חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010)
, ; , , ; , , , ; , , ; , ; ; ; ; ; .

 חוק זה בא לתקן חוקים שונים ולקבוע הוראות נוספות, במטרה לאפשר למשק הישראלי להתמודד עם השפעות המשבר הכלכלי–העולמי ולמזער את נזקיהן, להכין את התשתית שתביא בתום המשבר לצמיחת המשק תוך צמצום פערים כלכליים–חברתיים, וכן לצמצם את הגירעון הממשלתי תוך ייעול פעילות הממשלה, ולפתח אזורי פריפריה.

 

 

 תחילתם של , כנוסחו ,  , כנוסחם , ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011).

 

 

 תחילתו של  שבעה חודשים מיום פרסומו של חוק זה, או ביום תחילתו של צו לפי , כנוסחו , לפי המאוחר.

 

 

 הוראות  , כנוסחם  , יחולו על כהונתן של מועצה או ועדות ממונות שמונו לאחר תחילתו של חוק זה.

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום ח׳ בתמוז התשס״ט (30 ביוני 2009).

 

 

 

 

 

 תחילתו של ביטול , כאמור , ביום כ״ד בתמוז התשס״ט (16 ביולי 2009), והוא יחול על קנסות מינהליים שהוטלו ביום האמור ואילך.

 

 תחילתם של  , כנוסחם , ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).
 על אף האמור , כנוסחו , אגרת הבקשה והאגרה השנתית שמעביד המבקש להעסיק עובד זר בענף המסעדות האתניות ישלם, בשנים 2010 ו־2011, בשל כל עובד זר שהוא מבקש להעסיק יהיו כמפורט להלן:
 בשנת 2010 – אגרת הבקשה תהיה בסכום השווה ל־597 שקלים חדשים והאגרה השנתית תהיה בסכום השווה ל־4,762 שקלים חדשים;
 בשנת 2011 – אגרת הבקשה תהיה בסכום השווה ל־764 שקלים חדשים והאגרה השנתית תהיה בסכום השווה ל־6,091 שקלים חדשים.

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).
 על אף האמור , כנוסחו , יהיה שיעור ההיטל המוטל על העסקת עובד זר בענף המסעדות האתניות בשנים 2010 ו־2011 כמפורט להלן:
 בשנת 2010 – 10.75%;
 בשנת 2011 – 13.75%.

 

 , כנוסחו , יחול על חברה שניתן לגביה צו פירוק ביום תחילתו של חוק זה ואילך.

 

 , כנוסחו , יחול על חייב שניתן לגביו צו כינוס ביום תחילתו של חוק זה ואילך.

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010), והוא יחול –
 על חברה או חברת חוץ שלא שילמה אגרה או תשלומים אחרים שהיא חייבת בתשלומם לפי , לגבי השנים 2002 ואילך;
 על חברה פרטית או חברת חוץ שהפרה חובה להגיש דין וחשבון שנתי לפי הוראות  , לגבי השנים 2008 ואילך;
 לעניין , על אף האמור בפסקאות (1) ו־(2), על חברה או חברת חוץ, שלא שילמה אגרה או תשלומים אחרים שהיא חייבת בתשלומם לפי  או על חברה פרטית או חברת חוץ שהפרה חובה להגיש דין וחשבון שנתי לפי הוראות  , לגבי השנים 2009 ואילך.

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום י״ב באלול התשס״ט (1 בספטמבר 2009) והוא יחול גם לעניין הליך מינוי דירקטור מקרב העובדים שהחל לפני המועד האמור, ובלבד שאם התקבל כל המידע הנדרש או אישרה הוועדה לבדיקת מינויים את המועמדות לפני אותו המועד, יימנו התקופות האמורות  מיום י״ב באלול התשס״ט (1 בספטמבר 2009).

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009), ואולם תשלום תוספת שחיקה בעד קצבת חודש יולי 2008 עד קצבת חודש אוגוסט 2009, ותוספת בשל מדד לשנת 2008 בעד קצבת חודש ינואר 2009 עד קצבת חודש אוגוסט 2009, לפי , כנוסחו , ישולם לא יאוחר מהמועד שבו משולמת קצבת חודש ספטמבר 2009.
 הוראות , , , , , , ,  , כנוסחם , יחולו לגבי מי שפרש מתאגיד כאמור , גם אם פרש לפני מועד המעבר כהגדרתו , כנוסחו , ויחול לגביהם האמור בסעיף קטן (א).

 

 

 

 תחילתו של , כנוסחו , ביום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012).

 

 

 

 

 תחילתו של , למעט  כנוסחו , ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).
 , כנוסחו ,  , כנוסחם , יחולו לגבי שירותי בריאות הכלולים  או בצו לפי , שיינתנו לנפגעי תאונות דרכים הזכאים להם לפי , מיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) ואילך.
 , כנוסחו , יחול לגבי דמי ביטוח כהגדרתם  שגובה מבטח בעד פוליסות ביטוח בענף ביטוח רכב מנועי שנכרתו ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) או במועד מאוחר יותר; לעניין זה, ”מבטח“ – כהגדרתו .

 

 

 

 

 

  –
 ”החלטת הממשלה“ – החלטת הממשלה מס׳ 150 מיום י״ח באייר התשס״ט (12 במאי 2009) ולפיה על המנהל הכללי של משרד התעשייה המסחר והתעסוקה, והממונה על התקציבים והחשב הכללי במשרד האוצר, להקים קרן, שתפעל למתן סיוע כלכלי לעסקים שנקלעו למצוקה בשל המצב הכלכלי כאמור באותה החלטת ממשלה כנוסחה, לרבות תיקונים שהתקבלו בה, ערב תחילתו של חוק זה;
 ”הקרן“ – הקרן שתוקם לפי החלטת הממשלה;
 ”חוק הביטוח הלאומי“ – ;
 ”חוק לתשלום חלקי“ – ;
 ”מעביד ציבורי“ – מעביד כהגדרתו , למעט המדינה;
 ”סכום החיסכון“ – הסכום שהופחת מדמי הבראה או ממשכורת של עובדיו של מעביד ציבורי בהתאם להסכם קיבוצי מאושר לפי , או הסכום שהופחת, לפי , מדמי ההבראה שעל מעביד ציבורי לשלם לעובדיו במהלך שנת 2009 או שנת 2010, לפי העניין;
 ”עובד“ – כהגדרתו , למעט עובד המדינה, מי שעובד אצל מעביד ציבורי ועובד במשק בית;
 ”שווי יום חופשה“ – סכום השווה למחצית השכר החודשי, כשהוא מחולק ב־30;
 ”שכר חודשי“ – השכר שממנו מגיעים דמי ביטוח לפי  בעד חודש ספטמבר 2009.

 מעביד החייב בתשלום דמי ביטוח לאומי בעד עובד בעבור חודש ספטמבר 2009, לפי , יהא חייב באותו מועד בנוסף להם בתשלום סכום חד־פעמי בשווי יום חופשתו של כל אחד מעובדיו.
 
 מעביד החייב בתשלום לפי סעיף קטן (א) ינכה מהשכר החודשי של העובד סכום השווה למחצית משווי יום חופשתו באופן שבו מנוכים דמי ביטוח לאומי.
 מעביד ציבורי הכלול ברשימה שיפרסם שר האוצר, בצו, יעביר למוסד לביטוח לאומי, לא יאוחר מיום 31 באוקטובר של כל אחת מהשנים 2009 ו־2010, את סכום החיסכון שלו באותה שנה; הסכום שיעביר מעביד ציבורי למוסד יהיה לפי אישור של רואה חשבון מטעם המעביד הציבורי על סכום החיסכון.
 

 המוסד לביטוח לאומי יגבה את הסכום המפורט  בדרך שבה הוא גובה את דמי הביטוח הלאומי בעד אותו חודש; לעניין הגבייה והתשלום יחולו הוראות , בשינויים המחויבים לפי העניין, כאילו היו הסכומים דמי ביטוח לאומי.

 לא נקבעו כללים להפעלת הקרן כנדרש לפי החלטת הממשלה, רשאי שר האוצר לאחר התייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה ושר הרווחה והשירותים החברתיים, לדחות את המועד לפי  למועד אחר.

 הוצאות המוסד לביטוח לאומי יעביר לקרן את הסכומים שגבה או שהועברו אליו לפי , בניכוי הוצאות התפעול בשיעור של 0.5%, שינכה מהסכומים האמורים.

 שר התעשייה המסחר והתעסוקה והממונה על התקציבים במשרד האוצר ידווחו לוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אחת לשישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה, על הפעלת הקרן וחלוקת כספים מתוכה.

  יעמוד בתוקפו עד מועד סיום הפעלתה של הקרן.

 

 

 

 

 

 

 תחילתו של , כנוסחו , למעט  כנוסחו ,  כנוסחו ,  כנוסחו , ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) (בסעיף זה – יום התחילה), והוא יחול לגבי בקשות לאישור שהוגשו לפי הוראות  ביום התחילה ואילך; ואולם רשאים מנהל מרכז ההשקעות ומנהל מינהלת השקעות בתיירות להחליט כי הטיפול בבקשה לאישור תכנית שהוגשה למרכז ההשקעות לפני יום התחילה לפי  והנוגעת למפעל תיירותי, או הטיפול בתכנית שאושרה לפני יום התחילה לפי הוראות  והנוגעת למפעל תיירותי, ייעשה לאחר יום התחילה בידי מינהלת השקעות בתיירות, וזאת אם סברו כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין; לעניין זה, ”מינהלת השקעות בתיירות“, ”מנהל מינהלת השקעות בתיירות“, ”מנהל מרכז ההשקעות“ – כהגדרתם , כנוסחו .

 

 תחילתה של , כנוסחה , ביום י״ט בתמוז התש״ע (1 ביולי 2010), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
 תחילתה של , כנוסחה , ביום ט׳ בניסן התשע״ב (1 באפריל 2012), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
 תחילתה של , כנוסחה , ביום י״ט בתמוז התש״ע (1 ביולי 2010), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
 תחילתה של , כנוסחה , ביום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
 תחילתו של , כנוסחו  תהיה כמפורט בפסקאות להלן:
 סעיפים קטנים (א), (ב) ו־(ג) – ביום ט׳ בתמוז התשס״ט (1 ביולי 2009);
 סעיפים קטנים (ד) עד (יא) – ביום ח׳ בטבת התשע״א (15 בדצמבר 2010);
 הוראות פסקה זו יחולו גם על חיסונים שהמועד לנתינתם חל שישה חודשים לפני היום האמור, ובלבד שארבעה חודשים לאחר המועד שבו היה על הילד לקבל את החיסון נשלחה הודעה כאמור  כנוסחו ; לא הושלמה הקמתו של מאגר מידע ממוחשב לפי הוראות , כנוסחו , רשאי שר הבריאות לקבוע, בצו, יום תחילה מאוחר יותר ובלבד שלא יהיה מאוחר מיום כ״ה באדר א׳ התשע״א (1 במרס 2011).
 תחילתו של , כנוסחו , ביום ט׳ בתמוז התשס״ט (1 ביולי 2009).
 תחילתו של , כנוסחו  ביום ח׳ בטבת התשע״א (15 בדצמבר 2010), ואם קבע שר הבריאות מועד מאוחר יותר לפי הוראות סעיף קטן (ה)(2) סיפה – במועד שקבע.
 תחילתו של , כנוסחו , ביום ח׳ בטבת התשע״א (15 בדצמבר 2010).

 

 

 

 

 מאגר מידע ממוחשב, לפי הוראות , כנוסחו , יוקם לא יאוחר מיום ז׳ בטבת התשע״א (14 בדצמבר 2010); שר הבריאות רשאי לקבוע, בצו, יום תחילה מאוחר יותר ובלבד שלא יהיה מאוחר מיום כ״ה באדר א׳ התשע״א (1 במרס 2011).

 

 

 הוראות , כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, ימשיכו לחול על מי שביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009), התגורר עם זכאי בדירה ציבורית אם התגורר כאמור במשך ארבע שנים לפחות, בין אם קודם למועד האמור ובין אם לאחריו, וברציפות, עד למועד שבו נפטר הזכאי או עבר למוסד סיעודי, ובלבד שהיה אחד המנויים בהגדרה ”דייר ממשיך“ במהלך התקופה האמורה.
 הוראות , כנוסחו , יחולו גם על מי שביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) היה דייר ממשיך ולא מוקנית לו זכות לדירה ציבורית לפי הכללים, אלא אם כן עד המועד האמור התגורר ברציפות בדירה הציבורית, עם הזכאי או כדייר ממשיך, במשך ארבע שנים לפחות.

 

 בסעיף זה, ”איגוד ערים למים או לביוב“, ”מועצת רשות המים והביוב“ – כהגדרתם , כנוסחו .
 התעריפים שנקבעו לעניין זה לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של חוק זה (להלן – התעריפים הקיימים), ימשיכו לחול כל עוד לא נקבעו כללים לעניין חישוב עלות ותעריפים לתשלומים בעד ביצוע פעולות של איגוד ערים למים או לביוב, לפי הוראות , כנוסחו ; ואולם רשאית מועצת רשות המים והביוב, כל עוד לא קבעה תעריפים לפי  ולאחר ששוכנעה כי יש הצדקה לכך, לשנות לגבי איגוד ערים למים או לביוב את התעריפים הקיימים, על פי העקרונות לקביעת כללים לפי , או לעדכנם לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או לפי מדד אחר שייראה לה הולם.
 הוראות  , כנוסחם , למעט הוראות  וההוראות לפי , כנוסחם , לא יחולו לעניין איגוד ערים למים או לביוב, שערב תחילתו של חוק זה היו נתונים לו תפקידים וסמכויות גם בתחום שאינו קשור לתחום משק המים או הביוב – כל עוד נתונים לו תפקידים וסמכויות גם בתחום כאמור או עד תום שנה מיום תחילתו של חוק זה, לפי המוקדם (בסעיף קטן זה – תקופת הביניים); ואולם לא תצורף בתקופת הביניים רשות מקומית לאיגוד כאמור.

 

 

 

 בסעיף זה –
 ”איגוד ערים למים או לביוב“ – כהגדרתו , כנוסחו ;
 ”חוק איגודי ערים“ – ;
 ”חוק הרשויות המקומיות (ביוב)“ – ;
 ”חוק לשינוי סדרי העדיפויות“ – ;
 ”חוק תאגידי מים וביוב“ – ;
 ”מועצת רשות המים והביוב“ – מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי ;
 ”רשות מקומית בלא תאגיד“ – כהגדרתה , כנוסחו .
 בלי לגרוע מהוראות  –
 התעריפים בעד שירותים בתחום המים שנותנת רשות מקומית בלא תאגיד, למעט איגוד ערים למים או לביוב, שנקבעו לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של חוק זה, והסמכות לגבות תשלום לפי אותם תעריפים, ימשיכו לחול לעניין שירותים בתחום המים שנותנת רשות מקומית בלא תאגיד לאחר יום תחילתו של , ורשאית מועצת רשות המים והביוב לקבוע עדכונים לתעריפים אלה לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או לפי מדד אחר שייראה לה הולם, עד שייכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותה רשות מקומית לפי ;
 התעריפים בעד שירותים בתחום הביוב שנותנת רשות מקומית בלא תאגיד, למעט איגוד ערים למים או לביוב, שנקבעו לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של חוק זה, והסמכות לגבות תשלום לפי אותם תעריפים, ימשיכו לחול לעניין שירותים בתחום הביוב שנותנת רשות מקומית בלא תאגיד לאחר אותו יום, ורשאית מועצת רשות המים והביוב לקבוע עדכונים לתעריפים אלה לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או לפי מדד אחר שייראה לה הולם, עד שייכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותה רשות מקומית לפי , כנוסחו ;
 התעריפים בעד שירותים בתחום המים והביוב שנותנת רשות מקומית שאינה רשות מקומית בלא תאגיד ואשר טרם העבירה את שירותי המים והביוב בתחומה לחברה, שנקבעו על ידה לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של , והסמכות לגבות תשלום לפי אותם תעריפים, יבוטלו החל ביום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013); מועצת רשות המים והביוב תקבע עד למועד האמור, בהתאם לסמכויותיה לפי דין, תעריפים בעד שירותים בתחום המים והביוב שנותנת אותה רשות; רשות מקומית כאמור שהעבירה את שירותי המים והביוב בתחומה לחברה, יחולו לגביה הוראות .
 
 הוראות , כנוסחו לפני ביטולו כאמור , ימשיכו לחול לאחר תחילתו של חוק זה על רשות מקומית, למעט ההוראות לעניין קביעת אגרות והיטלים בחוקי עזר, וזאת עד שיתקיים לגביה המפורט להלן, לפי העניין:
 לגבי רשות מקומית בלא תאגיד – נכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותה רשות מקומית לפי , כנוסחו , ואולם הוראות  בנוגע להגשת ערר או ערעור, ימשיכו לחול לגבי אותה רשות מקומית בנוגע להגשת ערר או ערעור בשל דרישת תשלום שנשלחה לצרכן לפני מועד כניסתם לתוקף של תעריפים אלה ובנוגע להליכים בקשר לערר או לערעור כאמור;
 לגבי איגוד ערים למים או לביוב – נכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותו איגוד ערים לפי , כנוסחו , ואולם הוראות  בנוגע להגשת ערר או ערעור, ימשיכו לחול לגבי אותה רשות מקומית בנוגע להגשת ערר או ערעור בשל דרישת תשלום שנשלחה לצרכן לפני מועד כניסתם לתוקף של תעריפים אלה ובנוגע להליכים בקשר לערר או לערעור כאמור;
 לגבי רשות מקומית אחרת – חלות לגביה הוראות .

 בסעיף זה –
 ”חוק המים“ – ;
 ”מועצת רשות המים והביוב“ – מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי ;
 ”רשות מקומית“ – למעט איגוד ערים למים או לביוב, כהגדרתו , כנוסחו .
 מועצת רשות המים והביוב תקבע, בכללים, אמות מידה והוראות לעניין הרמה, הטיב והאיכות של שירותים בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שנותנת רשות מקומית לצרכניה, והבטחתם ברציפות ולאורך זמן.
 בלי לגרוע מהוראות , רשות מקומית תבצע כל פעולה שאותה היא רשאית לבצע לפי כל דין בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב, בכפוף לכללים שקבעה מועצת רשות המים והביוב כאמור בסעיף קטן (ב).
 אמות מידה והוראות שנקבעו בכללים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לפי הוראות סעיף קטן (ב), בתחומים הקשורים למשק המים או בתחומים המוסדרים לפי הוראות , יראו אותן כחלק מתנאי רישיון שניתן לרשות המקומית לפי .

 

 

 מטרתו של  לקבוע, כהוראת שעה, הסדר שנועד להביא להפחתת צריכת המים בידי צרכנים ביתיים, במסגרת ההתמודדות עם המשבר החמור במשק המים ולשם הבטחת מקורות מים בני־קיימא.

  –
 ”גינון ציבורי“ – גן הנמצא בבעלותו או בהחזקתו של צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“;
 ”החשב הכללי“ – החשב הכללי במשרד האוצר או מי שהוא הסמיך לעניין הוראות , כולן או חלקן;
 ”היטל“ – היטל בעד צריכת מים עודפת, שצרכן ביתי חייב בתשלומו לפי הוראות ;
 ”הקצאה לגינון ציבורי“ – כמות המים החודשית להשקיה המוקצית לגינון ציבורי, לפי אזורים וסוגי צמחיה ובחודשים המותרים להשקיה, בהתאם לכללים שקבעה מועצת רשות המים שפורסמו באתר האינטרנט של רשות המים, כשהיא מוכפלת במקדם המשקף את המחסור במים, הכל כפי שהורה מנהל רשות המים, בהודעה שתפורסם ברשומות;
 ”חוק הביטוח הלאומי“ – ;
 ”חוק המים“ – ;
 ”חוק העונשין“ – ;
 ”חוק תאגידי מים וביוב“ – ;
 ”יום התחילה“ – יום תחילתו של חוק זה;
 ”יישוב מוכרז“ – יישוב שמתקיים לגביו אחד מאלה:
 ממוצע מספר הימים בשנה, בשנים 2006 עד 2008, שבהם עלתה בו הטמפרטורה על 38°C, הוא למעלה מ־20 ימים, בהתאם לנתוני השירות המטאורולוגי הישראלי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ואשר מנהל רשות המים הכריז, בהודעה ברשומות, שהוא יישוב מוכרז לעניין פסקה זו;
 ממוצע מספר הימים בשנה, בשנים 2006 עד 2008, שבהם עלתה בו הטמפרטורה על 40°C, הוא למעלה מ־20 ימים, בהתאם לנתוני השירות המטאורולוגי הישראלי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ואשר מנהל רשות המים הכריז, בהודעה ברשומות, שהוא יישוב מוכרז לעניין פסקה זו;
 ”כללי הקיצוב במים“ – ;
 ”כללי הרשויות המקומיות“ – ;
 ”מדד המחירים לצרכן“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
 ”מועצת רשות המים“ – מועצת רשות המים שמונתה לפי ;
 ”מנהל רשות המים“ – מנהל רשות המים שמונה לפי ;
 ”מספר נפשות מוכר“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקאות (1) ו־3(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ – מספר הנפשות המתגוררות ביחידת דיור אחת של הצרכן הביתי, בהתאם להוראות ; ואולם כל עוד לא העביר הצרכן הביתי דיווח לספק המים בהתאם להוראות , ייחשב לגבי התקופה הראשונה והתקופה השניה מספר הנפשות המוכר כמספר הנפשות לפי נתוני ספק המים;
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקאות (2) ו־(3)(א) להגדרה ”צרכן ביתי“ – הגבוה מבין אלה:
 סך הנפשות המתגוררות בכל יחידות הדיור שלהן הוא מספק מים, בהתאם להוראות ;
 סך האוכלוסייה בכל יחידות הדיור שלהן הוא מספק מים, בהתאם לפרסום האחרון של רשימת היישובים, אוכלוסייתם וסמליהם שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; רשות המים תפרסם את הפרסום האמור באתר האינטרנט שלה;
 ”ספק“, ”ספק מים“ – מי שמספק מים לפי רישיון הספקה, בין אם הפיקם בעצמו ובין אם קיבלם מספק אחר, למעט ספק המספק מים לספק אחר;
 ”צריכת מים“ –
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקאות (1) ו־(3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ – צריכת מים למטרת צורכי בית, לרבות צריכה המיוחסת לצרכן ביתי מתוך צריכה של כמה צרכני מים;
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“ – כל כמות המים השפירים המסופקת לו ושהוא צורך, בניכוי כמות המים למטרת חקלאות ולמטרת תעשייה, ובלבד שאותה כמות נמדדה באמצעות מדי מים נפרדים בכל אחד מהשטחים המשמשים למטרות האמורות;
 ”צרכן ביתי“ – כל אחד מאלה:
 צרכן מים שמתקיימים לגביו שני אלה:
 הוא מתגורר ביחידת דיור וצורך בה מים;
 הוא לא קיבל רישיון הפקה לשנת הרישוי 2009 שבו נקבעה כמות לצריכה ביתית לפי , כנוסחם ערב יום התחילה, ולא חלות על צריכת המים שלו ההוראות כאמור ;
 צרכן מים שהוא קיבוץ וקיבל רישיון הפקה לשנת הרישוי 2009, שבו נקבעה כמות לצריכה ביתית לפי , כנוסחם ערב יום התחילה; ואולם לעניין צרכן ביתי כאמור בפסקה זו, שבו קיימת מדידה נפרדת של מים לצורכי בית בכל אחת מיחידות הדיור שבתחומו באמצעות מד מים המותקן בה, ייחשב כל אדם שמתגורר ביחידת דיור כאמור, ונכלל במספר הנפשות המוכר באותה יחידת דיור, כצרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“, ויחולו לגבי אותו אדם ההוראות החלות על צרכן ביתי כאמור בפסקה (1) האמורה, כקבוע , לכל דבר ועניין;
 צרכן מים שהוא אחד מאלה:
 יישוב שמתקיימים לגביו כל אלה:
 הוא קיבל רישיון הפקה לשנת הרישוי 2009, שבו נקבעה כמות לצריכה ביתית לפי , כנוסחם ערב יום התחילה;
 הוא מספק מים למטרת צורכי בית לכמה יחידות דיור, שאין בכל אחת מהן מדידה נפרדת של מים לצורכי בית באמצעות מד מים המותקן ביחידת הדיור;
 הוא אינו קיבוץ;
 יחיד שמתגורר ביישוב כאמור בפסקת משנה (א) שבכל אחת מיחידות הדיור שבתחומו קיימת מדידה נפרדת של מים לצורכי בית באמצעות מד מים המותקן בה;
 ”קיבוץ“ – אגודה שיתופית שסווגה על ידי רשם האגודות השיתופיות, כמשמעותו , לפי  כקיבוץ, כקיבוץ שיתופי או כקיבוץ מתחדש, למעט קיבוץ עירוני;
 ”רישיון הפקה“ – כמשמעותו ;
 ”רשות המים“ – הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי ;
 ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו ;
 ”התקופה הראשונה“ – התקופה שמיום התחילה עד יום י״ג בחשוון התש״ע (31 באוקטובר 2009);
 ”התקופה השנייה“ – התקופה שמיום י״ד בחשוון התש״ע (1 בנובמבר 2009) עד יום י״ד בטבת התש״ע (31 בדצמבר 2009);
 ”התקופה השלישית“ – התקופה שמיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010).

 צרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“ חייב בתשלום היטל, בסכום של 20 שקלים חדשים לכל מטר מעוקב של מים, בעד צריכת מים בכמות חודשית העולה על הכמויות הנקובות בפסקאות שלהלן, ובתקופות האמורות בהן:
 במהלך התקופה הראשונה – 16 מטרים מעוקבים ליחידת דיור שבה מתגוררות עד 4 נפשות; ואולם בעד כל נפש נוספת ביחידת הדיור מעבר ל־4 נפשות כאמור, הנכללת במספר הנפשות המוכר באותה יחידת דיור, תיווסף כמות של 4.2 מטרים מעוקבים לחודש;
 במהלך התקופה השנייה – 18 מטרים מעוקבים ליחידת דיור שבה מתגוררות עד 4 נפשות; ואולם בעד כל נפש נוספת ביחידת הדיור, מעבר ל־4 נפשות כאמור, הנכללת במספר הנפשות המוכר באותה יחידת דיור, תיווסף כמות של 5 מטרים מעוקבים לחודש;
 במהלך התקופה השלישית – הכמות המתקבלת ממכפלה של 5 מטרים מעוקבים במספר הנפשות המוכר, ובלבד שהכמות כאמור לא תפחת מ־16 מטרים מעוקבים ליחידת דיור.
 צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“ חייב בתשלום היטל בסכום של 20 שקלים חדשים לכל מטר מעוקב של מים, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית, בכמות חודשית העולה על הכמות המתקבלת מסכום כל אלה:
 המכפלה של 8 מטרים מעוקבים לחודש, במספר הנפשות המוכר;
 בעד צריכת מים במהלך החודשים שבהם ניתן להשקות גנים ציבוריים לפי ההקצאה החודשית לגינון ציבורי החלה על הצרכן הביתי האמור בסעיף קטן זה, ובכפוף להוראות לפי כל דין החלות לגבי אותה השקיה – כמות המים המוקצית לגינון ציבורי כאמור;
 לגבי צרכן ביתי כאמור בסעיף קטן זה המספק, דרך קבע, מים חמים ליחידות דיור שבתחומו באמצעות מערכת חימום מים מרכזית המופעלת על ידי קיטור, אם אישר מנהל רשות המים כי מערכת כאמור מופעלת – המכפלה של 2.5 מטרים מעוקבים במספר הנפשות המוכר.
 צרכן ביתי כאמור בפסקה (3) להגדרה ”צרכן ביתי“ חייב בתשלום היטל, בהתאם להוראות אלה:
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(א) להגדרה ”צרכן ביתי“ – במהלך התקופה השלישית יהיה גובה התשלום החודשי של ההיטל שווה לסכום המתקבל מהמכפלה של כל אלה:
 20 שקלים חדשים;
 מספר הנפשות המוכר של אותו צרכן ביתי;
 5.5 מטרים מעוקבים;
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ – בעד צריכת המים במהלך התקופה השלישית, יהיה גובה התשלום החודשי של ההיטל שווה לסכום המתקבל מהמכפלה של 20 שקלים חדשים בכמות צריכה חודשית העולה על המכפלה של 7 מטרים מעוקבים במספר הנפשות המוכר בכל יחידת דיור, ובלבד שכמות הצריכה החודשית שמעבר לה יחויב הצרכן הביתי בתשלום היטל לא תפחת מ־16 מטרים מעוקבים ליחידת דיור.
 על אף האמור בסעיפים קטנים (א)(2) ו־(3), בחישוב כמות צריכת המים החודשית לפי אותם סעיפים קטנים, תובא בחשבון בחישוב ההיטל, לעניין צריכה המיוחסת לצרכן ביתי מתוך צריכה של כמה צרכני מים, רק מחצית מהצריכה החודשית המיוחסת לו כאמור.

 ביישוב מוכרז ייווספו על כמויות צריכת המים החודשית הנקובות , הכמויות הנקובות להלן:
 ביישוב מוכרז כאמור בפסקה (1) להגדרה ”יישוב מוכרז“ –
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה שמיום התחילה עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010) – תוספת של מטר מעוקב לנפש ביחידת דיור;
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של מטר מעוקב לנפש ביחידת דיור;
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של חצי מטר מעוקב לנפש ביחידת דיור;
 ביישוב מוכרז כאמור בפסקה (2) להגדרה ”יישוב מוכרז“ –
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“ –
 בעד צריכת מים במהלך התקופה הראשונה – תוספת של 2.8 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור;
 בעד צריכת מים במהלך התקופה השנייה – תוספת של 2 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור;
 בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של 2.5 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור, ובלבד שהכמות שבשלה יחויב הצרכן הביתי בהיטל לא תפחת מ־15 מטרים מעוקבים לכל יחידת דיור;
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של 2.5 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור, ובלבד שהכמות שבשלה יחויב הצרכן הביתי בהיטל לא תפחת מ־15 מטרים מעוקבים לכל יחידת דיור;
 לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של 1.25 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור.

 צרכן ביתי כאמור בפסקאות (1) ו־(3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“, יהיה זכאי, בכל חודש, לכמות צריכת מים נוספת אשר תיווסף לכמות צריכת המים החודשית שבשלה הוא חייב בתשלום היטל לפי , כמפורט בפסקאות (1) ו־(2) שלהלן, ובלבד שמתקיימים בו התנאים האמורים באותן פסקאות ובכפוף להוראות סעיף קטן (ב):
 4.2 מטרים מעוקבים במהלך התקופה הראשונה, ו־5 מטרים מעוקבים במהלך התקופה השנייה והתקופה השלישית, אם התקיים בו אחד מאלה:
 נקבעה לו נכות רפואית, לפי  , בשיעור של 100% או יותר;
 נקבעה לו דרגת נכות רפואית של 100% או יותר לפי אחד מהחוקים האלה: ; ; ; ; ; ; ;
 הוא זכאי להטבות לפי הסכם בדבר גמלת ניידות, שנערך לפי ;
 6.3 מטרים מעוקבים במהלך התקופה הראשונה, ו־10 מטרים מעוקבים במהלך התקופה השנייה והתקופה השלישית, אם נקבע כי הוא זכאי לקצבה לשירותים מיוחדים לפי , לגמלה לפי  או לגמלת ילד נכה לפי .
 זכאות לתוספת בכמות צריכת המים לצרכן ביתי כאמור בסעיף קטן (א), מותנית במסירת אישור מאת הגורם שמשלם את הגמלה המגיעה לצרכן הביתי כאמור בסעיף קטן (א), לפי החוק שחל לגביו לעניין דרגת נכותו הרפואית או לעניין זכאותו לגמלה או להטבות אחרות, לפי העניין, לספק המים.
 צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“, שהוראות סעיף קטן (א) מתקיימות לגבי יחיד המתגורר ביחידת דיור שלה הוא מספק מים, יהיה זכאי, בכל חודש, לתוספת בכמות צריכת המים, כמפורט באותו סעיף קטן, שתיווסף לכמות צריכת המים החודשית שבשלה חייב הצרכן הביתי האמור בתשלום היטל לפי , בכפוף להוראות סעיף קטן (ב) לגבי כל יחיד כאמור.

 צרכן ביתי ישלם את ההיטל שהוא חייב בו לפי הוראות , לספק מים, נוסף על כל תשלום אחר שעליו לשלם לספק בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק.
 ספק מים ימסור לצרכן ביתי, בהודעה בדבר התשלום שהוא חייב בו בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק או בהודעה נפרדת ( – הודעת חיוב), את כל הפרטים האלה:
 סכום ההיטל שהצרכן הביתי חייב בו לפי הוראות  ואופן חישובו, ואולם לגבי הודעת חיוב שנמסרה לצרכן הביתי במהלך התקופה הראשונה והתקופה השנייה, רשאי ספק המים לפרט את סכום ההיטל כחלק מהפירוט שבהודעה האמורה לעניין תעריף המים שהצרכן חייב בו, בלא הפרדה בין התעריף האמור לבין סכום ההיטל;
 היקף צריכת המים שבשלה הוא חייב בתשלום ההיטל;
 פירוט כללי לעניין דרך החישוב של ההיטל כאמור בהוראות , שאינו חישוב פרטני לגבי צרכן ביתי מסוים;
 תקופת צריכת המים;
 מספר הנפשות המוכר החל לגבי הצרכן הביתי;
 הודעה בדבר החובה החלה על הצרכן הביתי לעדכן את מספר הנפשות המוכר בהתאם להוראות ;
 הסבר בדבר הזכאות לתוספת בכמות צריכת המים לפי ;
 כל פרט אחר שעליו יורה מנהל רשות המים כפי שיפרסם באתר האינטרנט של רשות המים.
 תשלום היטל כאמור בסעיף קטן (א) ייעשה במועד שלא יאוחר מהמועד שבו על הצרכן הביתי לשלם לספק המים את התשלום בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק בהתאם להודעת החיוב, או בתוך 90 ימים מיום תחילתה של תקופת צריכת המים שאליה מתייחסת הודעת החיוב (בסעיף זה – התקופה הנמדדת), לפי המוקדם ( – מועד החיוב).
 ספק מים יגבה מצרכן ביתי את סכום ההיטל שהוא חייב בו בהתאם להוראות , ויהיו נתונות לו לשם הגבייה כאמור כל הסמכויות הנתונות לו לפי כל דין לעניין גבייה של תשלומים מצרכנים בעד השירותים שהוא מספק, לרבות , אם היא חלה לגביו לעניין גביית תשלומים כאמור.
 הרשאה לחיוב כהגדרתה , שנתן צרכן ביתי לצורך תשלומים בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק, יראו אותה כחלה גם לעניין תשלום ההיטל שהצרכן הביתי חייב בו לפי הוראות .
 כללה הודעת החיוב תקופה נמדדת שאינה חופפת, במלואה, את התקופה שבעד צריכת מים שבמהלכה חייב צרכן ביתי בתשלום היטל (בסעיף קטן זה – תקופת החיוב בהיטל), תחולק כמות הצריכה שנכללה בתקופה הנמדדת במספר הימים שבאותה תקופה, והצרכן יחויב בתשלום ההיטל בעד מחצית הכמות שצרך בימים שנכללים בתקופת החיוב בהיטל.

 על אף האמור בכל דין או הסכם, שילם צרכן ביתי לספק מים סכום שאינו מכסה את מלוא הסכום שהוא חייב בו בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק ובעד ההיטל, כקבוע בהודעת החיוב, יזקוף ספק המים בעד ההיטל, מתוך הסכום ששולם לו כאמור, את החלק היחסי של ההיטל מסכום החיוב הכולל שנקבע בהודעת החיוב, ועל יתרת סכום ההיטל שהצרכן חייב בו יחולו הוראות ; ספק המים יפקיד את סכום ההיטל שנזקף כאמור בהתאם להוראות .

 היטל שלא שולם, כולו או חלקו, עד מועד החיוב, ישולם בתוספת הפרשי הצמדה וריבית, ודין הפרשי ההצמדה והריבית לעניין  ולעניין כל דין, כדין ההיטל.
 בסעיף זה –
 ”הפרשי הצמדה“ – כל אחד מאלה, לפני העניין:
 לגבי היטל בעד צריכת מים במהלך התקופה הראשונה והתקופה השנייה – תוספת לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן, שפורסם לאחרונה לפני מועד החיוב, עד המדד שפורסם לאחרונה לפני יום התשלום בפועל, ואם קבע ספק המים מדד אחר שביחס אליו הוא חייב את צרכניו, כדין, ערב תחילתה של התקופה הראשונה, בשל איחור בתשלום בעד הספקת מים – תוספת לפי שיעור עליית אותו מדד;
 לגבי היטל בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן, כשהיא מחושבת מהמדד כאמור שפורסם לאחרונה לפני מועד החיוב עד המדד כאמור שפורסם לאחרונה לפני יום התשלום בפועל;
 ”ריבית“ – כל אחת מאלה, לפי העניין:
 לגבי היטל בעד צריכת מים במהלך התקופה הראשונה והתקופה השנייה – ריבית צמודה למדד המחירים לצרכן בשיעור של 4% לשנה, ממועד החיוב ועד מועד התשלום בפועל, ואם קבע ספק המים ריבית אחרת שבה הוא חייב את צרכניו, כדין, ערב תחילתה של התקופה הראשונה, בשל איחור בתשלום בעד הספקת מים – אותה ריבית;
 לגבי היטל בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – ריבית צמודה למדד המחירים לצרכן בשיעור של 4% לשנה, כשהיא מחושבת ממועד החיוב עד מועד התשלום בפועל.

 נמסר דיווח לפי  על מספר הנפשות של צרכן ביתי, לגבי תקופה שקדמה למועד הדיווח שבשלה חויב הצרכן בהיטל, יזוכה הצרכן או יחויב, לפי העניין, בשל תקופת הדיווח שקדמה למועד הדיווח בהתאם לשינוי שבוצע בעקבות אותו דיווח, בכפוף להוראות .

  –
 ”היטל נטו“ – כל אחד מאלה:
 לגבי התקופה הראשונה והתקופה השנייה – אחד משני הסכומים כמפורט בפסקת משנה (א) או (ב) שלהלן, לפי בחירתו של ספק המים, שתחייב את הספק למשך שתי התקופות כאמור:
 הסכום המתקבל מהמכפלה של כל אלה, בניכוי סכום עלויות הספק:
 כמות צריכת המים שבשלה ספק המים חייב את הצרכן הביתי בתשלום היטל כאמור ;
 סכום ההיטל לכל מטר מעוקב כאמור ;
 שיעור הגבייה השנתי של ספק המים מצרכניו בשנת 2008 בהתאם לדוחות הכספיים המבוקרים לשנה האמורה, שימסור ספק המים לחשב הכללי, ואם לא נמסרו הדוחות הכספיים כאמור – יהיה שיעור הגבייה השיעור שיקבע החשב הכללי;
 כספי ההיטל ששולמו לספק המים לפי הוראות , בניכוי סכום עלויות הספק;
 החל ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) – כספי ההיטל ששולמו לספק המים לפי הוראות , בניכוי סכום עלויות הספק;
 ”מועד ההפקדה“ –
 לגבי כספי ההיטל נטו כאמור בפסקה (1) להגדרה ”היטל נטו“, ובמהלך התקופות הקבועות באותה פסקה – עד היום העשירי בכל חודש, החל ביום י״ב באלול התשס״ט (1 בספטמבר 2009);
 לגבי כספי ההיטל נטו כאמור בפסקה (2) להגדרה ”היטל נטו“ – מועד שהוא מיד או בסמוך למועד תשלום כספי ההיטל לספק המים, ולא יאוחר מתום שישה ימי עסקים ממועד התשלום כאמור;
 ”סכום עלויות הספק“ – כמפורט בפסקאות (1) או (2) שלהלן, לפי העניין, וספק המים לא יהיה זכאי לכל תשלום נוסף בקשר להיטל מעבר לסכומים לפי הגדרה זו:
 לגבי התקופה כאמור בפסקה (1) להגדרה ”היטל נטו“ – סכום השווה ל־13% מהסכום המתקבל מהמכפלה של הרכיבים הקבועים בפסקת משנה (א) שבאותה פסקה, או סכום השווה ל־13% מכספי ההיטל ששולמו לספק כאמור בפסקת משנה (ב) שבאותה פסקה, לפי העניין;
 החל ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) –
 לעניין ספק מים המספק מים לצרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“ – סכום השווה ל־13% מכספי ההיטל ששולמו לספק המים;
 לעניין ספק מים המספק מים לצרכן ביתי כאמור בפסקאות (2) ו־(3)(א) להגדרה ”צרכן ביתי“ – סכום השווה ל־7.5% מסכום מכספי ההיטל ששולמו לספק המים;
 לעניין ספק מים המספק מים לצרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ – סכום השווה ל־10% מכספי ההיטל ששולמו לספק המים.
 ספק מים יפקיד את כספי ההיטל נטו במועד ההפקדה בחשבון נפרד בתאגיד בנקאי שיפתח ספק המים לצורך הפקדת כספי ההיטל בלבד ( – חשבון נפרד).
 על ספק מים לבצע את כלל הפעולות הנדרשות לצורך הפקדת כספי ההיטל נטו בחשבון הנפרד, לרבות מתן הוראות לעניין ההתאמות הנדרשות בהוראות החיוב של הצרכן הביתי כאמור .
 בחשבון הנפרד לא יופקדו אלא כספי ההיטל נטו, והוא ישמש את ספק המים אך ורק לשם הפקדת הכספים כאמור לצורך העברתם לחשבון המדינה בהתאם להוראות .
 כספי ההיטל נטו המופקדים בחשבון הנפרד לא יועברו אלא לחשבון המדינה, אלא אם כן אישר החשב הכללי, בכתב, העברה של אותם כספים לחשבונו של ספק המים, לרבות לצורך זיכוי חשבונו של הצרכן הביתי בהתאם להוראות ; , ”חשבון המדינה“ – חשבון שאליו יש להעביר את כספי ההיטל נטו המיועדים לאוצר המדינה בהתאם להוראות , ושפרטיו יימסרו לתאגידים הבנקאיים ולספקי המים בידי החשב הכללי או יפורסמו באתר האינטרנט של רשות המים.
 ספק מים ימסור לחשב הכללי את פרטי החשבון הנפרד, סמוך למועד פתיחתו של אותו חשבון, וזכויות החתימה באותו חשבון יהיו נתונות לחשב הכללי בלבד; ואולם לעניין הוראה להעברת כספי היטל נטו שהופקדו בחשבון הנפרד לחשבון המדינה, בהתאם להוראות , תהיה נתונה זכות חתימה בחשבון גם לספק המים לבדו.
 כספי ההיטל נטו שהופקדו בחשבון הנפרד לא יהיו ניתנים לשעבוד או לעיקול.

 ספק מים יעביר לחשבון המדינה, עד היום העשירי מתחילת כל רבעון ( – מועד ההעברה) את כספי ההיטל נטו שהופקדו בחשבון הנפרד במהלך הרבעון הקודם; הספק יודיע לחשב הכללי, במועד ההעברה, על העברת הכספים כאמור.

 לא הפקיד ספק מים במועד ההפקדה את כספי ההיטל נטו, במלואם, בחשבון הנפרד או לא העביר במועד ההעברה את כספי ההיטל נטו, במלואם, לחשבון המדינה, תיווסף לכספים כאמור ריבית פיגורים החשב הכללי, בחישוב יומי ממועד ההפקדה או ממועד ההעברה, לפי העניין, עד מועד ההפקדה בפועל או מועד ההעברה בפועל, לפי העניין, ודין הריבית כאמור לעניין  ולעניין כל דין כדין ההיטל נטו; בסעיף זה, ”ריבית פיגורים החשב הכללי“ – כמשמעותה בהודעה בדבר שיעור ריבית החשב הכללי כפי שהיא מתעדכנת מזמן לזמן ומפורסמת ברשומות.

 ספק מים ישמש כנאמן בעבור המדינה לעניין גביית ההיטל מצרכניו כאמור , לעניין הפקדת כספי ההיטל נטו בחשבון הנפרד כאמור , לעניין העברתם לחשבון המדינה כאמור , ולעניין החזקתם עד להעברתם לחשבון המדינה, והוא יפעל בשקידה ראויה למילוי החובות החלות עליו לפי סעיף זה.

 ספק מים יעביר למנהל רשות המים ולחשב הכללי, עד היום העשירי מתחילת כל רבעון, דיווח הכולל את הפרטים המפורטים להלן לגבי הרבעון הקודם, ועד היום העשירי מתחילת הרבעון השני של כל שנה – גם דיווח כאמור לגבי השנה שקדמה לה:
 פרטים לגבי ספק המים, לרבות מספר הזהות שלו – אם הוא יחיד, ואם הוא תאגיד – מספר התאגיד, כתובת משרדו ומספר רישיון ההפקה שניתן לו;
 הסכום הכולל של ההיטל שגבה ספק המים מצרכניו לפי הוראות ;
 יתרת החוב הכוללת של צרכניו של ספק המים בעד ההיטל, ואם הורה על כך מנהל רשות המים או החשב הכללי לספק המים – גם פירוט החוב של כל אחד מצרכניו של הספק או של חלקם, בעד ההיטל והחיוב בעד הפרשי הצמדה וריבית על החוב כאמור בהתאם להוראות , ואופן חישובם;
 פירוט סכומי ההיטל שספק המים השיב לצרכניו בשל גבייה ביתר כאמור , , בצירוף אישור מאת הספק ולפיו הוא השיב לצרכניו תשלומים שהם שילמו ביתר בעד הספקת המים שבשל צריכתם הם חויבו בהיטל כאמור;
 פירוט סכומי ההיטל נטו שהופקדו בחשבון הנפרד ואופן חישובם;
 פירוט סכום עלויות הספק שניכה ספק המים מסכום ההיטל בהתאם להוראות , לאחר שאושרו בידי רואה החשבון המבקר של הספק;
 פירוט סכום עלויות הספק שהשיב ספק המים לחשבון המדינה בהתאם להוראות , לרבות , לאחר שאושרו בידי רואה החשבון המבקר של הספק;
 כמות המים הכוללת שסיפק ספק המים לצרכנים ביתיים וכמות המים שחל לגביה חיוב בהיטל לפי ;
 סך מספר הנפשות המוכר שלהן הוא מספק מים בכלל יחידות הדיור כאמור, וכן פירוט של מספר הנפשות בכל אחת מיחידות הדיור כאמור;
 כל פרט אחר שלגביו ניתנה הוראה מאת מנהל רשות המים או החשב הכללי לגבי כלל ספקי המים לשם הבטחת קיום הוראות , כפי שתפורסם באתר האינטרנט של רשות המים, ואם ההוראה ניתנה לגבי ספק מסוים – כפי שתפורט בהודעה שתימסר לו; פרטים כאמור בפסקה זו לא יכללו מידע כהגדרתו .
 החשב הכללי או מנהל רשות המים רשאים להורות לספקי המים, כולם או חלקם, על העברת הפרטים כאמור בסעיף קטן (א), כולם או חלקם, במועדים אחרים או לגבי תקופות דיווח אחרות, כפי שיפורטו בהודעה שתפורסם באתר האינטרנט של רשות המים, ואולם אם ההוראה כאמור מיועדת לספק מסוים – תימסר ההודעה לאותו ספק.
 החשב הכללי או מנהל רשות המים רשאים לפרסם באתר האינטרנט של רשות המים הוראות לעניין מתכונת הדיווח של הפרטים כאמור בסעיף קטן (א), לרבות נוסח הטפסים שיידרשו ספקי המים למלא, ולעניין אופן העברת הדיווח כאמור.
 דיווחים כאמור בסעיף זה יהיו חתומים בידי נושא משרה שספק המים הסמיך לעניין זה, ואם לא הוסמך נושא משרה כאמור – בידי המנהל הכללי של ספק המים או בידי כל מי שממלא תפקיד מקביל גם אם תואר משרתו שונה; הדיווחים יאומתו בתצהיר, אלא אם כן קבע החשב הכללי, בהודעה שתפורסם באתר האינטרנט של רשות המים, לגבי כלל הספקים או חלקם, כי פרטים מסוימים לא ייחתמו או לא יאומתו כאמור בסעיף קטן זה.
 נושא משרה בספק המים יפקח על העברת דיווחים לפי סעיף זה בידי ספק המים, לרבות על מידת נכונותם ואמינותם, עמידתם במידת הפירוט ובמתכונת הדיווח הנדרשת והעברתם במועדים שנקבעו לכך.
 לא הועברו דיווחים בהתאם להוראות סעיף זה, יראו את נושא המשרה כאילו הפר את חובת הפיקוח החלה עליו כאמור בפסקה (1).
 בסעיף זה, ”נושא משרה“ – כהגדרתו .

 החשב הכללי רשאי להורות על קיזוז סכום השווה לסכום ההיטל נטו, כולו או חלקו, שהיה על ספק המים להפקיד בחשבון הנפרד ולהעביר לחשבון המדינה, לפי הוראות , ואשר לא הופקד או הועבר כאמור, לרבות סכומים כאמור , מכל סכום שעל הממשלה להעביר לספק המים, לפי הוראות כל דין או הסכם, לרבות בשל השתתפות הממשלה בתקציבו, במישרין או בעקיפין, למעט חוב מס.
 קיזוז כאמור בסעיף קטן (א) ייעשה לאחר שניתנה הודעה בכתב לספק המים על הכוונה לקזז את הסכום האמור באותו סעיף קטן, והוא לא הועבר לחשבון המדינה בתוך 30 ימים.
 בסעיף זה –
 ”הממשלה“ – הממשלה ומשרדי הממשלה, לרבות יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם;
 ”חוב מס“ – כהגדרתו .

 על גבייה בידי המדינה של כל אחד מאלה תחול :
 גבייה של היטל ושל היטל נטו; ואולם המדינה לא תנקוט הליכי גבייה לפי  לגבי צרכן ביתי, אלא לאחר שהודיעה לספק המים כי בכוונתה לנקוט הליכים כאמור;
 גבייה של סכומים שעל ספק מים להשיב לחשבון המדינה כאמור .

 הפר ספק מים הוראה מההוראות לפי , כמפורט להלן, רשאי מנהל רשות המים להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות , בסכום של 100,000 שקלים חדשים:
 לא העביר דיווחים למנהל רשות המים ולחשב הכללי, במועדים ועל פי הפירוט ומתכונת הדיווח הקבועים לפי , בניגוד להוראות לפי ;
 לא העביר דיווחים כאמור בפסקה (1) כשהם חתומים ומאומתים בתצהיר, בניגוד להוראות .
 לא פיקח נושא משרה בספק מים על העברת דיווחים בידי ספק המים, בניגוד להוראות , רשאי מנהל רשות המים להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות , בסכום של 50,000 שקלים חדשים.

 בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
 בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי שהיה ניתן להטיל בשלה אילו היתה הפרה ראשונה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי  כאמור , בתוך שישה חודשים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי.

 היה למנהל רשות המים יסוד סביר להניח כי ספק מים או נושא משרה בו כהגדרתו  הפר הוראה מההוראות לפי , כאמור  ( – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי , ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ( – הודעה על כוונת חיוב).
 בהודעה על כוונת חיוב יציין מנהל רשות המים, בין השאר, את אלה:
 המעשה או המחדל ( – המעשה), המהווה את ההפרה;
 סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;
 זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני מנהל רשות המים לפי הוראות ;
 שיעור התוספת על העיצום הכספי בהפרה נמשכת או בהפרה חוזרת לפי הוראות .

 מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות  רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, לפני מנהל רשות המים, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה.

 טען המפר את טענותיו לפני מנהל רשות המים לפי הוראות , יחליט מנהל רשות המים, לאחר ששקל את הטענות שנטענו, אם להטיל על המפר עיצום כספי, והוא רשאי להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות .
 החליט מנהל רשות המים לפי הוראות סעיף קטן (א) להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור לו דרישה לשלם את העיצום הכספי ( – דרישת תשלום); בדרישת התשלום יציין מנהל רשות המים, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן והתקופה לתשלומו.
 החליט מנהל רשות המים לפי הוראות סעיף קטן (א) שלא להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור לו הודעה על כך.
 לא ביקש המפר לטעון את טענותיו לפי הוראות , בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה על כוונת חיוב, יראו הודעה זו, בתום 30 הימים האמורים, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

 מנהל רשות המים אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים , אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
 מועצת רשות המים, בהסכמת שר המשפטים, רשאית לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להפחית את סכום העיצום הכספי הקבוע , בשיעורים שתקבע.

 העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני מנהל רשות המים כאמור  – ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגשה עתירה לבית משפט לעניינים מינהליים ובית המשפט הורה על עיכוב תשלומו של העיצום הכספי – יהיה סכום העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום מתן פסק הדין בעתירה.
 סכום העיצום הכספי יעודכן ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום תחילתו של חוק זה; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן.
 הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן לפי סעיף קטן (ב), תפורסם ברשומות.

 העיצום הכספי ישולם בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור .

 לא שולם עיצום כספי במועד, ייווספו עליו לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם  ( – הפרשי הצמדה וריבית), עד לתשלומו.

  לא שולם עיצום כספי במועד, ייווספו עליו לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות , בשינויים המחויבים;  –
 ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם ;
 ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – .

 עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול .

 אין בהגשת עתירה לבית המשפט לעניינים מינהליים לפי , כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא בהסכמת מנהל רשות המים או אם בית המשפט הורה על כך.
 התקבלה עתירה כאמור בסעיף קטן (א) לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות , יוחזר העיצום הכספי, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.
  התקבלה עתירה כאמור בסעיף קטן (א) לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות , יוחזר הסכום ששולם בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות  לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

 הוטל עיצום כספי לפי הוראות , רשאי מנהל רשות המים לפרסם בעיתון או בכל דרך אחרת את דבר הטלת העיצום הכספי וסכומו, את שמו של המפר ואת מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבותיה, ורשאי מנהל רשות המים להורות למפר לפרסם על חשבונו של המפר פרסום כאמור.

 ספק מים שלא מסר לצרכן ביתי, בהודעת החיוב, את הפרטים כאמור  בניגוד להוראות , דינו – מאסר חצי שנה או קנס כאמור .

 ספק מים שלא הפקיד בחשבון נפרד, במועד ההפקדה, את כספי ההיטל נטו, בניגוד להוראות , או שלא העביר לחשבון המדינה, במועד ההעברה, את כספי ההיטל נטו, בניגוד להוראות , ולעניין ספק מים שהוא חברה כהגדרתה  – הספק לא העביר את כספי ההיטל נטו לפי הוראות  במהלך התקופה הקבועה , דינו – מאסר שנה או קנס כאמור .

 נושא משרה בספק מים חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת ביצוע עבירות לפי   בידי ספק המים או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – קנס כאמור ; בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בספק המים, שותף למעט שותף מוגבל, או פקיד האחראי מטעם הספק על גבייתו של היטל הצריכה העודפת או על הפקדת כספי ההיטל נטו בחשבון הנפרד והעברתם לחשבון המדינה, ולעניין ספק המים שהוא רשות מקומית – ראש הרשות המקומית, גזבר הרשות המקומית או ממונה על הגבייה ברשות המקומית; יראו נושא משרה לעניין סעיף זה, כל מי שממלא תפקיד כאמור, גם אם תואר משרתו שונה.

 פנה צרכן ביתי כאמור בפסקאות (1) ו־(3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ לספק מים בבקשה להשיב לו סכומים שנגבו בעד היטל, לרבות בשל דיווח של הצרכן שנמסר לספק המים לאחר מועד החיוב כאמור בהוראות , ומצא ספק המים כי נגבו מהצרכן כספים ביתר בעד ההיטל, ישיב הספק לצרכן את כל הכספים שנגבו ביתר או יפחיתם מהחיוב לצרכן; ספק מים לא ישיב לצרכן ביתי כספים שנגבו ביתר או לא יפחיתם מהחיוב לצרכן, אלא אם כן עליו להשיב לו, לפי כל דין, תשלומים ששולמו ביתר בעד הספקת המים שבשל צריכתם חויב הצרכן בהיטל כאמור, והספק השיב תשלומים אלה לצרכן או תיקן את החיוב של הצרכן בעד אותם תשלומים, לפי העניין.
 ספק מים ישיב לפנייתו של הצרכן הביתי כאמור בסעיף קטן (א) בתוך שלושים ימים מהמועד שבו קיבל את פנייתו או במועד מסירת הודעת החיוב שחל סמוך לאחר קבלת הפנייה כאמור, לפי המאוחר; מצא ספק המים כי יש להשיב לצרכן הביתי כספים שנגבו בעד ההיטל כאמור בסעיף קטן (א), ישיב הספק במועד האמור את כל אותם כספים או יזכה את חשבונו של הצרכן, לפי העניין.
 ספק המים רשאי לנכות מכספי ההיטל נטו שעליו להפקיד בחשבון הנפרד לפי הוראות  את כספי ההיטל שנגבו ביתר ושהוא משיבם לצרכניו לפי הוראות סעיף זה, והוא ידווח לחשב הכללי על השבת הכספים כאמור.

 רשות המים רשאית לברר תלונה של צרכן ביתי בעניינים כמפורט להלן, שהוגשה אליה, בכתב, בתוך שישים ימים ממועד החיוב בהיטל, ובלבד שהצרכן פנה תחילה לספק המים לקבל את עמדתו בעניין נושא התלונה:
 קביעת מספר הנפשות המוכר, שלא בהתאם להוראות ;
 גביית היטל בעד כמות מים שלא נצרכה בידי הצרכן הביתי;
 קביעת זכאות לעניין תוספת בכמות צריכת המים, לרבות לצרכן ביתי שאינו זכאי לתוספת האמורה לפי הוראות ;
 עניין אחר מאלו המנויים בפסקאות (1) עד (3), ובלבד שרשות המים מצאה כי העניין מצדיק את בירורו על ידה.
 רשות המים רשאית, לבקשת צרכן ביתי, להאריך את המועד להגשת תלונה לפי סעיף קטן (א), אם מצאה כי קיימים טעמים מיוחדים לכך.
 רשות המים לא תיתן החלטה בתלונה שהוגשה לפי סעיף זה, ולפיה יש להשיב לצרכן ביתי כספים ששילם ביתר, אלא לאחר שקיבלה אישור לכך מאת החשב הכללי; החשב הכללי ייתן אישור כאמור אם נוכח כי החלטת רשות המים ניתנה בהתאם להוראות סעיף זה.
 רשות המים תודיע על החלטתה בתלונה שהוגשה אליה לפי סעיף זה, לצרכן הביתי שהגיש את התלונה כאמור ולספק המים.
 צרכן ביתי או ספק מים רשאים לערער על החלטתה של רשות המים לפי סעיף זה לבית משפט שלום, בתוך 45 ימים מיום קבלת ההחלטה.

 כספים שיש להשיב לצרכן ביתי בהתאם להוראות ,  , יושבו לצרכן בתוספת הפרשי הצמדה וריבית; בסעיף זה –
 ”הפרשי הצמדה“ – תוספת לפי שיעור עליית המדד, מהמדד שפורסם לאחרונה לפני המועד שבו שילם הצרכן הביתי את ההיטל עד המדד שפורסם לאחרונה לפני מועד השבת הכספים לאותו צרכן;
 ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן;
 ”ריבית“ – ריבית צמודה למדד בשיעור של 4% לשנה, מהמועד שבו שילם הצרכן הביתי את ההיטל עד מועד השבת הכספים לאותו צרכן.
 הוחלט להשיב לצרכן ביתי כספים שנגבו ביתר בעד ההיטל, בהתאם להוראות ,  , ישיב ספק המים לחשבון המדינה, בתוך שלושים ימים ממועד קבלת ההחלטה כאמור, את סכום עלויות הספק, כאמור , בצירוף הפרשי הצמדה וריבית כאמור בסעיף קטן (א).

 צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“ ימסור למנהל רשות המים דיווחים לעניין הגינון הציבורי בשטח היישוב של הצרכן האמור, כפי שיורה עליהם מנהל רשות המים בהודעה שיפרסם באתר האינטרנט של רשות המים; הדיווחים האמורים יימסרו במועדים שהובאו באותה הודעה, והם יכללו את המידע והנתונים שפורטו בה, לרבות לעניין מתכונת הדיווח האמור.

 ספק מים שהגיע אליו מידע לפי הוראות , תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו, ישמרנו בסוד ולא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות , או לצורך גביית תשלומים בשל שירותי מים או ביוב לפי הוראות כל דין.

 שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות ובהסכמת מועצת רשות המים, רשאי, בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לשנות את ; ואולם שינוי של התוספת שלדעת שר האוצר אין בו השפעה כלכלית או תקציבית, ייעשה בידי מועצת רשות המים, בהתייעצות עם שר האוצר ושר התשתיות הלאומיות ובאישור הוועדה כאמור.

 שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות ועל פי המלצת מועצת רשות המים, רשאי, בצו, להפחית את סכום ההיטל הקבוע לפי , וכן להעלות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, את סכום ההיטל האמור; בצו לפי סעיף זה יפורטו ההתאמות והשינויים בהוראות , ככל שהם נדרשים בשל הצו האמור.

 מועצת רשות המים תתקן את כללי הרשויות המקומיות, כהוראת שעה לתקופה הראשונה ולתקופה השנייה כדי להתאימם להוראות , כך שצריכת מים בכמות המחייבת תשלום היטל לפי  תחויב בתשלום לפי תעריף המים הקבוע , כפי שהיו בתוקפם ביום התחילה; הוראות   לא יחולו על תיקון כללי הרשויות המקומיות כאמור בסעיף זה.

 שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות ובהסכמת מועצת רשות המים, רשאי לקבוע הוראות לעניין ביצוע .

 

 הוראות  יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים בתקופה המסתיימת ביום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010); ואולם שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות ועל פי המלצת מועצת רשות המים, רשאי, בצו –
 להקדים את מועד סיום התקופה כאמור, אם נוכח כי חיוב בהיטל אינו נדרש עוד לשם השגת מטרות ;
 לדחות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, את מועד סיום התקופה כאמור, בתקופות נוספות שלא יעלו על שנה כל אחת, אם נוכח כי הדבר נדרש לשם השגת מטרות , ובלבד שהמועד לא יידחה למועד המאוחר מיום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012).
 בצו לפי סעיף זה יפורטו ההתאמות והשינויים בהוראות , ככל שהם נדרשים בשל הצו.
 על אף הוראות סעיף קטן (א) –
 הוראות , למעט , לא יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים מיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) ועד יום א׳ באייר התש״ע (15 באפריל 2010);
 הוראות  יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים בתקופה השלישית, אלא אם כן כמות המים למטרת חקלאות ולמטרת תעשיה של הצרכן הביתי כאמור  נמדדת באמצעות מדי מים נפרדים בכל אחד מהשטחים המשמשים למטרות האמורות.
 על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ג), הוראות  לא יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים מיום ב׳ באייר התש״ע (16 באפריל 2010) ועד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010) (בסעיף זה – תקופת אי־התחולה); ואולם במהלך תקופת אי־התחולה רשאי שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות, לפי המלצת מועצת רשות המים, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע, בצו, כי הוראות  יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים בתקופת אי־התחולה, כולה או חלקה.

 ספק מים שחל לגביו סכום ההיטל נטו כאמור , יעביר לחשב הכללי, עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010), דוח כספי מבוקר לשנת 2009, הכולל את שיעור הגבייה השנתי של ספק המים לאותה שנה; היה שיעור הגבייה השנתי של ספק המים בשנת 2009 שונה משיעור הגבייה השנתי כאמור בפסקה (1)(א)(3) בהגדרה האמורה, תתבצע התחשבנות בין המדינה לבין ספק המים לעניין השבת כספים שהועברו לאוצר המדינה ביתר או לעניין העברת כספים לאוצר המדינה שהועברו בחסר.

 בתקופה הראשונה ובתקופה השנייה, חברה כהגדרתה  תעביר את כספי ההיטל נטו לאוצר המדינה, באופן כמפורט להלן:
 שיעור מהכספים כאמור, השווה לשיעור שנקבע לפי , יועבר לאוצר המדינה באמצעות רשות המסים בישראל, במועד שבו על החברה האמורה לשלם מס ערך מוסף לפי ; למען הסר ספק, לא יראו בדרך ההעברה של כספי ההיטל נטו לאוצר המדינה, כאמור בפסקה זו, משום הטלת מס ערך מוסף, משתמעת או מפורשת, על סכום ההיטל או על כספי ההיטל נטו;
 השיעור הנותר – בהתאם להוראות .
 למען הסר ספק, הסכום שייגבה מצרכן ביתי בעבור ההיטל לא יעלה על 20 שקלים חדשים לכל מטר מעוקב, בשל כמות צריכת מים שבשלה על הצרכן הביתי לשלם את ההיטל האמור, אלא אם כן נקבע אחרת בצו לפי .

 מצא שר האוצר, על פי המלצת מועצת רשות המים ובהסכמת שר התשתיות הלאומיות, כי התקיימו נסיבות חריגות שבשלהן לא השלים צרכן מים כאמור בפסקה (3) להגדרה ”צרכן ביתי“, את התקנת מדי המים כאמור עד יום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010), אף שנקט את כל האמצעים הנדרשים כדי להתקין מדי מים בכל אחת מיחידות הדיור שלהן הוא מספק מים, רשאי הוא לדחות את תחילתה של תקופת צריכת המים שבה תחול על אותו צרכן החובה לשלם היטל לפי , עד לתקופה ההכרחית הנדרשת להשלמת התקנת מדי המים כאמור, בשל אותן נסיבות.

 

 עד יום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ישלח ספק מים, בדואר, לצרכן ביתי, לכתובת שאליה הוא שולח את הודעת החיוב, הודעה לעניין החובה החלה על הצרכן לדווח לספק המים על מספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור, בהתאם לטופס הדיווח שצורף להודעה האמורה, ולעניין אפשרותו לדווח על מספר הנפשות שהתגוררו ביחידת הדיור בתקופה שמיום התחילה ועד למועד שבו ימסור את הדיווח כאמור, שיהיה לא יאוחר מיום י״ד בטבת התש״ע (31 בדצמבר 2009), וכן להצהיר בדבר נכונות הפרטים הנכללים באותו דיווח; טופס הדיווח שיצורף להודעה יהיה לפי נוסח שיפרסם מנהל רשות המים, ביום התחילה, באתר האינטרנט של רשות המים.

 קיבל צרכן ביתי הודעה כאמור , ישלח לספק המים, בדואר, בפקסימיליה או בדואר אלקטרוני, את הדיווח בהתאם להודעה האמורה, כשהוא כולל את כל הפרטים שאותם נדרש הצרכן למלא, לרבות הצהרה בדבר נכונות אותם פרטים, בצירוף תמצית מן הרישום במרשם כמשמעותו  או תצלום ספח תעודות הזהות, של כל המתגוררים דרך קבע ביחידת הדיור של אותו צרכן, המעיד על שמם ומקום מגוריהם, ולגבי ילדים שטרם מלאו להם 18 שנים – בצירוף תמצית מן הרישום במרשם כמשמעותו  או ספח תעודת הזהות של ההורה שבו מפורטים פרטי הילדים.
 היה הצרכן הביתי מי שאינו אזרח ישראלי, יעביר לספק המים צילום של דרכונו וכן אישור שהייה כדין, במקום תעודת הזהות כאמור בסעיף קטן (א), וכן אחד מאלה לפי בחירתו של הצרכן:
 תצהיר מאומת לגבי מקום מגוריו;
 ספח תעודת זהות של בעל ההיתר להעסקתו של הצרכן הביתי לפי .
 צרכן ביתי המתגורר ביחידת דיור שלא במקום מגוריו לפי ספח תעודת הזהות שלו (בפרט זה – מקום מגוריו הרשום), יצרף לדיווח מטעמו כאמור בסעיף קטן (א) תצהיר מאומת מטעמו בדבר מקום מגוריו בפועל ואישור בכתב מטעם ספק המים של מקום מגוריו הרשום כי לעניין חישוב היטל המים, הוא לא מתגורר ביחידת דיור במקום מגוריו הרשום אלא במקום מגוריו בפועל.

 בתוך 14 ימים מהיום שבו קיבל ספק המים דיווח כאמור , ימסור לצרכן הביתי, בדואר או באמצעי שבו העביר לו הצרכן את הדיווח האמור, הודעה על מספר הנפשות שהוא מכיר בהן; הספק יציין בכל הודעת חיוב של אותו צרכן את מספר הנפשות כאמור.

 צרכן ביתי ידווח לספק המים על כל שינוי במספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור; דיווח כאמור יכלול את הפרטים כאמור  וייעשה בהתאם למתכונת הדיווח הקבועה ; חל שינוי במספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור בשל לידה או פטירה, תצורף לדיווח תעודת לידה או תעודת פטירה, לפי העניין.

 שינה ספק המים את מספר הנפשות הרשומות אצלו כמתגוררות ביחידת הדיור, בהתאם לדיווח לפי , יחול אותו שינוי החל בהודעת החיוב הקרובה לאחר הודעת הצרכן כאמור, ואולם אם מסר הצרכן הביתי מסמכים ונתונים כאמור , המאמתים את השינוי האמור לתקופת 30 הימים שקדמה למועד הדיווח, יחול השינוי האמור גם לגבי תקופה זו.

 ראה ספק המים כי קיימת סתירה בין מספר הנפשות שדווח בידי צרכן ביתי, כמתגוררות ביחידת הדיור, לבין הנתונים הידועים לו, יודיע על כך לצרכן הביתי בהודעת החיוב הקרובה, ויחייב את הצרכן בהתאם, רק החל מהודעת החיוב העוקבת להודעה האמורה.
 במקרה של סתירה לעניין מספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור, שהצרכן הביתי דיווח עליו לספק המים בעד התקופה הראשונה, יעדכן ספק המים בהתאם לכך את מספר הנפשות הרשומות אצלו כמתגוררות ביחידת הדיור בתקופת החיוב הראשונה שלאחר התקופה שלגביה נמסרה הודעת החיוב האמורה, והשינוי האמור יחול לגבי התקופה שתחילתה ביום התחילה.

 ספק המים יעדכן את מספר הנפשות הרשומות אצלו כמתגוררות ביחידת דיור, בהתאם להוראות  או בהתאם להחלטת רשות המים או בית משפט לפי הוראות .

 

 

 , ולעניין נכס מקרקעין – , וכן , כנוסחם , יעמדו בתוקפם עד יום כ״א בתמוז התשע״ז (15 ביולי 2017).
 על אף האמור בסעיף קטן (א), שר המשפטים, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את תוקפם של הסעיפים האמורים באותו סעיף קטן, לתקופה אחת שלא תעלה על שלוש שנים.

 על אף האמור , כנוסחו , לגבי נכסים כאמור , שביום תחילתו של חוק זה (בסעיף זה – יום התחילה) חלפו 14 שנים ושלושה חודשים לפחות מתחילת ניהולם לפי  –
 לא יועברו הנכסים כאמור לקניין המדינה בטרם חלפו תשעה חודשים מיום התחילה; ואולם רשאי האפוטרופוס הכללי לעכב את העברתו לקניין המדינה של נכס כאמור, אם הוגשה לאפוטרופוס הכללי או לבית משפט בקשה לשחרור הנכס לפני תום תשעת החודשים האמורים וטרם ניתנה החלטה בתום אותה תקופה – עד למתן החלטה או פסק דין בבקשה;
 האפוטרופוס הכללי יתחיל בביצוע הפעולות המנויות , בתוך שלושה חודשים מיום התחילה, ויבצע אותן במשך שישה חודשים לפחות.
 בתקופה שמיום התחילה עד יום ט׳ בתמוז התשע״ו (15 ביולי 2016) (בסעיף קטן זה – תקופת המעבר) –
 יקראו את , כנוסחו , כאילו במקום ”25 שנים“ יבוא ”32 שנים“ ובמקום ”23 שנים וחצי“ יבוא ”30 שנים וחצי“;
 על אף הוראות פסקה (1), לגבי נכסים כאמור  כנוסחו , שביום התחילה –
 חלפו 30 שנים וחצי לפחות מתחילת ניהולם לפי  –
 לא יועברו נכסים כאמור לקניין המדינה בטרם חלפה שנה מיום התחילה; ואולם רשאי האפוטרופוס הכללי לעכב את העברתו לקניין המדינה של נכס כאמור, אם הוגשה לאפוטרופוס הכללי או לבית משפט בקשה לשחרור הנכס לפני תום התקופה האמורה או תום 32 שנים מתחילת הניהול, לפי העניין, וטרם ניתנה החלטה בתום אותה תקופה – עד למתן החלטה או פסק דין בבקשה;
 האפוטרופוס הכללי יתחיל בביצוע הפעולות האמורות  (בסעיף קטן זה – פעולות האיתור), בתוך שלושה חודשים מיום התחילה, ויבצע אותן במשך שנה לפחות;
 חלפו בין 18 שנים ל־25 שנים מתחילת ניהולם לפי , האפוטרופוס הכללי יתחיל בביצוע פעולות האיתור לא יאוחר מ־18 חודשים לפני תום תקופת המעבר, ויבצע את הפעולות עד תום תקופת המעבר.

 

 על אף הוראות , בתקציב המדינה המתייחס לשנת הכספים 2009 יתוקצב לקרן לסיוע נוסף הסכום המחושב לפי  בניכוי 35 מיליון שקלים חדשים.

 

 

 

 

 

 

 תחילתם של ,   , כנוסחם , ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).

 

 

 שר האוצר ייתן הוראות לאקטואר המוסד לביטוח לאומי ( – המוסד) על אופן הגשת דין וחשבון אקטוארי מלא לפי הוראות , כנוסחו , לא יאוחר מיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).

 תחילתו של , כנוסחו , ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).
  , כנוסחם , יחולו על גמלה המשתלמת בעד יום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך, ובלבד שיחולו רק על מי שיצא מישראל ביום האמור ואילך.
 , , ,  , כנוסחם , יחולו על מי שהתאריך הקובע לגביו חל ביום ז׳ באייר התשס״ט (1 במאי 2009) ואילך, ובלבד שמועד פתיחת העסק כמשמעותו  חל ביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך.
  , כנוסחם , יחולו על מי שנבחן כאמור בהוראות , בבחינה שנערכה ביום י״ט בסיוון התש״ע (1 ביוני 2010) ואילך.
  , כנוסחם , יחולו לגבי מי שהחל לעבוד בעבודה כאמור , ביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך.
 , כנוסחו , יחול על מי שניתן לגבי מעבידו צו כאמור , ביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך.
 ,  , כנוסחם , יחולו על גמלה המשתלמת ביום י״ג בתשרי התש״ע (1 באוקטובר 2009) ואילך.
 תחילתם של , ,  , כנוסחם , ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011), והם יחולו על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
  , כנוסחם , יחולו לגבי מידע שדרש המוסד ביום תחילתו של חוק זה ואילך, לרבות לגבי תקופה שקדמה ליום האמור.
 , כנוסחו , יחול על מענק אשפוז המשתלם בעד יום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך.
 תחילתו של , כנוסחו , ביום כ״ו באדר ב׳ התשע״א (1 באפריל 2011), והוא יחול על הקצבות אוצר המדינה למוסד ועל דמי ביטוח המשתלמים בעד היום האמור ואילך.

 

 , כנוסחו , יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה שמיום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ועד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010).
 , ,  , כנוסחם , יחולו על גמלה המשתלמת בעד התקופה שמיום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ועד יום י״ד בטבת התש״ע (31 בדצמבר 2009).
 , ,  , כנוסחם , יחולו על גמלה המשתלמת בעד התקופה שמיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) ועד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010).

 

 
 , כנוסחו בסעיף קטן (א), יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה שמיום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ועד יום כ״ה באדר ב׳ התשע״א (31 במרס 2011).

 

 תחילתה של , כנוסחה , ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.

 
 , כנוסחה בסעיף קטן (א), תחול על גמלה המשתלמת בעד התקופה שמיום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) עד יום י״ד בטבת התש״ע (31 בדצמבר 2009).

 
 , כנוסחה בסעיף קטן (א), תחול על גמלה המשתלמת בעד התקופה שמיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) ועד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010).

 מטרת  היא לעודד פיתוח של אזורים או יישובים שהממשלה החליטה כי הם בעלי עדיפות לאומית, וקידומם, בכפוף להוראות .

 הממשלה רשאית להחליט כי אזור מסוים או יישוב מסוים הוא בעל עדיפות לאומית ( – אזור עדיפות לאומית); החלטה כאמור יכול שתהיה כללית ויכול שתהיה לגבי עניין מסוים או לתקופה מסוימת.
 לצורך קבלת החלטה לפי סעיף קטן (א), רשאית הממשלה לשקול שיקולים אלה:
 המצב הביטחוני באזור או ביישוב;
 חוסנו הכלכלי והחברתי של האזור או היישוב ורמת השירותים שבו;
 תכנון הפריסה של האוכלוסיה;
 מיקומו הגאוגרפי של האזור או היישוב או המרחק שלו מריכוזי אוכלוסיה וממרכז הארץ;
 הצורך בצמצום פערים בין האזור או היישוב לבין אזורים או יישובים אחרים או בין קבוצות אוכלוסיה תושבות האזור או היישוב לבין קבוצות אוכלוסיה אחרות;
 נטל קליטת העלייה על האזור או היישוב;
 שיקולים נוספים הנוגעים לצורכי האוכלוסיה באזור או ביישוב שבשלהם יש לעודד פיתוח של אותו אזור או יישוב או קידומו, ובלבד שוועדת הכספים של הכנסת אישרה אותם ( – הוועדה).
 החלטת הממשלה בדבר אזור עדיפות לאומית תהיה מנומקת ומבוססת על נתונים, ויפורטו בה מקור הנתונים והשיקולים כאמור בסעיף קטן (ב), שהביאו לקביעת אזור העדיפות כאמור.

 הממשלה רשאית להחליט על מתן הטבות לאזור עדיפות לאומית ולעניין זה, וככל שהדבר נוגע לעניין ובאופן ההולם את נסיבותיו, תשקול הממשלה, בין השאר, את שיעור ההכנסות מתוך פוטנציאל ההכנסות של האזור או היישוב; הטבות כאמור יינתנו בתחום מתחומי פעילות הממשלה, ובכלל זה בתחום החינוך, התרבות, התעסוקה, הרווחה, הבינוי, השיכון, התעשייה, החקלאות, התיירות, הפנים, הגנת הסביבה, קליטת העלייה או התשתיות.
 החליטה הממשלה על מתן הטבות לאזור עדיפות לאומית, תחליט בדבר סוג ההטבות שיינתנו לאותו אזור, הדרכים או האמצעים למתן ההטבות, ובכלל זה דרכים כאמור בסעיף קטן (ג), וכן התקופה שבה יינתנו ההטבות ואמות המידה לנתינתן, והכל באופן ההולם את נסיבות העניין; הממשלה רשאית להחליט כי החלטות כאמור בסעיף קטן זה יתקבלו בידי שר משרי הממשלה בשטח הפעולה של משרדו.
 הטבות לאזורי עדיפות לאומית יכול שיינתנו, בין השאר, בדרך של מתן מענק כספי או העמדת הלוואה, או בדרך של מתן הטבות בשטח הפעולה של משרד ממשרדי הממשלה, לתגבור פעילות קיימת או לביצוע פעילות ייעודית.
 התחומים שבהם יינתנו הטבות לאזורי עדיפות לאומית לפי סעיף זה וכן סוגי ההטבות, הדרכים, האמצעים ואמות המידה לנתינתן והתקופות שבהן יינתנו, יכול שיהיו שונים לגבי אזורי עדיפות לאומית שונים.

 הממשלה לא תחליט על ביטול של החלטה על אזור עדיפות לאומית או של החלטה על מתן הטבות לאזור כאמור, שקיבלה לפי  , או על הפחתה משמעותית של הטבות שנתנה לאזור עדיפות לאומית מכוח החלטה שקיבלה לפי  (בסעיף זה – החלטת ביטול או הפחתה משמעותית), ככלל או לגבי עניין מסוים, אלא לאחר שחלפו ארבע שנים ממועד קבלת ההחלטה לפי  , לפי העניין.
 קיבלה הממשלה החלטת ביטול או הפחתה משמעותית, לא יבוטלו או יופחתו ההטבות הניתנות לאזור או ליישוב שלגביו ניתנה אותה החלטה, אלא לאחר שחלפו שלוש שנים ממועד קבלתה.
 על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), רשאית הממשלה לקבל החלטת ביטול או הפחתה משמעותית בטרם חלפו ארבע שנים מהמועד שבו התקבלה ההחלטה לפי  , לפי העניין, או לקבוע כי יבוטלו או יופחתו ההטבות הניתנות לפי  לאזור או ליישוב שלגביו ניתנה החלטת הביטול או ההפחתה המשמעותית בטרם חלפו שלוש שנים מיום קבלת ההחלטה כאמור, והכל אם ניתן לכך אישור מאת הוועדה.
 הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין ביטול של החלטה על אזור עדיפות לאומית או של החלטה על מתן הטבות לאזור כאמור, שקיבלה הממשלה לפי   או לעניין הפחתה משמעותית של הטבות שנתנה הממשלה לאזור עדיפות לאומית מכוח החלטה שקיבלה לפי , ככלל או לעניין מסוים, אם תוקפה של ההחלטה לפי  או תוקפן של ההטבות שניתנו מכוח החלטה לפי , נקבעו מראש לתקופה הקצרה מארבע שנים.

 החלטה על אזור עדיפות לאומית שקיבלה הממשלה לפי , תובא לדיון בממשלה בכל שלוש שנים, אם לא פג תוקפה קודם לכן; במסגרת הדיון כאמור, יוצגו לפני הממשלה אופן ביצועה של ההחלטה וההתקדמות בהשגת מטרותיה, לרבות ההטבות שניתנו מכוחה; הממשלה תבחן את הצורך בשינוי ההחלטה או בביטולה.

 שרי הממשלה ידווחו לממשלה, בכל שנה, על הטבות שנתנו לאזורי עדיפות לאומית לפי הוראות  ולפי חוקים אחרים המקנים הטבות לאזור או ליישוב על בסיס עדיפות לאומית.

 ראש הממשלה או שר שימנה לעניין זה, ידווח בכתב, בכל שישה חודשים, לוועדה, על החלטות הממשלה בדבר אזורי עדיפות לאומית, שהתקבלו לפי , בתקופה שלאחר מועד הדיווח הקודם, ועל הנמקותיהן, על מהות ההטבות שניתנו לאזורים אלה לפי החלטות אלה, על עלותן התקציבית או הערכת שוויין, לפי העניין, ועל אופן ביצוען, לרבות ההתקדמות בהשגת מטרותיהן.
 הוועדה תדון בדיווח שנמסר לה לפי סעיף קטן (א).
 דיווח ראשון כאמור בסעיף קטן (א) יימסר לוועדה בתוך שישה חודשים מיום תחילתו של .

 ראש הממשלה או שר שימנה לעניין זה, יניח על שולחן הכנסת, בכל שנה, דין וחשבון שבו יפורטו כל החלטות הממשלה לפי , התקפות באותו מועד, בדבר אזורי עדיפות לאומית והנמקותיהן, מהות ההטבות שניתנו לאזורים אלה מכוח החלטות אלה ולפי חוקים אחרים המקנים הטבות לאזור או ליישוב, ועלותן התקציבית או הערכת שוויין, לפי העניין, ואופן ביצועו, לרבות ההתקדמות בהשגת מטרותיהן.
 דין וחשבון ראשון כאמור בסעיף קטן (א) יונח על שולחן הכנסת בתוך שנה מיום תחילתו של .

 החלטות הממשלה לפי , דיווח לפי  ודין וחשבון לפי , יפורסמו באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה.

 ראש הממשלה ממונה על ביצוע .
 סמכויות ראש הממשלה לפי , לרבות הסמכות להתקין תקנות, יופעלו בהתייעצות עם שר האוצר.

 אין בהוראות  כדי לגרוע –
 מהסמכות, לפי חוק אחר, לקבוע כי אזור מסוים או יישוב מסוים זכאי לקבל הטבות או לתת הטבות לאזור או ליישוב כאמור, או מכל הטבה הניתנת לפי חוק אחר לאזור או ליישוב;
 מהסמכות הנתונה לממשלה, למשרדי הממשלה או לרשויות המדינה לתת הטבות, בתחומי פעילותם ועל פי אמות מידה מקצועיות, לאזור או ליישוב בהתאם לצרכיו.

  – בטל.

 החלטת ממשלה שניתנה ערב תחילתו של , שלא לפי הוראות חיקוק, ומקנה הטבות לאזור או ליישוב על בסיס עדיפות לאומית, תתבטל בתום שנתיים וחצי מיום תחילתו של  או עד המועד הקבוע בה, לפי המוקדם; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על החלטת הממשלה מספר 3960 ועל החלטת הממשלה מספר 3964, מיום כ״ג באב התשס״ח (24 באוגוסט 2008), ואין בהוראות סעיף קטן זה כדי לקבוע הוראות לעניין תוקפן.
 בתוך שישה חודשים מיום תחילתו של  ימסור ראש הממשלה או שר שימנה לעניין זה, לכנסת, דין וחשבון בדבר החלטות הממשלה שניתנו ערב תחילתו של חוק זה, והן בתוקף, כאמור בסעיף קטן (א).

 

 , כנוסחו , יחול לגבי מענק המשתלם בעד חודשי עבודה בפועל בשנות המס 2009 ו־2010.
 , כנוסחו , יחול לגבי הכנסה חודשית ממוצעת שהופקה בשנות המס 2009 ו־2010.

 

 

 

 על אף הוראות , שיעור המס על הכנסה מדיבידנד בידי יחיד או בידי חברה משפחתית, שמקורו ברווחים ראויים לחלוקה עד המועד הקובע, כהגדרתם , שנצברו בידי החברה מחלקת הדיבידנד עד יום כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002), יהיה 12%, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
 ההכנסה מדיבידנד שולמה על ידי החברה מחלקת הדיבידנד והתקבלה בידי מקבלה בתקופה שמיום י״ג בתשרי התש״ע (1 באוקטובר 2009) עד יום כ״ב בתשרי התשע״א (30 בספטמבר 2010) (בסעיף זה – תקופת ההטבה);
 יום רכישת המניות שבשלהן התקבלה ההכנסה מדיבידנד היה לפני יום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003);
 בכל אחת משנות המס 2009 עד 2012, הסכום הכולל של הכנסת עבודה, דמי ניהול, הפרשי הצמדה או ריבית ותשלומים אחרים ששולמו למקבל ההכנסה מדיבידנד על ידי החברה מחלקת הדיבידנד, במישרין או בעקיפין, בהפחתת ההכנסה מדיבידנד שחויבה במס לפי סעיף זה, לא פחת מממוצע סכום התשלומים כאמור ששולמו לו על ידי החברה האמורה, במישרין או בעקיפין, בשנות המס 2007 ו־2008;
 אילו מקבל הדיבידנד היה מוכר את מניותיו בתקופת ההטבה, היו חלות הוראות  לגבי הרווחים הראויים לחלוקה עד המועד הקובע, כהגדרתם , שנצברו עד יום כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002).

 

 תחילתם של  , כנוסחם , ביום ט׳ בתמוז התשס״ט (1 ביולי 2009), והם יחולו על ריבית, הפרשי הצמדה ורווחים אחרים שמקורם בתשלומי היחיד, ששולמו לקופת הגמל אחרי יום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003), ובלבד שהתקיימו כל אלה:
 היחיד היה זכאי לקבל את ההכנסות האמורות לפי הוראות ;
 קופת הגמל שילמה ליחיד את ההכנסות האמורות ביום ט׳ בתמוז התשס״ט (1 ביולי 2009) ואילך.
 תחילתה של , כנוסחה , ביום תחילתן של תקנות שקבע שר האוצר לפי .
 תחילתו של , כנוסחו , ביום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016), והוא יחול על הכנסה שהופקה ביום האמור ואילך.
 , ,  , כנוסחם , יחולו על מי שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק, ביום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008) ואילך.
 על אף האמור בפסקה (1), הסעיפים האמורים באותה פסקה יחולו על מי שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק בתקופה שתחילתה ביום י״א בטבת התשס״ז (1 בינואר 2007) וסיומה ביום כ״ב בטבת התשס״ח (31 בדצמבר 2007), ובלבד שביצע את ההשקעות כאמור , כנוסחו , לפני המועד שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק.
 תקנות ראשונות לפי , כנוסחו , יובאו לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
 תחילתו של , כנוסחו , ביום י״ג בתשרי התש״ע (1 באוקטובר 2009).
 לעניין , יראו את הסכומים הנקובים , כנוסחו  , כאילו תואמו לאחרונה ביום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009).
 תחילתו של  כנוסחו , ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) והוא יחול על הכנסה שהופקה ביום האמור ואילך.
 
  , כנוסחם , יחולו גם לגבי מידע שנדרש כאמור באותם סעיפים ביום תחילתו של חוק זה ואילך, לרבות לגבי תקופה שקדמה לאותו יום.
 , כנוסחו , יחול לגבי דיווח בשל שנת המס 2010 ואילך.

 

 לכל מונח  תהא המשמעות הנודעת לו .

 עוסק שבשנת 2009 מתקיים בו האמור בפסקאות (1) ו־(2) שלהלן, יגיש, נוסף על כל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010), דוח שבו יפורט כל האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), וזאת בתוך 15 ימים ממועד הגשת הדוח התקופתי או במועד מאוחר יותר שיורה המנהל:
 מחזור עסקאותיו עולה על 4,000,000 שקלים חדשים;
 חלה עליו חובה לנהל מערכת חשבונות לפי שיטת החשבונאות הכפולה, כפי שנקבעה בהוראות ניהול פנקסי חשבונות שנקבעו לפי .
 כל חשבוניות המס שהמועד להוצאתן חל בתקופת הדוח התקופתי, אף אם העוסק הופטר מהוצאת חשבוניות, הנכללות בדוח התקופתי, וסכומן הכולל;
 כל חשבוניות המס שהוצאו, אף אם המועד להוצאתן טרם הגיע, הנכללות בדוח התקופתי, וסכומן הכולל;
 כל רשימוני הייבוא הנושאים את שמו של העוסק, שהותרו בתקופת הדוח התקופתי והנכללים בו, וסכומם הכולל;
 כל חשבוניות הקנייה שהוצאו לעוסק בתקופת הדוח התקופתי והנכללות בו, וסכומן הכולל.
 לגבי כל חשבונית מס וחשבונית קנייה כאמור בסעיף קטן (ב) יפורטו בדוח לפי סעיף זה: מספרה הסידורי, הסמל שלה לפי הסימן שקבע לה המנהל, תאריכה, סכומה וסכום המס הנובע ממנה, וכן מספר הרישום של המוכר או של נותן השירות, לפי העניין, ומספר הרישום של הקונה, ולגבי כל רשימון ייבוא כאמור בסעיף קטן (ב) – יפורט מספרו הסידורי.
 המנהל רשאי לפטור סוגי עוסקים שמתקיים לגביהם האמור בסעיף קטן (א), מהגשת דוח לפי אותו סעיף קטן, וכן רשאי הוא לפטור כאמור עוסק מסוים, דרך כלל או במקרה מיוחד, אם מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת בנסיבות העניין.
 עוסק רשאי להגיש דוח כאמור בסעיף קטן (א) במקום הדוח התקופתי, אם אישר זאת המנהל, בתנאים ובתיאומים שיורה, ובלבד שדוח כאמור יוגש במועד שיש להגיש את הדוח התקופתי לפי .

 עוסק שבשנת 2010 מחזור עסקאותיו עולה על 4,000,000 שקלים חדשים או שמתקיים בו האמור , יגיש, נוסף לכל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) עד יום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011), דוח כאמור  ויחולו לעניין דוח כאמור הוראות .

 עוסק שבשנת 2011 מתקיים בו האמור , כנוסחו , יגיש, נוסף לכל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמיום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012) עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012), דוח שבו יפורט כל האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), בתוך 15 ימים ממועד הגשת הדוח התקופתי או במועד מאוחר יותר שיורה המנהל.
 בדוח לפי סעיף קטן (א) יפורטו כל אלה:
 כל חשבוניות המס שהמועד להוצאתן חל בתקופת הדוח התקופתי, אף אם העוסק הופטר מהוצאת חשבוניות, הנכללות בדוח התקופתי, וסכומן הכולל;
 כל חשבוניות המס שהעוסק הוציא, אף אם המועד להוצאתן טרם הגיע, הנכללות בדוח התקופתי, וסכומן הכולל;
 סכומן הכולל של כל חשבוניות העסקה שהמועד להוצאתן לפי  חל בתקופת הדוח התקופתי, אף אם העוסק הופטר מהוצאת חשבוניות, וסכום המס הכולל הנובע מהן;
 כל רשימוני הייצוא וכל מסמך אחר שאישר המנהל לפי  הנושאים את שמו של העוסק, שהותרו בתקופת הדוח התקופתי והנכללים בו, וסכומם הכולל של כל אחד מסוגי המסמכים כאמור;
 כל חשבוניות המס, רשימוני הייבוא וכל מסמך אחר שאישר המנהל לפי , שהעוסק דורש בדוח לנכות על פיהם מס תשומות לפי , וסכומם הכולל של כל אחד מסוגי המסמכים כאמור.
 לגבי כל חשבונית מס ומסמך אחר שאישר המנהל כאמור בסעיף קטן (ב) יפורטו בדוח לפי סעיף קטן (א) מספרם הסידורי, הסמל שלהם לפי הסימן שקבע להם המנהל, תאריכם, סכומם וסכום המס הנובע מהם, וכן מספר הרישום של המוכר או של נותן השירות, לפי העניין, ומספר הרישום של הקונה, ולגבי כל רשימון ייבוא ורשימון ייצוא כאמור בסעיף קטן (ב) – יפורט מספרם הסידורי.
 על אף האמור בסעיפים קטנים (ב)(1) ו־(2) ו־(ג), עוסק יהיה פטור מפירוט חשבוניות המס שסכום כל אחת מהן ללא המס אינו עולה על 5,000 שקלים חדשים, ובלבד שהסכום הכולל של החשבוניות האמורות יפורט בדוח; המנהל, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לשנות את הסכום האמור.
 על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), ובלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ד), המנהל רשאי לפטור עוסק מפירוט החשבוניות האמורות בסעיף קטן (ב), או מפירוט המסמכים האחרים שאישר המנהל האמורים באותו סעיף קטן, כולם או חלקם, בשל סכומה של כל אחת מחשבוניות אלה או בשל סכומו של כל אחד מהמסמכים האחרים, לפי העניין, ובלבד שהסכום הכולל של החשבוניות האמורות או של המסמכים האחרים האמורים, לפי העניין, יפורט בדוח; פטור לפי סעיף קטן זה יכול שיינתן דרך כלל או לסוגים של עוסקים או עסקאות, הכל כפי שיקבע המנהל.
 המנהל רשאי לפטור סוגי עוסקים שמתקיים לגביהם האמור בסעיף קטן (א), מהגשת דוח לפי אותו סעיף קטן, וכן הוא רשאי לפטור כאמור עוסק מסוים, דרך כלל או במקרה מיוחד, אם מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת בנסיבות העניין.
 עוסק רשאי להגיש דוח כאמור בסעיף קטן (א) במקום הדוח התקופתי, אם אישר זאת המנהל, בתנאים ובתיאומים שיורה, ובלבד שדוח כאמור יוגש במועד שיש להגיש את הדוח התקופתי לפי .
 הוראות סעיף זה יחולו גם על עוסק שנרשם לפי  במהלך שנת 2012 ובאותה שנה התקיים בו האמור בסעיף קטן (א); עוסק כאמור יהיה חייב בהגשת דוח לפי הוראות סעיף זה, נוסף על כל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמהיום שבו עלה מחזור עסקאותיו על הסכום כאמור עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012).

 עוסק שבשנת 2012 מתקיים בו האמור , כנוסחו , יגיש, נוסף על כל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013), דוח כאמור  ויחולו לעניין דוח כאמור הוראות .
 הוראות סעיף זה יחולו גם על עוסק שנרשם לפי  במהלך שנת 2013 ובאותה שנה התקיים בו האמור בסעיף קטן (א); עוסק כאמור יהיה חייב בהגשת דוח לפי הוראות סעיף זה, נוסף על כל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמהיום שבו עלה מחזור עסקאותיו על הסכום כאמור עד יום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013).

 הוראות , כנוסחו , יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין דוחות המוגשים לפי .

 עוסק שלא פירט בדוח כאמור , פרט שהיה עליו לפרט לפי , דינו – מאסר שנה.
 עוסק שלא הגיש במועד דוח כאמור ,  , בניגוד להוראות , דינו – מאסר שנה.

 דוחות לפי , יוגשו באופן מקוון, כשהם חתומים בחתימה אלקטרונית מאושרת או בחתימה אלקטרונית מאובטחת, כפי שיורה המנהל.

 תחילתו של , כנוסחו , ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014).
 על אף הוראות סעיף קטן (א) –
 תחילתם של , ושל , כנוסחם , ביום כ״ג בתמוז התשס״ט (15 ביולי 2009).
 , , , , , , , ,  , כנוסחם , יחולו לעניין דוחות המוגשים בשל תקופה שתחילתה ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) ואילך;
 על אף האמור בפסקת משנה (א), , ,  , כנוסחם , יחולו לגבי מלכ״ר ומוסד כספי שרכשו נכס או שקיבלו שירותים מעוסק, לעניין דוחות המוגשים בשל תקופה שתחילתה ביום י״ט בתמוז התש״ע (1 ביולי 2010), ובלבד שלגבי מלכ״ר כאמור, היו רשומים אצלו 600 עובדים או יותר בדוח שהגיש לגבי תשלום הכנסת עבודה לעובד לפי הוראות  (להלן – טופס 0126) לשנת 2009;
 על אף האמור בפסקת משנה (א) ונוסף על האמור בפסקת משנה (ב), , ,  , כנוסחם , יחולו לגבי מלכ״ר שרכש נכס או שקיבל שירותים מעוסק, לעניין דוחות המוגשים בשל תקופה שתחילתה ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011), ובלבד שהיו רשומים אצלו 300 עובדים או יותר בטופס 0126 שהגיש לשנת 2010;
 על אף האמור בפסקאות משנה (א) עד (ג), , ,  , כנוסחם , יחולו לגבי מלכ״ר שמחזורו בשנת 2010 עולה על 20 מיליון שקלים חדשים או מוסד כספי שמחזורו בשנת 2010 עולה על 4 מיליון שקלים חדשים, שרכשו נכס או שקיבלו שירות מעוסק, לעניין דוחות המוגשים בשל התקופה שמיום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012) עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012);
 הוראות פסקת משנה (ד) יחולו גם לגבי מלכ״ר ומוסד כספי שמחזורם בשנת 2011 עולה על הסכומים האמורים בפסקת משנה (ד), לפי העניין, שרכשו נכס או שקיבלו שירות מעוסק, לעניין דוחות המוגשים בשל התקופה שמיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013);
 בפסקה זו, ”מחזור“, לעניין מלכ״ר – כאמור  כנוסחו , ולעניין מוסד כספי – המחזור שיש לדווח עליו בדוח השנתי לפי .
 תחילתו של , כנוסחו , ביום ג׳ בטבת התשע״ז (1 בינואר 2017); ואולם שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לדחות את מועד התחילה האמור לתקופות נוספות שלא יעלו על שלוש שנים, וכן רשאי הוא, החל מיום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), באישור ועדת הכספים של הכנסת, להקדים את מועד התחילה האמור;
 
 
 תחילתו של , כנוסחו , ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010), והוא יחול לגבי עסקאות כאמור , שנעשו בשנת 2009 ואילך.
 תחילתו של , כנוסחו , ביום תחילתו של חוק זה, והוא יחול גם לגבי מידע שנדרש כאמור  ביום האמור ואילך, לרבות לגבי תקופה שקדמה לאותו יום.
 על אף האמור  כנוסחו , הסכום שנקבע , כנוסחו , יתואם לראשונה ביום תחילתו של , כאמור בסעיף קטן (א), לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני יום כ״ו באלול התשע״ד (1 בספטמבר 2013) לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום א׳ באלול התשס״ח (1 בספטמבר 2008), ויעוגל ל־5,000 השקלים החדשים הקרובים.

  –
 ”חוק התקציב הדו־שנתי“ – חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2009 ו־2010, חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2011 ו־2012, חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2013 ו־2014 או חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2015 ו־2016, כמשמעותו ;
 ”חוק היסוד“ – ;
 ”חוק יסודות התקציב“ – .

 לעניין  –
 ההוצאה, ההוצאה המותנית בהכנסה, ההרשאה להתחייב ומספרי שיא כוח אדם בחוק התקציב הדו־שנתי בכל אחת משנות הכספים 2009 ו־2010, בכל אחת משנות הכספים 2011 ו־2012, בכל אחת משנות הכספים 2013 ו־2014 ובכל אחת משנות הכספים 2015 ו־2016 תהיה עד לסכום או למספר הנקוב בסעיף התקציב ביחס לאותה שנת כספים;
 לכל אחת משנות הכספים 2009 ו־2010, לכל אחת משנות הכספים 2011 ו־2012, לכל אחת משנות הכספים 2013 ו־2014 ולכל אחת משנות הכספים 2015 ו־2016, לפי העניין, יהיה נקוב, בסעיף תקציב, בתחום פעולה או בתכנית, בחוק התקציב הדו־שנתי, סכום או מספר המתייחס לאותה שנה, ויראו אותם כסעיף תקציב, כתחום פעולה או כתכנית לאותה שנת כספים;
 נקבע בדין כי ייקבע סכום בתקציב שנתי למטרה מסוימת, ייקבע סכום כאמור בתקציב הדו־שנתי לכל אחת משנות הכספים 2009 ו־2010, לכל אחת משנות הכספים 2011 ו־2012, לכל אחת משנות הכספים 2013 ו־2014 או לכל אחת משנות הכספים 2015 ו־2016, לפי העניין;
 על פי הצעת השר הנוגע בדבר או ממונה אחר על סעיף תקציב, חוץ מסעיף תקציב ”הכנסת“, רשאי שר האוצר, בכפוף להוראות , ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, להעביר הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב, המתייחסת לאחת משנות הכספים 2009 ו־2010, לאחת משנות הכספים 2011 ו־2012, לאחת משנות הכספים 2013 ו־2014 או לאחת משנות הכספים 2015 ו־2016, לפי העניין, לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים האחרת, או לסעיף אחר בהתאם להוראות , ואולם אין להעביר כמה משרות משנת כספים אחת לשנת כספים אחרת;
 לגבי סעיף תקציב ”הכנסת“ רשאית הוועדה המשותפת האמורה , לפי הצעת יושב ראש הכנסת, להעביר הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב המתייחסת לאחת משנות הכספים 2009 ו־2010, לאחת משנות הכספים 2011 ו־2012, לאחת משנות הכספים 2013 ו־2014 או לאחת משנות הכספים 2015 ו־2016, לפי העניין, לסעיף תקציב ”הכנסת“ המתייחס לשנת הכספים האחרת, ואולם אין להעביר כמה משרות משנת כספים אחת לשנת כספים אחרת;
 נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2009, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2010, רק בהתאם להוראות ; סכום שהשימוש בו הותר כאמור יראו אותו כסכום שהתווסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2010;
 נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2011, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2012, רק בהתאם להוראות ; סכום שהשימוש בו הותר כאמור, יראו אותו כסכום שהיתוסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2012;
 נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2013, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2014, רק בהתאם להוראות ; סכום שהשימוש בו הותר כאמור, יראו אותו כסכום שהיתוסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2014;
 נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2015, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2016, רק בהתאם להוראות ; סכום שהשימוש בו הותר כאמור, יראו אותו כסכום שהתווסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2016;
 נותר סכום עודף בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2009, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2010, רק בהתאם להוראות ; סכום שהשימוש בו הותר כאמור יראו אותו כסכום שהתווסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2010;
 נותר סכום עודף בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2011, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2012, רק בהתאם להוראות ; סכום שהשימוש בו הותר כאמור יראו אותו כסכום שהיתוסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2012;
 נותר סכום עודף בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2013, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2014, רק בהתאם להוראת ; סכום שהשימוש בו הותר כאמור יראו אותו כסכום שהיתוסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2014;
 בשנת הכספים 2011 יותר שימוש, בהתאם להוראות  , לפי העניין, , רק בסכום עודף באחד מסעיפי התקציב או בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים, לפי העניין, שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2010;
 בשנת הכספים 2013 יותר שימוש, בהתאם להוראות  , לפי העניין, , רק בסכום עודף באחד מסעיפי התקציב או בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים, לפי העניין, שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2012;
 בשנת הכספים 2015 יותר שימוש, בהתאם להוראות  , לפי העניין, , רק בסכום עודף באחד מסעיפי התקציב או בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים, לפי העניין, שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2014;
 בשנת הכספים 2017 יותר שימוש, בהתאם להוראות , רק בסכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2016;
 לכל אחת משנות הכספים 2009 עד 2016 יראו את הסכום שנקבע לפי , לשם קבלת הלוואה מבנק ישראל, כסכום שנקבע לאותה מטרה לאותה שנת כספים.

 השימוש בתקציב ההתאמות כמשמעותו , ייעשה בהתייחס לשנת 2012, לשנת 2014 ולשנת 2016, לפי העניין, ובהתאם להוראות סעיף זה בלבד.
 הממשלה תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך שישים ימים לפני תחילת שנת הכספים 2012 את הצעת הממשלה –
 לשימוש ולהקצאה של תקציב ההתאמות בשנת 2012;
 לשינויים בחלק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת 2012, בשים לב לשינויים שבוצעו לגבי חלק התקציב המתייחס לשנת 2011 וכן לשינויים הדרושים לממשלה באותו מועד; לעניין פסקה זו, ”שינויים“ – כמשמעותם ;
 ניתן אישור להצעות כאמור, יראו את הסכומים שאושרו כסכומים שהתווספו לתקציב המתייחס לשנת הכספים 2012.
 הממשלה תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך 21 ימים לפני תחילת שנת הכספים 2014 את הצעת הממשלה –
 לשימוש ולהקצאה של תקציב ההתאמות בשנת 2014;
 לשינויים בחלק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת 2014, בשים לב לשינויים שבוצעו לגבי חלק התקציב המתייחס לשנת 2013 וכן לשינויים הדרושים לממשלה באותו מועד; לעניין פסקה זו, ”שינויים“ – כמשמעותם ;
 ניתן אישור להצעות כאמור, יראו את הסכומים שאושרו כסכום שהיתוסף לתקציב המתייחס לשנת הכספים 2014.
 הממשלה תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך 14 ימים לפני תחילת שנת הכספים 2016 את הצעות הממשלה לשינויים בחלק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת 2016, בשים לב לשינויים שבוצעו לגבי חלק התקציב המתייחס לשנת 2015 וכן לשינויים הדרושים לממשלה באותו מועד; ניתן אישור להצעות כאמור, יראו את הסכומים שאושרו כסכום שהתווסף לתקציב המתייחס לשנת הכספים 2016; לעניין זה, ”שינויים“ – כמשמעותם .
 אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות  או מהוראות .

 בתוך 90 ימים לפני תחילת שנת הכספים 2012, ונוסף על חובות הדיווח לפי  או לפי כל דין אחר, תגיש הממשלה לוועדת הכספים של הכנסת דין וחשבון על כל אלה, ותציג אותו לפניה:
 תחזית מאקרו־כלכלית לשנת 2012, על התפתחויות בכלכלת ישראל, ובכלל זה תחזית הצמיחה והתפתחויות בשוק העבודה;
 התפתחויות בכלכלת העולם והשלכותיהן על כלכלת ישראל;
 תחזית ההכנסות לשנת 2012, המעודכנת לאותו מועד;
 תחזית צורכי ההוצאה התקציבית לשנת 2012, המעודכנת לאותו מועד;
 היערכות הממשלה כתוצאה משינויים בתחזיות כאמור או כתוצאה מהתפתחויות כלכליות אחרות, ככל שהיערכות כזו נדרשת לעמידה ביעדי המדיניות שנקבעו;
 תכנית תקציב בהתייחס לשנת הכספים 2014 לפי הוראת .
 בתוך תשעים ימים לפני תחילת שנת הכספים 2014, תגיש הממשלה לוועדת הכספים של הכנסת תכנית תקציב בהתייחס לשנת הכספים 2016, לפי הוראות .
 בתוך 21 ימים לפני תחילת שנת הכספים 2014, ונוסף על חובות הדיווח לפי  או לפי כל דין אחר, תגיש הממשלה לוועדת הכספים של הכנסת דין וחשבון על כל אלה, ותציג אותו לפניה:
 תחזית מאקרו־כלכלית לשנת 2014, על התפתחויות בכלכלת ישראל, ובכלל זה תחזית הצמיחה והתפתחויות בשוק העבודה;
 התפתחויות בכלכלת העולם והשלכותיהן על כלכלת ישראל;
 תחזית ההכנסות לשנת 2014, המעודכנת לאותו מועד;
 תחזית צורכי ההוצאה התקציבית לשנת 2014, המעודכנת לאותו מועד;
 היערכות הממשלה כתוצאה משינויים בתחזיות כאמור או כתוצאה מהתפתחויות כלכליות אחרות, ככל שהיערכות כזו נדרשת לעמידה ביעדי המדיניות שנקבעו.
 בתוך 90 ימים מתחילת שנת הכספים 2016, ונוסף על חובות הדיווח לפי  או לפי כל דין אחר, תגיש הממשלה לוועדת הכספים של הכנסת דין וחשבון על כל אלה, ותציג אותו לפניה:
 תחזית מאקרו־כלכלית לשנת 2016, על התפתחויות בכלכלת ישראל, ובכלל זה תחזית הצמיחה והתפתחויות בשוק העבודה;
 התפתחויות בכלכלת העולם והשלכותיהן על כלכלת ישראל;
 תחזית ההכנסות לשנת 2016, המעודכנת לאותו מועד;
 תחזית צורכי ההוצאה התקציבית לשנת 2016, המעודכנת לאותו מועד;
 היערכות הממשלה כתוצאה משינויים בתחזיות כאמור או כתוצאה מהתפתחויות כלכליות אחרות, ככל שהיערכות כזו נדרשת לעמידה ביעדי המדיניות שנקבעו.
 בתוך 45 ימים מתחילת שנת הכספים 2016, ידווח החשב הכללי במשרד האוצר לוועדת הכספים של הכנסת לגבי ניהול הוצאות הממשלה במהלך שנת כספים, במצב שבו לא התקבל חוק תקציב לפני תחילתה של שנת הכספים.
 הממונה על התקציבים במשרד האוצר יגיש לוועדת הכספים של הכנסת דיווח לעניין שאלת קביעתו של תקציב המדינה כתקציב דו־שנתי לא יאוחר מיום כ״ג בניסן התשע״ו (1 במאי 2016).
 ועדת הכספים של הכנסת תקיים דיון בדין וחשבון ובתכנית התקציב שהגישה הממשלה, והיא רשאית לדרוש מהממשלה דיווח נוסף על העניינים המנויים בסעיפים קטנים (א) עד (א3) וכן דיווח בדבר ביצוע לפי חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2011 ו־2012, לשנים 2013 ו־2014 או לשנים 2015 ו־2016, לפי העניין, כפי שתורה הוועדה.

 לעניין  –
 סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2009, יתייחס, בהתאם להוראות , לסכום ההוצאה הממשלתית לשנת התקציב 2008;
 סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2010, יתייחס, בהתאם להוראות , לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2009;
 סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2011 יתייחס, בהתאם להוראות , לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי לשנת הכספים 2010;
 סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2012, יתייחס, בהתאם להוראות , לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי לשנת הכספים 2011;
 סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2013, יתייחס, בהתאם להוראות , לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2012;
 סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2014, יתייחס, בהתאם להוראות , לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2013;
 סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2015, יתייחס, בהתאם להוראות , לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2014;
 סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2016, יתייחס, בהתאם להוראות , לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2015.

 לעניין , יראו את הסכומים בתקציב הדו־שנתי המתייחסים לכל אחת מהשנים 2009 ו־2010, לכל אחת מהשנים 2011 ו־2012, לכל אחת מהשנים 2013 ו־2014 או לכל אחת מהשנים 2015 ו־2016, לפי העניין, כתקציב המדינה לאותה שנת כספים.

 לעניין , יראו את הסכומים בתקציב הדו־שנתי המתייחסים לכל אחת מהשנים 2009 ו־2010, או לכל אחת מהשנים 2011 ו־2012, לפי העניין, כתקציב השנתי הרגיל לאותה שנת כספים.

 לעניין , יראו כל אחת משנות הכספים 2009 עד 2016 כשנת תקציב.

 

 תחילתו של חוק זה ביום כ״ג בתמוז התשס״ט (15 ביולי 2009), אלא אם כן נקבע בו אחרת.

 בנימין נתניהוראש הממשלה
 יובל שטייניץשר האוצר
 שמעון פרסנשיא המדינה
 ראובן ריבליןיושב ראש הכנסת

בוט חוקים