תפארת ישראל על כתובות ח
כתובות ח

יכין

משנה א
 בירושה, מתנה או מציאה, דבכה"ג ה"ל נכסי מלוג:

 ונתארסה:

 בעודה ארוסה אבל משנשאת לא:

 משנתארשה:

 בתמיה. ולמה מכרה קיים:

 שנפלו לה משנשאת. דאמרינן בסיפא דמכרה בטל:

 מה ראו חכמים לומר שיהיו לו פירות תחת פרקונה, ולהכי מוציא מלקוחות הרי כיון דרק לטובתה תקנו כך הול"ל שתוכל לומר אי אפשי בתקנת חכמים ויהיו הפירות שלה ותפרוק את עצמה:

 שנפלו לה קודם שנשאת:

 וכ"ש קודם שנתארסה ונשאת, דמכרה קיים. 

 שנשאה:

משנה ב
 שידע שנפלו לה, ולרא"ש במצפה עליהן סגי:

 משנשאת, אפילו נפלו קודם אירוסין:

 להרא"ש אפילו קודם שידע בהן:

 קודם שידע בהן:

 אפילו נפלו משנשאת. מיהו משנתארסה בידועים לא תמכר, ואם מכרה קיים. וקיי"ל כר"ש [צ' סי"א]:

משנה ג
 ומשביחין עדיין בקרקע:

 שמין הקרקעות כמה הן יפין עם הגדולין שבהן, בשעת הנפילה:

 דס"ל מה שלא גדל ברשותו ה"ל כקרקע, ומה שגדל ברשותו ה"ל פירות ושלו הן:

 אף שלא גדל ברשותו, ואפילו עומדין ליקצור שנגמרו, דאע"ג דקיי"ל כל העומד לקצור כקצור דמי, הכא כך תקנו חז"ל שיהיו שלו:

משנה ד
 כשנשאת:

 כשמגרשה:

 כיצד. פירות וכו':

 כחכמים לעיל:

 ולחכמים המחוברים ביציאתה שלו [ועי' פ"ט מ"ג]. וקיי"ל כר"ש [פ"ה]:

משנה ה
 רק כשתרצה:

 ר"ל כבוד בית אביה:

 דומיא דעבדים קתני שעושין רק מעט כדי טיפולן:

 אבל בנתיבשו לגמרי, לכ"ע ימכרו:

 [נ"ל כגי' הרא"ש דגריס בסיפא נמי רשב"ג, מדמקשי הש"ס לס"ד דבשדה שלה דוקא פליגי, ומקשה והרי עבדים דכשדה שאינה שלה דמי ופליגי. ואם איתא דגרים בסיפא ר"י, גברא אגברא קרמית. ועי' תוי"ט]:

 על נכסי מלוג:

 מעט:

 ואין לו או לה תביעה זע"ז (אלא) מה שאחד הוא יותר מחבירו:

 מה שהוציא נגד השבח ולא מה שהוציא יותר:

משנה ו
 הממתנת להתיבם:

 מבית אביה בעודה שומרת יבם:

 דדוקא בארוסה פליגי בריש פרקן, דקנוייה גמורה דהבא עליה בסקילה, משא"כ יבמה לשוק רק בלאו, וגם קדושין תופסין בה, ותו דארוסה וודאי להנשא קיימה, מה שאין כן זאת שמא תחלוץ:

 ק' ור' ותוס', ונדוניה שהכניסה שאחריותן אבעל, וקרויין כולן כתובתה, מדנכתבין בכתובתה:

 נכסי מלוג כמלבושיה ומה שירשה, שאינן באחריות הבעל:

 רק נכסי מלוג. ומיירי בעשה בה מאמר, דלב"ש ספק נשואה היא אז:

 נכסי צאן ברזל:

 בחזקת ב' היורשים, וזה לכ"ע, דלא פליגי רק בנכסי עלוג:

 ק' ור' ותוס' [עיי' פ"ד דיבמות]:

משנה ז
 דכתובת' רק על נכסי המת, וסבירא לי' מטלטלי משתעבדי לכתובה:

 בש"ס מקשי, והרי משועבדים לכתובתה, ומשני תני שלה וילקח בהן וקרקע ויאכל פירות:

 דס"ל מטלטלי לא משתעבדי לכתובתה רק בתפס מחיים דבעל. וה"ה דפליגי בכספים:

 שבעלה:

 שמגרשה ומחזירה:

 ר"ל רק לדבר זה אינו כאשתו, שאין נכסים משועבדים לכתובתה, רק בלא הניח המת כלים, אז כתובתה ק' מהשני [עי' יבמות פ"ד סי' י"ט]:

משנה ח
 והשאר שירשתי מאחי אמכר:

 שירש מאחיו:

 לאחר שיבמה:

 אף שלא נתן לה כתובתה עדיין, כל נכסיו משועבדים לכתובתה:

 דסד"א שיהיה לה ב' כתובות מבעל הראשון ומהשני:

בועז

הלכתא גבירתא