימוש חורג אלא על פי היתר בכתב מאת שר החקלאות או מאת מי שהשר הסמיכו לכך ברשומות, ובלבד שאם סירוב להתיר שימוש חורג ניתן על ידי מי ששר החקלאות הסמיכו כאמור, יהיה המחזיק רשאי לבקש עיון מחדש על ידי השר עצמו.

 מחזיק שנקבעה לו מכסת מים על ידי מנהל הרשות הממשלתית, או על ידי רשות אחרת המוסמכת לכך על פי דין, או שהוקצתה לו כמות מים מתוך מכסה שנקבעה כאמור לחבר בני־אדם שהוא נמנה עמו (לשתיהן ייקרא להלן – מכסה אישית), לא יעביר מכסתו האישית לאחר, ולא ישתמש בה ולא יניח לאחר להשתמש בה, לצרכי קרקע שנוהגים בה שימוש חורג, אלא על פי היתר בכתב מאת שר החקלאות או מאת מי שהשר הסמיכו לכך בהודעה ברשומות. בסעיף זה, ”מנהל הרשות הממשלתית“ – מנהל הרשות הממשלתית למים ולביוב, שמונה לפי .

 שר המשפטים יקים ועדת הכרעה, או ועדות הכרעה, לענין חוק זה; ועדת הכרעה (להלן – ועדה) תהא מורכבת משופט בית משפט שלום שימנה שר המשפטים והוא ישמש יושב־ראש ומשני מומחים שימנה שר החקלאות, ובלבד שלא יהיו ביניהם עובדי רשות מקרקעי ישראל ואחד מהם לפחות יהיה מי שאינו עובד המדינה; הודעה על הרכב הועדה תפורסם ברשומות.

 המומחים ישתתפו בכל דיוני הועדה וייעצו לשופט בכל הבעיות הכרוכות בתביעות שהובאו לפני הועדה על פי חוק זה, אך דעתו של השופט תהיה קובעת בקביעת ההחלטה.
 לא בא אחד המומחים לישיבת הועדה, רשאי השופט לקיים דיון בהשתתפות המומחה השני בלבד; לא באו שני המומחים, רשאי השופט לקיים דיון לבדו.
 שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות את סדרי הדין של הועדה, ובמידה שלא קבע כאמור יחולו .
 

 מי שהפר הוראה מהוראות   לגבי קרקע חקלאית פלונית שהוא מחזיק בה או לגבי המכסה האישית שניתנה לגביה, ועל אף התראה בכתב מאת שר החקלאות, או ממי שהשר הסמיכו לכך בהודעה ברשומות, לא חדל מן ההפרה תוך חודש ימים מיום קבלת ההתראה, רשאי שר החקלאות, או מי שהשר הסמיכו לכך בהודעה ברשומות, לתבוע בועדה הפקעת זכותו לגבי אותה קרקע חקלאית ולמכסה האישית שניתנה לגבי אותה קרקע.
 ביקש המחזיק, לאחר קבלת ההתראה, היתר לשימוש החורג וניתן לו סירוב סופי כאמור , לא תוגש התביעה אלא כתום חודש מיום שקיבל המחזיק את ההתראה או כתום שבוע ימים מיום שקיבל הודעה על הסירוב, לפי המועד המאוחר יותר.
 חדל המחזיק מן ההפרה לאחר קבלת ההתראה, ותוך שלוש שנים חזר והפר הוראה מהוראות  , מותר להגיש את התביעה לאחר התראה של שבוע ימים.

 הוכחה ההפרה כאמור בתביעה לפי , תפקיע הועדה את הזכויות, כאמור , ובלבד שאם היה בית המגורים של המחזיק בקרקע החקלאית שהופקעה לא יחול צו ההפקעה על הבית; ואולם רשאית הועדה על פי בקשת מי שקיבל את הקרקע כאמור  או על פי בקשת המחזיק, להחיל את צו ההפקעה על הבית, אם הוכח כי הובטח למחזיק סידור חלוף כמשמעותו .

 על אף האמור , אם נתברר לועדה כי זו הפעם הראשונה שהמחזיק נמצא חייב בהפרת הוראות   לגבי כל חלקת קרקע חקלאית שהיא, רשאית היא, על פי בקשת המחזיק, להמיר את ההפקעה בכופר שישולם לאוצר המדינה ושלא יפחת מ־3,000 לירות ולא יעלה על כפל שווי היבול שהתקבל בשנה הקודמת מהחלקה שבה חלה ההפרה.

 מי שהופקעו זכויותיו כאמור , ולאחר מכן חזר והפר הוראות   תפקיע הועדה, על פי תביעת שר החקלאות, את זכותו לגבי כל קרקע חקלאית הנמנית עם מקרקעי ישראל שברשותו ולכל מכסה אישית, ובלבד שאם נמצא בית המגורים של המחזיק בקרקע כאמור, לא יחול צו ההפקעה על הבית; אולם רשאית הועדה להחיל את צו ההפקעה על הבית על פי בקשה ובתנאים כאמור .

 קרקע או זכות שהופקעו כאמור   יוחזרו לאדם שהעניק אותם למחזיק, ואם נמנע אותו אדם מלקבלם – לרשות מקרקעי ישראל; נמסרו לאדם שהעניק אותם למחזיק, לא יעניקם לאחר אלא בהסכמת רשות מקרקעי ישראל.

 הוכח בועדה שאדם זולת המחזיק או שכיריו עשה בקרקע החקלאית פעולות הקשורות בהכשרת הקרקע, בעיבודה, בזריעתה, בשתילתה, בטיפול בצומח הקשור בעיבודה, באיסוף יבולה או בשימוש במים לעיבודה, או נהג בה באופן אחר מנהג בעלים, תהא חובת הראיה על המחזיק שלא נהג בקרקע שימוש חורג.

 אדם שהתקשר עם המחזיק באחת הפעולות המהוות שימוש חורג, או שקיבל ממנו מכסתו האישית (להלן – המתקשר), יהיה זכאי, לגבי המחזיק, לכל תמורה או פיצויים שהיו מגיעים לו אילמלא הוראות חוק זה, והועדה תחליט, על פי בקשתו, על תמורה או פיצויים כאמור, במסגרת ההליכים נגד המחזיק.
 בכל תביעה לפי חוק זה יוזמן המתקשר להשתתף בדיון בפני הועדה, וכל החלטה על הפקעת זכויות כאמור  , יהיה כוחה יפה גם לגביו.
 כל סכום שיגיע למתקשר מכוח סעיף קטן (א) יהווה שעבוד על הפיצויים שיגיעו למחזיק על פי , והועדה רשאית לקבוע הסדרים להבטחת תשלומם.

 כל החלטה של הועדה לפי , ,  , דינה, בכל הנוגע לאכיפתה, כדין פסק דין של בית משפט שלום בתובענה אזרחית.

 החלטה סופית של הועדה בתביעה לפי , ,   דינה לענין ערעור כדין פסק דין של בית משפט שלום בתובענה אזרחית, אלא שהערעור לבית משפט מחוזי יעכב את אכיפת ההחלטה.

 מחזיק שהופקעו זכויותיו במקרקעין לפי חוק זה, זכאי לפיצויים, ממי שהוחזרו לו הקרקע או הזכויות כאמור , על השבח שהשביח את המקרקעין על ידי הקמת מבנים, נטיעת מטעים או כל דרך אחרת.
 הועדה תקבע את סכום הפיצויים לפי , וכן תקבע את מועדי התשלום, הבטחונות ויתר תנאי התשלום, ודין קביעתה בכל הנוגע לאכיפה ולערעור יהיה כאמור  .
 הועדה תחליט בענין הפיצויים, כאמור בסעיף קטן (ב), במסגרת ההחלטה על ההפקעה.
 לא יופקעו זכויותיו של המחזיק, אלא אם שולמו הפיצויים או סודרו הבטחונות בהתאם להחלטת הועדה כאמור בסעיף קטן (ב).

 שר החקלאות רשאי, בתקנות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לתקן את  , להוסיף עליהן או לגרוע מהן.

 הוראות חוק זה יחולו על אף האמור בכל דין.

 הוראות חוק זה לא יחולו לגבי שימוש חורג שהותר בהסכם שבכתב בין המחזיק לבין רשות מקרקעי ישראל.

 האיסורים וההגבלות שבחוק זה לא יחולו על ההסתדרות הציונית העולמית – הסוכנות היהודית לארץ ישראל, אולם יחולו על מי שמחזיק קרקע חקלאית מטעמה.

 שר החקלאות ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

 ואלה פעולות בקרקע חקלאית שהן שימוש חורג:

 העברה או הקנייה של כל זכות שיש למחזיק בקרקע או בחלק ממנה, או שעבוד הזכות; ואולם עיבוד הקרקע על ידי שכירים או על ידי מי שקיבל על עצמו את העיבוד בקבלנות ועל חשבון המחזיק לא יראו כשימוש חורג.

 יצירת שותפות בקרקע או ביבול, מלבד אם השותפות היא בין תושבי אותו ישוב והשותפים עובדים במידה שווה.

 הקניית זכות אריסות בקרקע או ביבול.

 הקנית זכות רכישת היבול בשדה (דמאן).

 שעבוד היבול, למעט שעבוד שנעשה על פי הוראות , או שעבוד שתנאיו מנעו מהנושה את הטיפול ביבול.

 הקניית זכות מגורים.

 , ”תאריך ההפקעה“ – תאריך החלטת הועדה על ההפקעה, ואם הוגש ערעור על החלטה זו – תאריך החלטת בית המשפט המחוזי המאשרת את ההפקעה.

 סכום הפיצויים שישולמו למחזיק יהיה שווה לסכום שבו עלה ערך הקרקע החקלאית שעליו לפנות (להלן – הקרקע המפונה) עד יום ההפקעה מחמת הקמת בנינים, התקנת מיתקנים של קבע, נטיעת נטיעות או הכשרת הקרקע החקלאית (ולכל אלה ייקרא להלן – שיפורים) על ידי המחזיק או מטעמו (להלן – הערך המוסף).
 בחישוב הערך המוסף לא יובאו בחשבון שיפורים שנעשו בניגוד לתנאים שעל פיהם מוחזקת הקרקע על ידי המחזיק ושנעשו שלא לצורך עיבוד חקלאי.

 עלה הערך המוסף על הסכום שהיה מושקע בשיפורים אילו נעשו ערב תאריך ההפקעה בניכוי סכום הבלאי הטבעי בעד כל התקופה (להלן – ההשקעה הנקיה), לא יעלה סכום הפיצויים על ההשקעה הנקיה.

 היה הערך המוסף פחות מההשקעה הנקיה, תקבע הועדה את סכום הפיצויים כפי שתראה לצודק בנסיבות המקרה, ובלבד שלא יעלה סכום הפיצויים על שלושה רבעים מההשקעה הנקיה.

 ערך הזכות שהיתה למחזיק בקרקע, הערך המוסף וההשקעה הנקיה, לענין , יקבע שמאי שימנה שר החקלאות לאחר התייעצות עם שר המשפטים.

 לוי אשכולראש הממשלה
 חיים גבתישר החקלאות
 שניאור זלמן שזרנשיא המדינה

בוט חוקים