קול התור (ויקיטקסט)/פרק ב - חלק ראשון


פרק ב חלק ראשון - קנ"ו בחינות

פרק ב, חלק א – קנ"ו הבחינות 

ח'זה צ'יון ק'רית מ'ועדנו עיניך תראינה ירושלים נוה שאנן 

לחזות בנעם ה' ולבקר בהיכלו,   משנת "" שגב פעלו

תוכן הפרק  
מצוה וחובה רבה על כל איש ישראל, ועל כל העוסקים בקבוץ גלויות, ומכל שכן על כל אחד הנושא עליו אחריות כל שהיא בהנהגת צרכי צבור בארה"ק, ועאכו"כ בעבודת ישוב הק' – ללמוד לדעת ולהבין היטב בעמקות ובקיאות שלמה את כל קנ"ו הבחינות והתכונות של משיחא דאתחלתא, משיח בן יוסף, אשר על ידו קבוץ גלויות בכל מעשי האתחלתא הבאה באתערותא דלתתא.

[קנ"ו בחינות]
ואלה הם קנ"ו הבחינות של משיח בן יוסף, שבהם כלולות כל הכנויים, התכונות הטובות של האתחלתא דגאולה, וסימנך למספר  כמספר  ו שניהם ביסוד. וכן לפי המדרש (תנחומא סוף ויגש) מה שאירע ליוסף אירע לציון.
 

 , , ,   – כל אלה הם הבחינות היסודיות של משיח בן יוסף וכתובים בפרק אחד. 
  בשביל שהוא המשיח הראשון שעל ידו קבוץ גלויות, היינו היציאה מהגלות. 
 , בשביל שהוא המעלה את ישראל לציון, כאמור שם . 
 , בשביל שמשיח בן יוסף אין לו מנוח, מתנודד מצפון לדרום ומדרום לצפון שעליו נאמר , וראשי התבות  בגימטריא . 
  בחינת מדת החסד, כי אפרים עצמו הוא מסטרא דשמאלא היינו מדת הדין, והוא מקבל תמיד השפעה מסטרא דימינא היינו מדת החסד. וזאת כוונת . ומצוה לדבר בו תמיד כמו שכתוב שם .  מלחמתו בארמילוס. וכן בחושבנא . 
כל הבחינות האלה הם בטוריא דיוסף בן רחל שהיא מארץ. ולכן מדובר בפרק זה על רחל   - היינו היציאה מהגלות,  היינו העליה לציון.
 

   – ביאור רבנו בחבקוק שזה נאמר על משיח בן יוסף, וכן  . ושם  .  כנודע שכל לשון ישועה בתכונתו של משיח בן יוסף.
 
   – הפסוק השני  בחינת משיח בן יוסף מארץ וצדק שהוא במדת הדין.
 
   – כמובא בזהר (במדבר), וזה נאמר על יוסף ברה"ת הפסוק הזה בחושבנא , ועליו נאמר .
 
   – בזה ראה רבנו את יעודו הראשון בנהורא דמשיח בן יוסף. ואחרי פסוק זה מחיית עמלק, ומיד , ובמושווה לזה , ומכאן ראה רבנו את יעודו הגדול בקץ המגולה. ורבנו כותב על הפסוק  שהוא במדת הדין מסטרא דשמאלא. ורק בדרך נסיעתו לארץ ישראל ראה שעלה לבחינת רעיא מהימנא בפסוק  ולכן לא נתן לו משמים רשות להכנס לאר"י וצוה לתלמידיו בחינת יהושע להתחיל בקבוץ גליות.
 
   – כנודע כל סתם צדיק הוא בטוריא דיוסף, וראה להלן (סימן ק"ט) .
 
   – "אהל בת ציון" שהוא בקו האמצעי, קו הרחמים. וכן  מימין ו משמאל.
 
   – ושם . תפלת אסתר המלכה שהיתה משיח בן יוסף ראה להלן (סימן קמ"א). וע"ז אמרו חז"ל (ירושלמי ברכות) כך היא גאולתן של ישראל כאילת השחר וכל הענין על האתחלתא דגאולה שהוא ביעודו של משיח בן יוסף, ובסוד אילה שלוחה בטוריא דמשיח בן יוסף בחינת בכור שורו כביאור רבנו בחבקוק (פ' ב'). 
 
   – וזה במושווה לפסוק   שנאמר על משיח בן יוסף לפי ביאור רבנו וציון בטוריא דיוסף.
 
   – וכן  במושווה לפסוק  ושם  כל לשון קריאה לה' מצרה וה' עונה בעת צרה היא בטוריא דמשיח בן יוסף.
 
   –  בחינת יוסף מסטרא דצפון והוא אתערותא דלתתא. ועליו נאמר בתקוז"ח (דף ל') ויתער משיחא לתתא, וראה ביאור רבנו שם. וכן  שהוא משיח בן יוסף כמובא במדרש תנחומא (בראשית) וראה להלן (סימן פ"ה) .
 
 ברכת אל שדי (לבראשית כ"ח) - א"ל שד"י במילוי  עולה אלף פחות אחד, היינו טצ"ץ שביסוד, כביאור רבנו בסוד האותיות (לקוטי הגר"א), ובשער השמים על הפסוק . ומספר זה תתקצ"ט היא הדרגה הגבוהה של משיח בן יוסף באתערותא דלתתא לפי הכתוב .
 
   – ביאור רבנו בחבקוק (פרק ב') נאמר על ב' המשיחין, תחלה  -- היינו משיח הראשון משיח בן יוסף, ואחריו  -- הוא משיח האחרון משיח בן דוד.
 
   –  בטוריא דמשיח בן יוסף. ובחושבנא .
 
   – פסוק זה נאמר על יוסף, ברכה זו כלולה בסוד שש הויות כמנין יוסף וכמנין ציון.
 
   ושם  – , כמו ,  בגימטריא . , היינו תשוב ה' גבי ו' כמבואר בזהר על תיבת "תשובה", ואז ו' נחתא לה' כמובא בזהר שהוא סוד הגאולה, ובזה . גם רמז לדבר  בחושבון .
 
   – ובית עשו לקש כדרשת רז"ל (תנחומא תצא), כי שרו של עשו יפול ביד שרו של יוסף.
 
   שניהם ביסוד וכתובים על פינחס, שהוא משרש נשמתו של יוסף. ומשיח בן יוסף הוא גם משרש נשמתו של פינחס.

   – בקשר לפסוק . וכן .

   -  רמז ל, וכן בחושבנא. ושם נאמר .

   – היינו בשוב ה' גבי ו' כמבואר בזוה"ק, והכוונה בשוב ה' ו' נחתא כמבואר בזה"ק שהגאולה היא ב-ו' אחרי שה-ה' (היא כנסת ישראל) מתקרבת ל-ו' באתערותא דלתתא, שהוא מתפקידו של משיח בן יוסף בטוריא דיוסף בן רחל. (ראה לעיל סימן טז) בהשקט ובבטחה.
 
 ברק השחר ואילת השחר -- שניהם בטוריא דמשיח הראשון.
 
   –  בגימ'  בפסוק .  היינו משיח בן יוסף. בתחנונים, לכפר על החטא של , מובא בזה"ק כי  בגימ'  (ראה להלן סימן כ"ז דלותי ולי יהושיע).
 
 גבריאל -- בו המתקת מידת הדין ע"י מיכאל, כי יסודו דמשיח בן יוסף היא בטוריא דגבריאל במדת הדין,  , ע"י גבריאל בא יוסף לצרתו ועל ידו בא לגדולתו. ביאור חברי ר' סעדיה.
 
   ושם  – גאולה היא ביסוד כנודע. המילוי של שחת -  עולה כמו , והוא זה לעומת זה ביעודו דרבנו.
 
   – בטוריא דצפנת פענח ורבנו רמז  בגימ' , מבואר להלן (סימן צ"ח) בחינה סוד.
 
   -- תפלה זו התפלל דוד המלך ע"ה לישועת משיח בן יוסף שלא ימות, כביאור רבנו בחבורו יהל אור והוא בטוריא דיהושע בן נון.
 
   – היינו יחוד יסוד ומלכות שהוא בתפקידו של משיח בן יוסף.
 
   -- כל הפרק הזה של יענך ה' ביום צרה הוא תפלה לישועת משיח בן יוסף וכדברי רבנו בחבקוק על הפסוק , וכן במלים  שם מרומז  בחושבנא.
 
   – כך הוא עקבות משיחא שכל דבר טוב בא מתוך צער ומצוקה, וכן . והוא בטוריא של .  נאמר על ב' המשיחין עפ"י ביאור רבנו בחבקוק.
 
  . ושם , ולפני זה כתוב , והוא ענין קץ המגולה שבחז"ל (סנהדרין צח, מגילה יז) וכן עפ"י הכתוב  . וזה היה עיקר שאיפתו של רבנו הגר"א. ונקרא "קץ המגולה" על שם עלמא דאתגליא, בחינת יוסף בן רחל, ועל שם אדני דגליא ע"י טיהור קדושת אדמת הקדש ופירותיה מרוח הקליפה ע"י קיום מצוותיה.
 
  , שהוא  שנאמר על יוסף עפ"י המדרש (תנחומא) כל מה שאירע ליוסף אירע לציון. כי משיח בן יוסף הוא בצפון עפ"י המדרש. וגם בחושבנא כך -- ציון בגימטריה יוסף. ושם  שנאמר על חמשת היקפי הקדושה בסביבי ירושלם.
 
   – המלאך הגואל הוא שרו של יוסף. וזהו הענין שמיום שנולד יוסף יכול יעקב להשתלט על עשו, וגואל הוא ביסוד כנודע.
 
   – הוד הוא במדת הדין, הדר עפ"י הכתוב . הוד והדר הוא בטוריא דמשיח בן יוסף, עפ"י רבנו בסוד האותיות (לקוטי הגר"א דף מ').
 
   –  היינו אפרים ככתוב , וכן . והכוונה אם הוא יגיע עד דרגת האלף פחות אחד, היינו טצ"ץ ביסוד, שהוא הדרגה האחרונה של אתערותא דלתתא -- אז  אפילו . וזה שאמר  היינו "עד אלף" ולא עד בכלל כי אז דרגת האלף עצמה משתלמת בענני שמיא בדרך נסית כלה.
 
   – מצות הרחבת הגבולים הוא בתפקידו של משיח בן יוסף כדבר ה' אל יונה הנביא שהוא היה במעליתא דמשיח בן יוסף, להשיב גבול ישראל . וכן מן המיצר למרחביה, שתפקידו הרחבת הגבולים במלחמתו נגד עמלק שהוא המחריב כפי המדרש  על הפסוק  -- מרחיב נגד מחריב.
 
   – וכן   וכמובא במדרש: .
 
   – הכוונה על יעודים, מועדים ומיועדים.  הם היעודים, היינו עקבות משיחא.  - הם המועדים, היינו הקצין והפקידות.  הם המיועדים, היינו השליחים המיוחדים. וכולם כלולים ביעודו של משיח הראשון.  הוא קול הבא לפני התור,  הוא משה רבנו הבא עם משיח בן דוד הגואל האחרון.
 
   – וזוהי אחת מתכונותיו של יוסף, ולא רק בדורו כי אם בכל דור ודור אשר הוא משיח בן יוסף מכיר את אחיו והם לא מכירים אותו, ומעשה שטן הוא המסתיר את תכונותיו של משיח בן יוסף שאין מבינין בעקבות משיחא וגם מזלזלים בהם בעוה"ר. (ראה להלן סימן ק"ג). כי לולא זאת היה כבר קץ לצרותינו. ואילו ישראל מכירים את יוסף -- היינו עקבות דבן יוסף משיחא שהם קבוץ גלויות וכו' -- היינו נגאלים כבר בגאולה שלמה.  

   – דבר זה יסוד גדול הוא לנו שאנו צריכים לעמוד איתן בקשי ערף רב בעבודתנו הקדושה של קבוץ גלויות שהוא ע"י משיח הראשון.
 
   – היינו שהשתלט על כל כחות הטומאה, וזהו אחד מתפקידיו הגדולים של משיח הראשון – לבער רוח הטומאה מן הארץ ע"י ישוב ארה"ק, השולטת באדמת הקדש בשוממותה, וזהו סוד , אף שזה נאמר על מצרים, אבל תכלית הדבר יוצאת ל, לפי רוחו של יוסף, וכן בחושבנא.
 
   – כבר בארנו שכל תכונותיה של ציון הן בטוריא של יוסף כמבואר במדרש (תנחומא סוף ויגש) ובפסוק זה ראה רבנו רמז קדוש בשמו בשלשה דורותיו . והוא מוסיף על זה כשם שסוכה מצוותה תעשה ולא מן העשוי אף ציון כך. 
 
 זיהרא עילאה (בזהר ובשער הגלגולים) – הוא שרו של יוסף, בשרש  העולה בחושבנא אלף פחות אחד, וזה כוונת  שנאמר על אפרים כמבואר לעיל (סימן לה).
 
  (דברים ל"ב) – מכוון למשיח הראשון שהוא הלוחם בעמלק מלחמה עולמית, מלחמה לה' בעמלק מדור דור שזהו בתפקידו של יהושע שהיה משיח בן יוסף.

   – שלום ביסוד, ולפיכך זרע השלום הוא בן יוסף וכח ה הוא המכריע את , וחושבנא דדא כדא (זה לעומת זה). ומתוך פסוק זה:  דרשה הגמ' את ענין קץ המגולה.

   – זה נאמר על משיח בן יוסף כמבואר באריכות בכתבי האריה"ק בשער הכוונות. וזוהי אחת התפלות שדוד המע"ה התפלל בעד חייו של משיח בן יוסף, הכלולות במזמורי התהלים.
 
   – שהוא חרבו של משיח הראשון הלוחם בעמלק בסוד הכח הגדול של שם ה' הצפון במלחמת ה' (?) ובשילוב , הנכלל במלת .

   – זהו בטוריא דרחל, ומרומז ברה"ת  בחושבנא  הוא משיח בן יוסף, והאריה"ק ראה בפסוק זה רמז לשמו כמשיח בן יוסף. (כמובא בשער הגלגולים ובשער הכוונות, בפרי עץ חיים על תפלת וכסא דוד עבדך).
 
   – הכוונה על חבלי משיח הראשון, וכן מרומז בפסוק  . 
 
 חכמת סופרים (תקוני זהר, תקונא שבעין ביאור הגר"א שם) -- אחד מהדברים שמנו חז"ל בעקבות משיחא חכמת סופרים תסרח , ורבנו מבאר בתקוני זהר (דף קל"ט) כי זה מכוון לחכמת רמזים גימטריאות, וכן למעשה וחשבון (ביאור הגר"א תקוז"ח דף ה') המתגלים ע"י משיח בן יוסף. אלה הם ביעודו של רבנו הגר"א שהוא נהורא דמשיח בן יוסף ולכך נחית משמיא לגלות רמזי התורה בעקבתא דמשיחא וכנודע סבל רבות מזלזולים בענין זה.

 טוב ביסוד – לביאור רבנו היינו ט' ביסוד. הרואה ט' בחלום וכו', וזה שייך לתכונתו של יוסף, ועליו נאמר , והוא טצ"ץ ביסוד (ליקוטי הגר"א דף מ"א).
 
 טוב הצפון – עפ"י הפסוק   זהו באותה הבחינה כנ"ל. ורבנו מבאר בשיר השירים על הפסוק  היינו צד צפון אשר שם כל הטובות וכמבואר במדרש שמשיח בן יוסף הוא בצפון.
 
   – (בספר לקוטי הגר"א), היינו טצ"ץ ביסוד והוא יוסף וכמבואר לעיל. כי נתן מלחמו לדל.
 
 יוסף בן רחל ובן יעקב – משיח בן יוסף בשתי הבחינות, יוסף בן רחל מארץ, ויוסף בן יעקב משמים. ולפעמים הוא משתי הבחינות יחד, יוסף בן יעקב ורחל – כי כל בשמים ובארץ,  דא  בחושבנא.
 
   – וזהו תפקידו של יהושע שהוא משיח בן יוסף.

 יחוד יסוד ומלכות – זהו אחד מעיקרי היעודים של משיח בן יוסף ליחד שמים וארץ, לאחד ב' המשיחין, היינו עץ יוסף ועץ יהודה באתערותא דלתתא, בחבור ירושלם של מעלה וירושלם של מטה ע"י ירושלם הבנויה, אז תהיה .
 
   – כל הפרק  נאמר על משיח בן יוסף כמבואר להלן (בסימן פ"ח) בחינה מרחביה והוא קשר אחד לפסוק  לביאור רבנו כמבואר לעיל. וזאת היא אחת התפילות שדוד המלך ע"ה התפלל שמשיח בן יוסף לא ימות.

   – הכוונה שהוא משתלט על כל קליפות הטומאה של ישמעאל ועשו.

   – , ושם . ולפי חז"ל (סנהדרין צ"ח) ינון זהו אחד משמותיו של משיח והכוונה על משיח בן יוסף.

   – כל הפרק הזה, בעיקר מהפסוק המתחיל , נאמר על משיח בן יוסף וקבוץ גליות בארבע התכונות של אפרים הנאמרים באותו פרק (מבואר לעיל סימן א' אפרים בכורי), וכולם הם בבחינת יוסף בן רחל היינו באתערותא דלתתא עד הדרגא האחרונה של טצ"ץ ביסוד הנחלק לשנים, תצ"ט ופלגא משמאל היינו מדת הדין, ותצ"ט ופלגא מימין היינו מדת החסד. זו כוונת  כמבואר לעיל, ואז יושלם המספר אלף משני הצדדים עד שיהיה ת"ק בו' ות"ק בה', וזוהי הכוונה .

   – כל הפרק הזה המתחיל  נאמר על משיח בן יוסף, וכן מרומז בראשי התיבות י'דין ב'גוים מ'לא -- משמאל לימין כדרכה של מדת הדין מצד שמאל. ושם  שהיא במדת החסד, וכן מרומז בראשי התיבות מ'נחל ב'דרך י'שתה מימין לשמאל כדרכה של מדת החסד מימין.
 
 יהושע בן נון – ובטוריא דיליה משיח בן אפרים שמלחמתו בעמלק.  בטוריא ד וכן בחושבנא. וכן מה שנאמר  .
 
   – יוסף וציון הם ביסוד, ובנינה בא בדרך עניותא לפי תכונת משיח בן יוסף. וכן  וכנאמר  כמבואר לעיל (סימן כ"ג) – בחינה בתחנונים אובילם.
 
   – בר"ת המלים האלה משמאל לימין מרומז שמו של משיח בן יוסף, וכנודע שכל הפעולות של הכשרת הקרקע וסלילת הדרך לגאולה הם ביעודו של משיח בן יוסף. , מרומז ל, וכן בחושבנא. גם רמז לי בזה רבנו על יעודי משמים בסעד"ש. 
 
   – כל המלחמות באויבי ה' באות בשליחותו של משיח בן יוסף שנמסרה בתחלתה ליהושע בן נון. וכן ענין קנאה -  לה' ול וכן בחושבנא.
 
  , ושם  -- כל ענין, רחמים וניחומים לציון הם ביעודו של משיח בן יוסף, וכן ברמיזא  בגימ' .
 
   – הוא משיח בן יוסף. ושם , ושם (לפני פסוק זה) . ועפ"י האריה"ק (בברכת בונה ירושלם) חובה גדולה וקדושה לכוון תמיד בתפלת כסא דוד עבדך שמשיח בן יוסף לא יהרג ע"י ארמילוס הרשע. וכן   -- כל לשון קימה שייך למשיח בן יוסף, ראה להלן (סימן קלג) בחינה . גם מרומז במלת . (בחולם מלא). ותכלית עבודתנו בקבוץ גלויות היא להכין כסא דוד במלחמתו נגד ארמילוס הרשע בסוד מלחמה לד' בעמלק.
 
   – יכהן פאר זהו ביעודו של משיח בן יוסף בבחינת יוסף בן יעקב במעליתא דתפארת.
 
   – היינו יסוד מעליתא דיוסף.  בחושבנא . וכן מרומז בזה  בגימ' . 
 
   – זה נאמר על בנין ירושלם ע"י עזרא ונחמיה בשליחות כורש לפי הכתוב שם . וכל זאת במדת הדין מסטרא שמאלא ביעודו של משיח בן יוסף.
 
   –  אחד מתפקידיו של אליהו שהוא משיב את נפשו של משיח בן יוסף. וכן נרמז בזה  בגימ' , וכנודע משיח בן יוסף הוא משרש נשמתו של אליהו.
 
   – משיח בן יוסף ר"ת משיח בן יוסף, שתפקידו מלחמה בעמלק בשערי ירושלם אפתחא דקרתא.
 
 
   – ר"ת משיח בן יוסף שתפקידו קבוץ גליות. 
  ר"ת משיח בן יוסף. קימה זו בנין וראה להלן (סימן קל"ג) בחינה . 
  ר"ת משיח בן יוסף, ברכה היינו דבר הנושא ברכה והוא נטיעה. 
ע'ליה, ק'ימה, ב'רכה ר"ת עק"ב ונכלל בכוונת עקבי משיחא.
 
   – כל הפרק הזה היא אחת התפלות שדוד המע"ה התפלל בעד משיח בן יוסף. בו נאמר , בלשון זה נאמר על יוסף .  -- כי משיח בן יוסף בצפון. על עקבות משיחא נאמר  , וראה לעיל (סימן נ"ב) בחינה טוב הצפון.
 
 מוכיח לתשובה – לא רק לישראל אלא גם לאומות העולם, בטוריא של יונה הנביא שהיה משיח בן יוסף בדורו כמבואר במדרשים ובזוה"ק. וכן  , וכן  , וכן  .
 
   – רגלי כאילות הם ב' המשיחין המקננים בנצח והוד ועומדות בשערי ירושלם הבנויה, והוא תפקידו של משיח בן יוסף לשוות את הרגלים האלה, רגלי הדום ה' באופן שווה וישר -- תצ"ט ופלגא משמאלא, ותצ"ט ופלגא מימינא, ויחד טצ"ץ ביסוד.
 
   – היא ברכת יוסף לקיומו של משיח בן יוסף. וכן הכוונה  (זוה"ק במדבר דף רמ"ג).
 
   – כולה בתפקידו של יהושע שהוא משיח בן יוסף, ותפקידו זה נמשך בכל דור ודור והולך ומתגבר בעקבות דב"י משיחא. וזוהי המלחמה בארמילוס (כמבואר לעיל סימן ס"ז בחינה כסא דוד).
 
 מעין הישועה – שהוא בטוריא דששון עפ"י חז"ל , ומכוון למשיח בן יוסף, וכן בחושבנא . ורבנו אמר לנו שאילו לא נברא אלא להשגת כוונת חז"ל (שם) בענין ששון ושמחה – דיו.
 
   – בטוריא דיסוד נאמר על משיח בן יוסף ביאור רבנו תקוז"ח (דף ל"ו). והדא דכתיב , שנאמר על ב' המשיחין הקיימין בכל דור ודור.
 
  , ושם  שנאמר על ב' המשיחין. , שהיא לשון יחיד, הוא משיח בן יוסף, כי כל לשון ישועה בעקבות משיחא היא ביעודו של יהושע בן נון, ובשליחותו של משיח בן יוסף, וכביאור רבנו על ענין כוס ישועות אשא.
 
   – מרומז בפסוק  ר"ת משיח בן יוסף.  בגימטריא .
 
  , ושם  -- במדרש (תנחומא בראשית) . ושם .
 
  – וזה בשליחותו של משיח בן יוסף, גאולה היא ביסוד. וכן מרומז באותיות מביא (ביאור רבנו על תקוני זהר).
 
   – נאמר בברכת יוסף. והוא מסטרא דימינא כנגד  שהוא מסטרא דשמאלא במדת הדין, כמבואר לעיל במדה שוה. וכן בחושבנא:  בגימטריא . 
 
   – זהו אחד משמותיו של משיח עפ"י חז"ל (סנהדרין צ"ח). במושווה לזה הפסוק   שנאמר על משיח בן יוסף ולפי המבואר בתוס' .
 
 משיח בצפון (מדרש רבה) – והוא משיח בן יוסף שהוא בצפון מסטרא דשמאלא במדת הדין. וכן  מבואר לעיל (בסימן נ"ב) בחינה טוב הצפון, וביאור רבנו בשיר השירים  היינו צד צפון.
 
 מרחביה –  , וכן  , ושם . וכמו  ושם . 

 וכן  שהוא בתפקידו של משיח בן יוסף להשיב גבול ישראל, ביעודו של יונה הנביא שהיה משיח בן יוסף כמבואר לעיל (סימן לו) בחינה .  הוא גם אחד הכינוים של ארץ ישראל, והיא בסוד הו"ד, סדרא דמשיח בן יוסף בסוד רחובות הנהר, כי עתה הרחיב ה' לנו ופרינו בארץ (לקוטי הגר"א סוד האותיות סימן חפ"ף והביאור שם) ובו סוד , וכן בכוונת הפסוק   היינו אחר שישובו מארץ אויב ישובו לגבולם.
 
 מדות שוות – אין בן דוד בא עד שיהא כל המדות שוות , בן דוד בא כשכל השערים שקולים (שם), וכן ענין טפ"ף גינאות שבחז"ל. 
 
   – אחד משמותיו של משיח בן יוסף, וכן בחושבנא  בגימטריא . וראה להלן (בסימן צ"ו) בחינת ספר הגלוי וכן .
 
   – כך היא תכונתו של משיח בן יוסף מצרה לישועה כביאור רבנו בחבקוק על הפסוק , עת צרה היא ליעקב ממנה יושע מן המיצר למרחביה. ומבכיה לרנה,  -- בחינת . וכל אותו הפרק של שיבת ציון, שהוא קבוץ גליות, הוא ביעודו של משיח בן יוסף.
 
 נרדף –  האמור בפסוק   המכוון ליוסף ומשיח בן יוסף שבכל דור ודור. וכבר ביארתי ברמזים  בחושבנא  שבכללותה היא ציון שהיא בטוריא דיוסף עפ"י המדרש (תנחומא כי תצא) מה שאירע ליוסף אירע לציון.
 
   ושם , . נשכח כמת מלב, מלב נשתכח – מלבו של יעקב, כי גזירה על המת שנשתכח מן הלב, אך לא מנפשו, לכן .
 
 נער –  . ארבעה נקראים נער: יוסף, יהושע, מט"ט ודוד.
 
   – נר אלהים הכולל את שלשת היחודים , כולם בחושבנא , ויחודם בא בסוד יסוד.
 
   – ענין שני ספרי המקנה המדובר בפרק זה הוא על ב' המשיחין. ספר הגלוי מכוון על משיח בן יוסף שהוא בבחינת עלמא דאתגליא, והוא סוד קץ המגולה שבחז"ל. וספר החתום בבחינת משיח בן דוד, בבחינת עלמא דאתכסיא. ענין ספר הגלוי קשור לענין ארבע הבחינות של אפרים כאמור לעיל (סימן א'), בחינה אפרים בכורי, והוא כוונת קץ המגולה.
 
   – זוהי תכונתו של יוסף כנודע מה שאירע ליעקב אירע ליוסף, שכל מעשיו הם באתערותא דלתתא ומסתייע משמיא, וראה לעיל (סימן ס"ט). בחינה , כי משיח בן יוסף הוא בשתי הבחינות -- יוסף בן רחל ויוסף בן יעקב.

   – כל ענין סוד בא ביעודו של משיח בן יוסף, וכן מרומז בפסוק שים באזני יהושע  בגימטריא . וכן המילוי של "סוד" --  בחושבנא .

   – ראשי התיבות  בגימטריא , אשר תחלת התעוררותו היא בצפון, וכמדרשו . ולכן התחלת קבוץ גלויות היא מארץ הצפון ככתוב  . ושם  כמבואר לעיל (סימן א') בחינה אפרים בכורי. 
 
   – כל זה נאמר על משיח בן יוסף, כביאור רבנו בחבקוק . וכל לשון ישועה היא ביעודו של יהושע בן נון, שהוא בטוריא דמשיח בן יוסף בכוחו הגדול, הוא בסוד טצ"ץ ביסוד נגד  וכן בחושבנא. ,  היינו בכוח מנין זה - .

 עץ יוסף  – הכוונה על משיח בן יוסף אשר כל הגאולה תלויה באיחודם של שני העצים -- עץ יוסף ועץ יהודה – כאמור בפרק זה. והם ב' המשיחין, משיח בן יוסף ומשיח בן דוד, אשר תחלה , היינו באתערותא דלתתא בדרך הטבע, ואח"כ  - ביד ה', היינו בדרך הנסית בענני שמיא.
 
 עץ אפרים – בפרק הנ"ל , הוא עץ יוסף. ושם כתוב  וע"ז הוסיף רבנו רמז  בחושבנא.
 
 עקבות משיחך  – בפסוק . כל עקבות משיחא ביעודו של משיח הראשון, משיח בן יוסף. וכנודע אויבי ה' ואויבי ישראל צוררים את כל הפעולות של אתחלתא דגאולה שבעקבות משיחא. וע"ז נאמר שם . 

וכבר מנו חז"ל את כל התלאות הבאות בעקבות משיחא. ואנחנו אין לנו להשען אלא על אבינו בשמים ועל רצונו שאנו נעסוק באתערותא דלתתא ולעמוד איתן נגד כל ההפרעות והחירופים, ולעשות ברוחו של איתן האזרחי שהוא אברהם אבינו, עפ"י דרשת רז"ל כמבואר לעיל פרק א' שהוא היה משיח בן יוסף הראשון. ורבנו הוסיף את הרמז בפסוק:  --  בחושבנא .

 עקבות משיחא – בשביל שני דברים נקראים 'עקבות': בשביל שבאים קימעא קימעא ובשביל שכל סגולות הגאולה באות בדרך עקיבין היינו עקיפין, בדרך של סחור סחור כדי שלא יתאחזו בהם קליפות הטומאה.

  , וכן  וכן . לשון ישועה ועז הן ביסוד, עיר בטוריא דמלכות. ושניהם יחד מיחדות יסוד ומלכות. וכן כוונת  בירושלים הבנויה. וכן .
 
   – כך הן תכונותיו וסגולותיו של יוסף שהצלחתו באה רק ע"י עשיה כמו שנאמר על יוסף  . רבנו הוסיף ע"ז רמז  בגימטריא .
 
 עץ הדעת טוב ורע  – שניהם ביסוד, וכנודע ההכרעה בין שניהם תלויה על חוט השערה.

 עוד יוסף חי  – כולם ביסוד, ובהם צפון כל עיקר קיומו ותחיתו של משיח בן יוסף וקיום חייו של משיח בן דוד שכל "עוד יוסף חי" -- דוד מלך ישראל חי וקים. ולכן אנו מתפללים בכל יום לחייו של משיח בן יוסף בתפלת כסא דוד עבדך בברכת בונה ירושלים כמבואר לעיל (בסימן ס"ז) בחינה כסא דוד (וראה לעיל פרק א' סעיף כ"א). ורבנו שהיה נהורא דמשיח בן יוסף היה מתפלל בכל יום את תפלת עוד יוסף חי שבו תלויה וקשורה כל טצ"ץ עקבות משיחא באתחלתא דגאולה. בתפלה זו היה מזכיר ג"כ את זכותו של אב זקנו ר' אלי' חסיד שהיה משיח בן יוסף בדורו. וזאת כוונת הפסוק על אפרים:  -- כלומר את התכונה של עוד יוסף חי.
 
   – שניהם בטוריא דמשיח בן יוסף כמו שכתוב ,  הוא בתפקידו של משיח בן יוסף כמו כסא דוד כמבואר לעיל (סימן ס"ז) בחינה כסא דוד עבדך. רבנו הוסיף ע"ז רמז  בחושבנא . וכן נאמר על כורש שהוא בטוריא דמשיח בן יוסף . 

 עצמות יוסף  – בזה צפון סוד עצמיותו של משיח בן יוסף ומכאן שכל תכונותיו וסגולותיו באות לא רק ע"י צנור השפע שביסוד אלא גם מעצמיות עצמו (?). בעצמיות זו קשורה הגאולה האחרונה השלמה של משיח בן דוד שיבוא יחד עם משה רבנו שהוא הגואל האחרון וזאת הכוונה . 

   – היינו החבור השלם של ירושלים של מעלה ושל מטה, ומתי, כשתהא ירושלים הבנויה הבא בפסוק הנ"ל, וחבור זה בא ע"י ב' המשיחין שהם רגלי ה', נצח והוד, כמו"ש שם . ובנין ירושלם של מטה הוא ביעודו של משיח בן יוסף שהוא כסא דוד שנאמר בתפלת בנין ירושלם. ראה לעיל (סימן מז) בחינה כסא דוד.
 
   – זה נאמר על מט"ט שר הפנים, כמובא בתק"ז. והוא שרו של משיח בן יוסף.  מרומז על  וכן בחושבנא.
 
  – בפסוק   ושם , שהוא בסוד גבריאל,  בסוד קריה נאמנה הבא לפני הפסוק  . וכן  . ועל הפסוק  דרשת חז"ל ע"ד אנשי אמנה בירושלם.
 
   (מדרש תנחומא בראשית) משיח בן יוסף הוא בבחינת עני, ראה לעיל (סימן כ"ז), בחינה . והוא מסתייע בעניותא שלא ימות 
 
   – עיני ה' אלקיך הם ב' המשיחין.  הוא משיח בן יוסף שהוא במדת הדין.  שהוא חודש הרחמים – משיח בן דוד במדת הרחמים.   זו בחינת משיח בן יוסף. וכן הכוונה    בחושבנא .
 
 עזרא ונחמיה –  בחינת , וכן בחושבנא ברמזי רבנו. יהושע הוא משיח בן יוסף וגם עזרא ונחמיה הם ביעודו של משיח בן יוסף. וכבר ביארנו שכל האתחלתא דגאולה האחרונה, כל הפרטים ופרטי הפרטים של כל העבודה בעקבות משיחא הם ביעודו של עזרא ונחמיה כמו שהיה בימי כורש בימי בית שני.
 
   – היינו שלטונו של יוסף מתגבר על כל רוח הטומאה, ותפקידו של משיח בן יוסף הוא להעביר רוח הטומאה מן הארץ ע"י קבוץ גלויות, בנין ירושלם ונטיעת השממה. ורבנו רמז בזה את כל העיקרים האלה:  בגימטריא ,  בגימטריא ,  בגימטריא .  היינו נטיעה כאמור שם  , היינו נטיעת השממה. וראה לעיל (סימן עג) בחינה  (גם בזה ראה רבנו רמז על יעודו  בגימטריא ).
 
   – כל לשון 'פדיון' הוא ביעודו של משיח בן יוסף שעל ידו קבוץ גלויות כביאור רבנו ע"ז באריכות בחיבורו סוד האותיות (ספר ליקוטי הגר"א). מכאן שקבוץ גלויות העיקרי הוא לא פחות מששים רבוא עפ"י דרשת חז"ל על פסוק זה  בקשר לענין שני הכתרים ומעשה העגל ותיקונו. ובפסוק זה  ודרשת חז"ל על זה  שע"ז אמר רבנו: אילו לא נברא אלא להשיג את כוונת הגמרא בענין זה – כדאי הוא לו. ועיקר הכוונה הוא על ב' המשיחין.
 
   – זה נאמר בקשר לענין  שבפרק הקודם שנאמר על משיח בן יוסף עפ"י רבנו, וכן . ראה לעיל (סימן כ"ז) בחינה .  
 
   – דא פתחא דקרתא שבחז"ל אשר שם עיקר מלחמתם של ב' המשיחין נגד שרו של עשו, וזהו סוד מ . והוא טצ"ץ ביסוד, וכן בחושבנא. 

ביאור רבנו בסוד האותיות בטוריא דיוסף בסוד , ונחלק לשנים: תצ"ט ופלגא משמאלא ותצ"ט ופלגא מימינא בסוד שני צבאות והם בחשבון תתקצ"ט עקבי משיחא כנודע, והוא הפתיחה לשלימות האלף -- ת"ק בו' מימינא, ות"ק בה' משמאלא. וזאת כוונת  שנאמר על משיח בן יוסף, כמבואר לעיל (סימן ס') בחינה יש תקוה לאחריתך, והיא הפתיחה לנצחון ולקיום המצוות התלויות בארץ, עפ"י רבנו על פסוק הנ"ל:  (כמבואר להלן פרק ה'). (עמקי סודות הענין כו' וכו', כפי שמוסברני מפי רבנו בסתר אהלו וכו'). 

פתחא דקרתא, שהוא על קו הבינים בין שטח החומות ובין שטח השערים מערבה על מקום "ראש הגבעה" עפ"י הכתוב , הני תרי משיחיא.
 
  , וכן   -- כל לשון צדיק סתם ובכללות הוא בטוריא דיוסף הצדיק. ראה לעיל (סימן ל"ב) בחינה הר ציון. וכן   כנ"ל, כל לשון צדיק בטוריא דיוסף. וכן יפרח במעליתא של   בחושבנא, ראה לעיל (סימן פ"ב) בחינה מטהו יפרח.
 
   – שנאמר על יוסף והוא אחד מיעודיו של משיח בן יוסף שבכל דור ודור לפענח רמזי התורה, וביחוד בהתקרב עקבתא דמשיחא כנודע.
 
   – וכן . וסימנך  בחושבנא, ראה לעיל (סימן מ"ז) בחינה כסא דוד, ובסוד מעשה וחשבון עפ"י ביאור רבנו בתקזו"ח.
 
   – ציון בנהורא דיוסף, כנודע מה שאירע ליוסף אירע לציון, וכל לשון פדיון הוא בטוריא דמשיח הראשון. וברמזי רבנו:  -  בחושבנא. מבואר לעיל (סימן קי"ח) בחינה  
 
 צמח צדיק – בפסוק  . צמח צדיק הוא משיח הראשון משיח בן יוסף כמו כסא דוד מבואר לעיל שהוא המכין למשיח בן דוד. וחובה רבה להתפלל בעדו שלא יהרג במלחמה ע"י ארמילוס, ולכן אנו מכוונים זאת בכל יום בתפלת "את צמח דוד"  בסוד קרני ראם. ובסוף הברכה  בחושבנא . וגם לכוון את המספר הזה. ראה להלן (סימן קל"ח) בחינה .
 
   – ראה לעיל (סימן קי"ג) בחינה , ומכאן ההבטחה שמשיח בן יוסף יחיה גם בזכות אנשי אמנה וקריה נאמנה. ובפסוק הקודם (לפני הפסוק ) נאמר .
 
   – שניהם בספירת יסוד, כי אחד מעיקרי יעודיו של משיח בן יוסף הוא יסוד ובנין עולם שהוא בנין ירושלם כמבואר לעיל (סימן ס') בחינה כסא דוד בברכת בנה ירושלם.
 
   – לשון הפסוק שם . מלאך רע הוא שרו של עשו שהוא יפול ברעתו ביד שרו של יוסף כמובא כמדרש תנחומא (כי תצא), והוא  ובמושווה לזה .
 
   – רפואתה של ציון היא בטוריא דמשיח בן יוסף כמו  כאמור לעיל, וכן . ועפ"י הכתוב   שנאמר על משיח בן יוסף ובחושבנא . 
 
 צדק -- (?) בחינת יוסף בן רחל במלכות, וכן בכתוב  על כרש: . וכנודע כרש הוא תחת פקודו של משיח בן יוסף, וכן . ראה לעיל (סימן קט) מבחינה .
 
 קרני ראם –  . שכל עיקרו הוא על משיח בן יוסף כביאור רבנו באריכות על פסוק זה (בחיבורו אדרת אליהו). כי משיח בן יוסף הוא בטוריא דיהושע, מלחמה לה' לעמלק מדור דור. 

קרני ראם עיקרם על מלחמת גוג ומגוג המתחלקת לחלקים רבים, וכפי משל המדרש, מלך שכעס על בנו ונשבע לזרוק עליו אבן גדולה ואח"כ נתחרט כו', וכלל גדול הוא כל סבל וכל צער שישראל סובלים מגויים, הן הכלל והן הפרט ומכש"כ בעבודת קבוץ גלויות, ממעטין ומנכין מהיסורים של מלחמת גוג ומגוג, (פתיחתה משנת "אפרים בכורי" לפ"ק כנודע). אשריהם ב"צ היקרים העומדים בפרץ נגד פראי אדם מבני הגר כמו שמובטח לנו, בהם עמים ינגח ולה' הישועה וזאת הדרך והתרופה היותר גדולה ובטוחה להקל אף להסיר את כל יסורי גומ"ג וכל יסורי אר"י -- תקון המדות עם הקמת אנשי אמנה בעיה"ק שעי"ז גאולת האמת וקידוש השם, שהם עיקרי התכלית של כל מעשינו באתחלתא דגאולה. וכבר בארנו לעיל עפ"י רבנו שככל אשר עקבות משיחא מתקדמים בקבוץ גליות, מתגבר הסט"א בכל עוזו במלאכתו העיקרית לכחש ולעקור את האמת והצדק כאמרם חז"ל, . ולעומת כל אלה עלינו לעשות וללחום בכל עוזנו בסעד"ש, להתגבר עליו במעשים ובכל התיקונים כאמור וכמבואר להלן.
 
 קץ המגולה – (סנהדרין צ"ח מגילה י"ז) על הפסוק . וכפירוש רש"י שם שקץ המגולה יקרב את קץ הגאולה, והוא בתפקידו של משיח הראשון, שכל דבר שהוא הכשרה לגאולה נתון בתפקידו של משיח בן יוסף ונקרא "קץ המגולה" ע"ש אדני דגליא, וגם ע"ש ספר הגלוי בענתות , בחינת עלמא דאיתגליא בטוריא דרחל.
 
   – וכן כל לשון קימה הוא בטוריא דיוסף, וראה לעיל (סימן ע"ג) בחינה .
 
   – כל זאת היא בטוריא דיוסף כמובא במדרש (תנחומא סוף ויגש) עפ"י ההשואה .
 
  – הכוונה על  וכן בחושבנא. ראה לעיל (סימן קכה) בחינה צמח צדיק ולהלן (סימן קלח) בחינה .
 
   – כל לשון קימה היא בטוריא דיוסף עפ"י הכתוב . וכן בחושבנא  בגימטריא . 
 
   – שנאמר על יוסף – (חסר)  
 
   – זה נאמר על משיח בן יוסף שהוא קם מעצמו באיתערותא דלתתא בדרך טבעית (כביאור הרה"ג בעל אור החיים על פסוק זה)  בגימטריא  
 
   – זה נאמר על אפרים שהוא משיח בן יוסף שעל ידו קבוץ גלויות, וראה לעיל (סימן א) בחינה אפרים בכורי וכנודע כל לשון קימה היא בטוריא דיוסף - .
 
  , ושם , ושם , ושם  המכוון לאליהו שהוא יסוד שרשו של משיח בן יוסף.
 
   – זה קולו של יהושע בטוריא דמשיח בן יוסף. בטוריא זו היה משה רבנו עד מתן תורה, וזהו סוד  (וברמזי רבנו  בחושבנא  וזה שייך לעקבות משיחא עפ"י האמור שם: ). וממתן תורה עלה מרע"ה לדרגה דתפארת וברזא דתו"ר, ואחרי זה האציל את דרגתו הקודמת בסוד קול התור ליהושע. ובמלת  ראה רבנו רמז לשמו () ו (בלי ו' כמו תר אסתר)  בחושבנא. וזכיתי אף אני לרמז קדוש ב"קול התור" עפ"י רבנו. וכן  בחושבנא.
 
 ראש אפרים –  . ראש אפרים הוא הצד הרוחני של משיח בן יוסף המסתייע משפע החסד מסטרא דימינא. וזאת כוונת יד ימינו על ראש אפרים ברמזי רבנו,  בגימטריא . וברמזי רבנו (עפ"י אבי מורי ר' בנימין)   בחושבנא. 
 
   – בטוריא דהוד ומלכות בחינת צפונית מערבית, כי משיח ב"י בצפון והשכינה במערב, ראה לעיל (סימן קכו) בחינה .
 
 ראש יוסף  , נקרא ראש בשביל שהוא וממנו משיח הראשון.
 
   – רוחא דמשיחא וכן  שנאמר על יוסף.   
 
   – רגלי מבשר הם ב' המשיחין שבנצח והוד ועליהם נאמר  . מבשר הוא ביסוד בטוריא דמשיח הראשון.
 
 ששון ושמחה – בפסוק  . ששון ושמחה הם ב' המשיחין, ועיקרו של ששון הוא משיח בן יוסף שעליו נאמר בפסוק זה  עפ"י רבנו בסוד האותיות חפ"ף (בספר לקוטי הגר"א) והוא עיקר כוונת הגמרא  על ענין ששון ושמחה. ורבנו זכה להשיג כוונת הגמרא בזה בכל תכליתה ועל זאת אמר לנו רבנו שאילו לא נברא אלא כדי להשיג דבר זה – כדאי הוא לו, וכנודע שהוא בעצמו היה נהורא דמשיח בן יוסף, לעורר על קבוץ גלויות תחילה בסוד , דרגא דהוד, ובסוד , ואחר כך בנסיעתו לארה"ק עלה במעליתא דנצח שבתפארת (ע"ד סוד ענין זה כתבו גם אחדים מחברתנו, טובים השנים ה"ה ר' סעדיה ור' מנחם מנדיל ב"ר ברוך נ"י).
 
   –  בגימטריא , כי דרך המלחמה בעמלק תחלתה בדרך סוד, וכפי שכבר מבואר לעיל כי העבודה בקבוץ גלויות היא מלחמה בעמלק להכריע את הס"מ בשערי ירושלם ויהושע הוא ביעודו של משיח בן יוסף. רבנו רמז ג"כ בפסוק  בחושבנא  וראה לעיל (סימן צ"ה) בחינה .
 
   – גזירה זו הוא כעונש לכפר   שנאמר על יוסף. וכל הענין של שדות יקנו הוא בסמיכות לפרק הקודם  ששם מדובר על ארבע התכונות של אפרים שהוא משיח בן יוסף כמבואר לעיל (סימן א') בחינה . 
 
 שריה בן דן – הוא העוזר למשיח בן יוסף להפיל את ארמילוס הרשע כמובא בזהר .
 
   – בפסוק  (לפי הכתיב בלי ו') בגימטריא . היינו שאחיו לא ידעו את יעודו של יוסף שהוא משיח בן יוסף. 

כבר ביאר רבנו את מחשבתם הראשונה של אחי יוסף, הם ידעו כשירדה נשמתו של אברהם אבינו לעולם נתדבקה בו קליפת הימין על כן יצא ממנו ישמעאל להפריד ממנו את הקליפה, וכשירדה נשמתו של יצחק אבינו נתדבקה בו קליפת השמאל ע"כ יצא ממנו עשו להפריד ממנו את הקליפה, וחשבו שהקליפה האמצעית נתדבקה ביעקב שהוא בקו האמצעי, ואחרי שראו כי יוסף מתנהג במדות של גאווה חשבו בודאי כי יוסף הוא הקליפה שנפרד מיעקב. והם לא ידעו את קדושתו ויעודו הגדול של יוסף להכשרת הגאולה.
 
   – לפי המדרש וכמובא ברש"י שם: , ולפי באור רבנו: שארית יוסף היינו שארית קיום ישראל ביעודו של משיח בן יוסף וכן כמו שנאמר . ויעודו זה נמשך בכל דור ודור.
 
   ושם  – כל הבחינות שבפרק זה בשוב ה' את שיבת ציון וכו' נאמרו על יעודו של משיח בן יוסף כמבואר במדרש (תנהומא סוף ויגש) בענין זה: . כי קבוץ גלויות בעקבות משיחא הוא ע"י משיח בן יוסף, וגם רמז רבנו ע"ז   נאמר על קץ הגאולה (רש"י שם)  כמו  בחושבנא.  בגימטריא  בכוונת אילת השחר שבגמרא.
 
   – כל הפרק הזה נאמר על משיח בן אפרים ראה לעיל (סימן א') בחינה אפרים בכורי שעל ידו קבוץ גלויות. ורבנו הוסיף רמז ע"ז "שבי אל עריך" (לפי הכתיב שבי בלי ו') בגימטריא "עדות ביהוסף" ראה לעיל (סימן קי"ז) בחינה עדות ביהוסף, ושם הציבי לך ציונים וכו' שיתי לבך למסילה וכו'.
 
 תפוח –  , זהו בטוריא דמשיח בן יוסף.
 
 תקון עולם במלכות שדי – כל לשון תקון הוא ביעודו דמשיח בן יוסף, זהו תכלית התכליתין של כל עבודת האתחלתא בעקבות משיחא אשר עיקריה הם קבוץ גלויות, בנין ירושלם, ביעור רוח הטומאה מן הארץ, גאולת האמת, קידוש השם ותקון עולם במלכות שדי עפ"י הכתוב  , היינו קיבוץ גלויות. , היינו בנין ירושלם וביעור שממת הארץ. , היינו גאולת האמת, כי ירושלם נקראת עיר האמת. , היינו קדוש השם. , היינו תקון עולם במלכות שדי. כל אלה ביעודו של משיחא דאתחלתא משיח הראשון משיח בן יוסף הבאים באיתערותא דלתתא ושלמותם ע"י משיח בן דוד שיבוא בב"א.
 

עד כאן קנ"ו הבחינות והכנויים של משיחא דאתחלתא, משיח בן יוסף. ושוב אני חוזר על דבר החובה והמצוה להתפלל בכל יום בעד חייו והצלחתו של משיח בן יוסף כמבואר לעיל פרק א'. גם מצוה רבה לדבר בו תמיד, שע"י הדבור בו מתעוררים רחמי שמים עליו ועל כל בית ישראל עפ"י הכתוב על אפרים שהוא משיח בן יוסף: .