תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים)
; ; , ; ; ; .

בתוקף סמכות שר הכלכלה והתעשייה, לפי   (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ולאחר התייעצות עם שר הפנים, ובתוקף סמכות שר הפנים לפי , בהסכמת שר האוצר לעניין , ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:

 בתקנות אלה –
 ”הסכם קיבוצי“ ו”צו הרחבה“ – כמשמעותם ;
 ”חברת סיעוד“ – תאגיד שנותן שירותי סיעוד;
 ”חוק הביטוח הלאומי“ – ;
 ”חוק הסכמים קיבוציים“ – ;
 ”חשבון הבנק“ – חשבון כאמור ;
 ”מוסדות סיעוד“ – אחד מאלה:
 מוסד רפואי כהגדרתו , שהוא בית חולים, שבתעודת הרישום שלו רשום שהוא רשאי להפעיל מחלקה סיעודית או מחלקה לתשושי נפש;
 מעון שקיבל רישיון לפי  שמטפל בזקן תשוש כהגדרתו ;
 ”מעסיק“ – חברת סיעוד, מעסיק בענף הבניין, בעבודה בטכנולוגיה ייחודית, מעסיק בענף המלונאות, מעסיק בענף התעשייה או מעסיק בענף מוסדות סיעוד, לפי העניין;
 ”מעסיק בענף הבניין או בעבודה בטכנולוגיה ייחודית“ – קבלן כוח אדם, הנותן שירותי כוח אדם של עובדים זרים לפי , וכל מעסיק אחר, ובלבד שהוא בעל היתר, לפי , להעסקת עובד זר בענף הבניין או בעבודה בטכנולוגיה ייחודית;
 ”מעסיק בענף מוסדות סיעוד“ – מעסיק שהוא בעל היתר לפי , להעסקת עובד זר בתפקיד כוח עזר בענף מוסדות סיעוד;
 ”מעסיק בענף המלונאות“ – מעסיק בענף המלונאות, שהוא בעל היתר לפי , להעסקת עובד זר בענף המלונאות;
 ”מעסיק בענף התעשייה“ – מעסיק שהוא בעל היתר לפי , להעסקת עובד זר בענף התעשייה, ובלבד שהעובד הזר נכנס לראשונה לעבודה בענף התעשייה בשנים 2021 עד 2023;
 ”מרכיב פיצויים“ – הסכום שעל מעסיק להפקיד לקופת גמל לקצבה בעד פיצויי פיטורים;
 ”מרכיב תגמולי מעסיק“ – הסכום שעל מעסיק להפקיד בקופת גמל לקצבה בעד תגמולים ואינו רשאי לנכותו משכר העובד;
 ”עבודה בטכנולוגיה ייחודית“ – עבודה המבוצעת לפי היתר מיוחד לפי  לעבודה בטכנולוגיה ובמיכון ייחודיים שאינם בנמצא בישראל, ואשר ניתן לבצעה רק באמצעות גורם זר כאמור בסעיף 5 להחלטת הממשלה 4617 מיום כ״ח בכסלו התשס״ו (29 בדצמבר 2005), אשר תיקנה את סעיף 2 להחלטת הממשלה 3021 מיום כ״ה בטבת התשס״ה (6 בינואר 2005), כפי שישתנו מזמן לזמן;
 ”עובד זר“ – עובד זר בעל רישיון;
 ”עובד זר יומי“ – אזרח מדינה הגובלת בישראל, שהוא עובד זר המועסק כדין בישראל והיוצא, דרך כלל, את ישראל למקום מגוריו באותה מדינה בתום יום העבודה;
 ”קופת גמל“ ו”קופת גמל לקצבה“ – כהגדרתן ;
 ”רישיון“ – אשרה ורישיון ישיבה מסוג ב/1 לפי ;
 ”שירותי סיעוד“ – שירותים ליחיד המיועדים לסייע בביצוע פעולות יום־יום או בהשגחה, ובכלל זה בניהול משק הבית שלא במוסד סיעודי, כהגדרתו ;
 ”תום התקופה לשהייה בישראל“ – כל אחד מאלה:
 המועד שבו עליו לצאת מישראל לפי תנאים שבהם מותנה תוקף הרישיון, לפי , לרבות לפי הוראות רשות האוכלוסין וההגירה;
 המועד לעזיבה את ישראל כפי שנקבע בהחלטה על ביטול רישיון;
 ”תקנות פיקדון בחשבון הבנק“ – .

 מעסיק בענף המפורט  ישלם בעד כל עובד זר בעל רישיון לעבודה באותו ענף שהוא מעסיק, פיקדון בסכום מרכיב הפיצויים ומרכיב תגמולי המעסיק שעליו לשלם בעד משרה מלאה לפי צווי הרחבה או הסכמים קיבוציים החלים עליו.
 על אף האמור בצו הרחבה, בהסכם קיבוצי או בחוזה עבודה, תשלום סכום הפיקדון כאמור בתקנת משנה (א) יהיה בעד חודש ההעסקה הראשון של העובד ואילך.

 חברת סיעוד תשלם, בעד כל עובד זר בעל רישיון לעבודה בענף הסיעוד שהיא מעסיקה למתן שירותי סיעוד למי שקיבל היתר, לפי , להעסקת עובד זר בענף הסיעוד שלא במסגרת עסקו או משלח ידו, פיקדון בסכום הגבוה מבין אלה:
 סכום מרכיב הפיצויים ומרכיב תגמולי המעסיק שעל חברת הסיעוד לשלם לפי צווי הרחבה או הסכמים קיבוציים החלים עליה;
 סכום מרכיב הפיצויים ומרכיב תגמולי המעסיק שעל חברת הסיעוד לשלם לפי ההסכם שבין חברת הסיעוד ובין מי שהזמין ממנה שירותי סיעוד.
 על אף האמור בצו הרחבה, בהסכם קיבוצי, בחוזה עבודה או בהסכם כאמור בתקנת משנה (א)(2), תשלום סכום הפיקדון כאמור בתקנת משנה (א) יהיה בעד חודש ההעסקה הראשון של העובד ואילך.
 

 על אף האמור  , עבד עובד זר כאמור בהן רק בחלק מימי החודש, בשל אחד מן הטעמים המפורטים להלן, יהיה סכום הפיקדון שעל המעסיק לשלם בעדו בשל אותו חודש שווה למכפלת הסכום האמור בתקנות המשנה האמורות, לפי העניין, במספר ימי עבודתו של העובד הזר באותו חודש, לרבות המנוחה השבועית, חופשה שנתית, ימי מחלה וימים שאין עובדים בהם לפי דין, הסכם קיבוצי או צו הרחבה ובכלל זה ימי חג, מחולק במספר כל הימים שבחודש האמור:
 תחילת עבודה שלא בתחילת חודש;
 סיום עבודה שלא באותו חודש;
 חופשה ללא תשלום בשל מחלה, וכן חופשה ללא תשלום בעת שהייה זמנית מחוץ לישראל אם העובד הזר הורשה מראש לחזור אל ישראל לפי .

 פיקדון לפי תקנות אלה ישולם לחשבון בנק נפרד המיועד אך ורק למטרה זו, שנפתח ומנוהל לפי , מדי חודש בחודשו, במועד האמור .
 על אף האמור ,  , ובלי לגרוע , סכום הפיקדון לפי התקנות האמורות לא יעלה על הסכום האמור , כעדכונו לפי .

 הפיקדון ישולם לא יאוחר מ־15 בכל חודש בעד החודש שקדם לו.
 על אף האמור בתקנת משנה (א), בחודש שבו חל מועד עזיבתו של העובד הזר את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה, ישלם המעסיק את יתרת סכום הפיקדון בעד תקופת העסקתו של העובד הזר עד למועד האמור, חמישה ימים לפחות לפני מועד זה, והכול ככל שהוא יודע על מועד העזיבה כאמור.

 מי שמשלם פיקדון לפי תקנות אלה ידווח לממונה באופן מקוון, במועד ביצוע התשלום, על תשלום הפיקדון לגבי כל עובד זר המועסק על ידיו, על סכום הפיקדון ששולם והתקופה שבעדה שולם, ועל פרטיו ופרטי העובד הזר שלגביו שולם הפיקדון.

 הממונה, באמצעות הגוף המנהל את חשבון הבנק, יעביר לעובד הזר, לפי בקשתו ובלא גביית תשלום או עמלה, מידע בכתב על הכספים המתנהלים לגביו בחשבון הבנק, לרבות תשלומי המעסיק, סכומי הפיקדון, הרווחים שנצברו, והעמלות ודמי הניהול שנוכו.
 הממונה יעביר למוסד לביטוח לאומי, לבקשתו, מידע בדבר תשלומי חברות הסיעוד לחשבון הבנק.

 
 עזב העובד הזר את ישראל לאחר תום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו אך לא יאוחר משישה חודשים מתום התקופה כאמור, יהיה זכאי לקבל את הכספים שבחשבון הבנק בתוספת רווחים ובניכוי עמלות בשל ניהול חשבון הבנק ובניכויים נוספים כמפורט להלן, ולפי הסדר כמפורט להלן:
 הוצאות ההרחקה החלות עליו לפי ;
 סכום השווה למכפלת הסכום שנותר לאחר הניכוי לפי פסקה (1) בשיעור הניכוי המפורט בטור ב׳ בטבלה שלהלן, בהתאם לתקופה שחלפה מתום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו עד למועד עזיבתו את ישראל (בתקנה זו – תקופת השיהוי), המפורטת בטור א׳ בטבלה שלהלן:
 
 מס כדין על הסכום הנותר לאחר הניכוי לפי פסקה (2), לפי .
 על אף האמור בתקנת משנה (א), מצא הממונה, לפי בקשה של עובד זר, כי נבצר ממנו לעזוב את ישראל עד תום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו, או כי בתום לב ובשל טעות של העובד הזר הוא לא עזב את ישראל עד תום התקופה האמורה, וכי בשל כך לא יהיה זה צודק לזקוף לחובתו את תקופת השיהוי, כולה או חלקה, רשאי הממונה להחליט על הפחתת תקופת השיהוי שתיזקף לחובתו לעניין תקנת משנה (א)(2).
 הממונה לא יפעיל את סמכותו לפי תקנת משנה (ב) לגבי עובד זר, אם חלפו מעל 18 חודשים מתום התקופה לשהייה בישראל החלה לגביו עד המועד שבו התקבלה בקשתו במשרדי הממונה.
 הגשת בקשה של עובד זר לפי תקנת משנה (ב) כשלעצמה לא תמנע את הרחקתו מישראל ולא תעכב הרחקה כאמור.
 יראו מעסיק שהפקיד לפיקדון כאמור  ובתקנות אלה, כמי שעמד בחובתו כאמור  ובתקנות, אף אם נוכו כספים מכספי הפיקדון של העובד כאמור בתקנה זו.

 הכספים שבחשבון הבנק, ישולמו לעובד הזר כאמור בתקנות אלה באמצעות הגוף המנהל את חשבון הבנק, באחת מן הדרכים המפורטות להלן:
 ישירות לידי העובד הזר – לאחר שהעובד הזר עבר את ביקורת הגבולות בנמל התעופה בן גוריון, בעת עזיבתו של העובד הזר את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה, ובלבד שהעובד הזר הגיש לממונה בקשה בכתב למשיכת הכספים וצירף אליה צילום כרטיס טיסה ודרכון או מסמך נסיעה תקף אחר להנחת דעתו של הממונה, עשרה ימים לפחות לפני עזיבתו את ישראל אך לא יותר מ־30 ימים לפני המועד האמור;
 בהעברה בנקאית לזכות חשבון בנק המתנהל על שמו של העובד הזר – בתוך 30 ימי עבודה מהיום שנודע לממונה כי העובד הזר עזב את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית ממנה, ובלבד שפרטים מלאים ומדויקים על חשבון הבנק נמסרו לממונה; לא נמסרו פרטים כאמור, תתבצע ההעברה הבנקאית לפי פסקה זו, בתוך 30 ימי עבודה מיום מסירת הפרטים כאמור.

 נפטר עובד זר בטרם עזב את ישראל, והממונה אישר שהעובד הזר היה זכאי לכספי הפיקדון לפי תקנות אלה, אילו היה עוזב את ישראל ביום פטירתו, יועברו כספי הפיקדון שלהם היה זכאי העובד הזר אילו עזב כאמור למי שהוכח שהוא בן זוגו, באין בן זוג – למי שהוכח שהוא ילדו, ובאין בן זוג וילד – למי שהוכח שהוא הורהו.
 לא הוכח כי לעובד הזר בן זוג, ילד או הורה כאמור בתקנת משנה (א), יועברו כספי הפיקדון למי שנקבע שהם יורשי העובד הזר, בהחלטה שיפוטית סופית או בהחלטה רשמית סופית אחרת שניתנה לפי דין הירושה החל על העובד הזר ואושרה כדין בישראל.

 כספים שבחשבון הבנק שלא הוצאו על ידי עובד זר מחשבון הבנק, למעט בנסיבות כאמור ,  ובכלל זה סכומים שנוכו לפי תקנות אלה בשל שיהוי בעזיבה לאחר תום התקופה לשהייה בישראל, וחלפו שנתיים מתום התקופה לשהייה בישראל החלה לגבי העובד הזר שבעדו שולם הפיקדון, ולגבי עובד זר שהיה זכאי לכספי הפיקדון, כולם או חלקם, אך לא קיבל אותם – חלפו שבע שנים מיום יציאתו מישראל, יעבירם הממונה, באמצעות הגוף המנהל את חשבון הבנק, לאפוטרופוס הכללי לשם הקצאתם למטרת רווחתם ובריאותם של עובדים זרים כהגדרתם , ובכלל זה לצורך תגבור של שירותי טיפול ותמיכה בתינוקות ופעוטות זרים חסרי מעמד אזרחי.

 אין בהפקדת סכום הפיקדון לגבי עובד זר בחשבון הבנק לפי תקנות אלה או בדיווח לממונה לפי  משום אישור לחוקיות העסקתו של עובד זר בידי מעסיק או לחוקיות שהייתו או עבודתו של עובד זר בישראל.
 אין בחובה להפקיד פיקדון לפי תקנות אלה כדי לגרוע מהוראות , לעניין תשלומים שחובה לשלמם בעד העובד.

 תחילתן של תקנות אלה –
 לגבי מעסיק בענף הבניין ובעבודה בטכנולוגיה ייחודית – מ־1 בחודש שלאחר פרסומן;
 לגבי חברת סיעוד – מ־1 בחודש שבתום שלושה חודשים מיום פרסומן.

 תקנות אלה לא יחולו על מעסיק של עובד זר יומי לעניין העסקת עובד כאמור.

 חברת סיעוד תשלם לחשבון הבנק סכומים שהיתה חייבת לשלמם כפיקדון לפי , לגבי תקופה שקדמה ליום התחילה כאמור , אילו היו תקנות אלה חלות באותה תקופה, ובלבד שהתקיימו במועד תשלום הכספים לחשבון הבנק כל אלה:
 העובד הזר טרם עזב את ישראל, וטרם תם תוקף רישיון הישיבה שלו בישראל;
 לגבי תקופה שקדמה ל־1 בחודש שלאחר יום פרסומן של תקנות אלה – ניתנה הסכמת העובד הזר בכתב, , המתורגם לשפה שהעובד הזר מבין; משרד הכלכלה והתעשייה יפרסם באתר האינטרנט של המשרד את נוסח הטופס בתרגומיו לשפות השונות;
 הכספים אינם מופקדים בחברת ביטוח או בקרן נאמנות על שם העובד.
 שילמה חברת סיעוד סכומי פיקדון כאמור בתקנת משנה (א), יחולו תקנות אלה על הסכום האמור.
 סכומים ששילם מעסיק בענף הבניין או בעבודה בטכנולוגיה ייחודית לחשבון הבנק ערב תחילתן של תקנות אלה, יחולו עליהם תקנות אלה, ואולם לשם שימוש בכספים כאמור  מתוך הסכומים ששולמו כאמור, למטרות האמורות , לא תידרש העברתם לאפוטרופוס הכללי.

 אני מסכים שכספי הפנסיה לרבות מרכיב פיצויי הפיטורים בסכום של __ ש״ח שנצברו לזכותי בחברת ___  בעד התקופה שמיום _ עד יום __, יועברו על ידי חברת הסיעוד לחשבון בנק הרשום על שמי ואשר מנוהל על ידי בנק ___  ומפוקח בידי מדינת ישראל לפי  (להלן – חוק עובדים זרים).
 בעת מתן הסכמתי זו הובאו לידיעתי כל אלה:
 הכספים שיצברו בחשבון הבנק יינתנו לי במועד יציאתי את ישראל, שלא לצורך יציאה זמנית ממנה, לפי הוראות , בתוספת רווחים, ובניכוי עמלות בשל ניהול חשבון הבנק, ומס כדין (בשיעור סופי של 15% הקבוע );
 אם אצא מישראל לאחר תום התקופה שבה אני רשאי לשהות בישראל ולא יאוחר משישה חודשים מאותו מועד, ינוכו מהכספים גם הוצאות הרחקה מישראל וגם שיעורים אלה:
 
 אם אצא מישראל לאחר שישה חודשים מתום התקופה שבה אני רשאי לשהות בישראל לא אהיה זכאי לסכום כלשהו שנצבר בחשבון הבנק.
 ידוע לי עוד כי גם אם לא הייתי נותן את הסכמתי להפקדת הסכומים כאמור בחשבון הבנק, לא היה הדבר פוטר את חברת הסיעוד מביצוע תשלומים בעד פנסיה לרבות פיצויי פיטורים המחויבים מכוח הוראות הסכמים קיבוציים וצווי הרחבה החלות עלי; עוד ידוע לי כי אם חברת הסיעוד לא תשלם את הסכום כאמור לחשבון הבנק או לקופת גמל או לחברת ביטוח או לקרן נאמנות, אהיה זכאי בעת סיום העסקתי אצל אותה חברה לפיצוי חלף התשלומים שלא שילמה כאמור.
 ידוע לי כי גם אם לא הייתי נותן את הסכמתי להפקדת הסכומים כאמור, לא היה בכך כדי לגרוע מחובתה של חברת הסיעוד להפקיד סכומים לפיקדון בעד התקופה שהחל ביום _ (1 בחודש שלאחר פרסום תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים), התשע״ו–2016) ואילך לפי .

 מס׳ זהות/מס׳ דרכון . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
 המדינה שבה הוצא הדרכון . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

  

 מעסיק בענף הבניין או בעבודה בטכנולוגיה ייחודית;

 מעסיק בענף המלונאות;

 מעסיק בענף התעשייה;

 מעסיק בענף מוסדות סיעוד.

 בנימין נתניהושר הכלכלה והתעשייה
 אריה מכלוף דרעישר הפנים

בוט חוקים