מקראי מועד/סוכות


ראשון של סוכות

קריאת התורה ליום הראשון
מנהג אשכנז בארץ ישראל לקרוא את מגילת קֹהלת מיד לפני קריאת התורה אם חל יום טוב ראשון של סוכות בשבת. ואילו בחוץ לארץ קוראים אותה בשמיני עצרת.

קריאת התורה בספר התורה הראשון מתוך ספר ויקרא, פרשת אמֹר.

מפטיר ליום הראשון
קריאת התורה למפטיר בספר התורה השני מתוך ספר במדבר, פרשת פינחס.

הפטרה ליום הראשון

יום טוב שני של גלויות: שני של סוכות

קריאת התורה ליום השני
קריאת התורה ביום טוב שני של גלויות זהה לקריאת התורה ביום הראשון.

מפטיר ליום השני
ביום טוב שני של גלויות קורא המפטיר כמו ביום הראשון.

הפטרה ליום השני

חול המועד סוכות

קריאת התורה לחול המועד בארץ ישראל (קרבן היום)

קריאת התורה לחול המועד סוכות מתוך ספר במדבר, פרשת פינחס.

קריאת התורה לכל אחד מארבעת העולים, בכל יום של חול המועד סוכות (חוץ משבת חול המועד), היא שלושת הפסוקים של קרבן היום. כלומר: חוזרים וקוראים את אותם שלושה פסוקים (של קרבן היום) ארבע פעמים. ואילו בשבת חול המועד, לאחר הקריאה לשבעת העולים, קוראים את קרבן היום למפטיר (פעם אחת).

קריאת התורה לחול המועד בחוץ לארץ (ספיקא דיומא)

קריאת התורה לחול המועד סוכות מתוך ספר במדבר, פרשת פינחס.

קריאת התורה לכל אחד מארבעת העולים, בכל יום של חול המועד סוכות (חוץ משבת חול המועד), היא פסוקים של "סְפֵקָא דְּיוֹמָא" (או פסוקים שבאים ברצף לאחריהם או לפניהם). ואילו בשבת חול המועד, לאחר הקריאה לשבעת העולים, קוראים את "סְפֵקָא דְּיוֹמָא" למפטיר. את הפסוקים של "סְפֵקָא דְּיוֹמָא" בכל יום ויום של חול המועד קוראים כדלהלן:

לפי השולחן ערוך קוראים:
כהן: "וביום השני..."
לוי: "וביום השלישי..."
שלישי חוזר וקורא: "וביום השלישי..."
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום השני... וביום השלישי..."
לפי הרמ"א קוראים:
כהן: "וביום השני..."
לוי: "וביום השלישי..."
שלישי: "וביום הרביעי..." (שייך ליום המחרת ומופיע בצבע אפור)
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום השני... וביום השלישי..."

לפי השולחן ערוך קוראים:
כהן: "וביום השלישי..."
לוי: "וביום הרביעי..."
שלישי חוזר וקורא: "וביום הרביעי..."
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום השלישי... וביום הרביעי..."
לפי הרמ"א קוראים:
כהן: "וביום השלישי..."
לוי: "וביום הרביעי..."
שלישי: "וביום החמישי..." (שייך ליום המחרת ומופיע בצבע אפור)
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום השלישי... וביום הרביעי..."

לפי השולחן ערוך קוראים:
כהן: "וביום הרביעי..."
לוי: "וביום החמישי..."
שלישי חוזר וקורא: "וביום החמישי..."
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום הרביעי... וביום החמישי..."
לפי הרמ"א קוראים:
כהן: "וביום הרביעי..."
לוי: "וביום החמישי..."
שלישי: "וביום הששי..." (שייך ליום המחרת ומופיע בצבע אפור)
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום הרביעי... וביום החמישי..."

לפי השולחן ערוך קוראים:
כהן: "וביום החמישי..."
לוי: "וביום הששי..."
שלישי חוזר וקורא: "וביום הששי..."
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום החמישי... וביום הששי..."
לפי הרמ"א קוראים:
כהן: "וביום החמישי..."
לוי: "וביום הששי..."
שלישי: "וביום השביעי..." (שייך ליום המחרת ומופיע בצבע אפור)
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום החמישי... וביום הששי..."

לפי השולחן ערוך קוראים:
כהן: "וביום הששי..."
לוי: "וביום השביעי..."
שלישי חוזר וקורא: "וביום השביעי..."
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום הששי... וביום השביעי..."
לפי הרמ"א קוראים:
כהן: "וביום החמישי..." (שייך ליום אתמול ומופיע בצבע אפור)
לוי: "וביום הששי..."
שלישי: "וביום השביעי..."
רביעי חוזר וקורא את כל ספיקא דיומא: "וביום הששי... וביום השביעי..."

שבת חול המועד סוכות

קריאת התורה לשבת חול המועד
מנהג אשכנז לקרוא את מגילת קֹהלת מיד לפני קריאת התורה בשבת חול המועד סוכות.

קריאת התורה בספר התורה הראשון מתוך ספר שמות, פרשת כי תשא.

מפטיר לשבת חול המועד

בארץ ישראל קוראים למפטיר את שלושת הפסוקים של קרבן היום.

בחוץ לארץ קוראים למפטיר את הפסוקים של סְפֵקָא דְּיוֹמָא.

הפטרה לשבת חול המועד

שמיני עצרת ושמחת תורה בארץ ישראל

חובת היום: חמישה קוראים מ"וְזֹאת הַבְּרָכָה" עד "וּבְגַאֲוָתוֹ שְׁחָקִים".
עולים נוספים: נוהגים להעלות הרבה עולים נוספים לכבוד היום בשמחת תורה, וכן להעלות את כל הילדים הנמצאים בבית הכנסת. את כולם מעלים אחרי העולה החמישי קודם "חתן מעֹנה". קוראים וחוזרים מתחילת פרשת "וְזֹאת הַבְּרָכָה", לפחות שלושה פסוקים לכל אחד. ויש נוהגים לחזור רק על שלושת הפסוקים מ"וּלְאָשֵׁר אָמַר" עד "וּבְגַאֲוָתוֹ שְׁחָקִים" (=חמישי) לכל העולים הנוספים.
חֲתַן מְעֹנָה: נוהגים להוסיף "חֲתַן מְעֹנָה" לפני חתן תורה וחתן בראשית. הוא קורא שלושה פסוקים מ"מְעֹנָה" עד "עַל־בָּמוֹתֵימוֹ תִדְרֹךְ".
חֲתַן תּוֹרָה: חתן תורה חוזר וקורא מ"וזאת הברכה" עד הסוף. חתן תורה אינו אומר קדיש אחרי הקריאה, ומברכים אותו רק לאחר קריאת "בראשית", כדי לקרוא "בראשית" תיכף ומיד אחרי סוף התורה.
חֲתַן בְּרֵאשִׁית: חתן בראשית קורא בספר התורה השני מ"בראשית ברא" עד "אשר ברא אלהים לעשות."
מפטיר: המפטיר קורא בספר התורה השלישי. קריאה זו ("ביום השמיני...") זהה לקריאה של שמיני עצרת בחוץ לארץ.

ליל שמחת תורה: בליל שמחת תורה נוהגים להעלות שלושה אנשים לקרוא בתורה מתחילת פרשת "וְזֹאת הַבְּרָכָה" (קוראים כמו במנחה בשבת ושני וחמישי), והעולים מברכים על קריאתם (שו"ע או"ח תרס"ט סעיף א' ומ"ב שם סקט"ו).
חובת היום: בשחרית קוראים חמישה מ"וְזֹאת הַבְּרָכָה" עד "וּבְגַאֲוָתוֹ שְׁחָקִים". בשבת (בארץ ישראל) קוראים עוד שלושה פסוקים מ"מְעֹנָה" עד "עַל־בָּמוֹתֵימוֹ תִדְרֹךְ" ל"ששי", ואחר כך חוזר "חתן תורה" לקרוא מ"מְעֹנָה" עד הסוף. ויש נוהגים שבשבת מחלקים גם את העלייה הראשונה: כהן קורא עד "יִשָּׂא מִדַּבְּרֹתֶיךָ" ולוי קורא מ"תּוֹרָה צִוָּה־לָנוּ מֹשֶׁה" עד "וְעֵזֶר מִצָּרָיו תִּהְיֶה", ואז יוצא שהעולה השביעי הוא הקורא מ"מְעֹנָה" עד "עַל־בָּמוֹתֵימוֹ תִדְרֹךְ".
עולים נוספים: חוזרים וקוראים מ"וְזֹאת הַבְּרָכָה" עד "וּבְגַאֲוָתוֹ שְׁחָקִים" לחמישה עולים כל פעם, כדי להעלות כל אחד ואחד הנוכח בבית הכנסת. בסוף נוהגים להעלות את כל הילדים הנמצאים בבית הכנסת ביחד ומכסים אותם בטליתות כחופה ("כל הנערים").
חֲתַן תּוֹרָה: חתן תורה קורא מ"מְעֹנָה" עד הסוף.
חֲתַן בְּרֵאשִׁית: חתן בראשית קורא בספר התורה השני מ"בראשית ברא" עד "אשר ברא אלהים לעשות."
טעמי המקרא: בשמחת תורה יש נוהגים לקרוא במנגינת הטעמים המיוחדת של הימים הנוראים, ואף לברך על הקריאה במנגינה זו.
מפטיר: המפטיר קורא בספר התורה השלישי. קריאה זו ("ביום השמיני...") זהה לקריאה של שמיני עצרת בחוץ לארץ.

קריאת התורה לשמחת תורה (ספר ראשון), לפי מנהג הספרדים ועדות המזרח
קריאת התורה בספר התורה הראשון מתוך ספר דברים, פרשת וזאת הברכה.

קריאת התורה לשמחת תורה (ספר ראשון), לפי מנהג האשכנזים
קריאת התורה בספר התורה הראשון מתוך ספר דברים, פרשת וזאת הברכה.

קריאת התורה לשמחת תורה (ספר שני)
קריאת התורה בספר התורה השני מתוך ספר בראשית, פרשת בראשית.

מפטיר לשמיני עצרת (ספר שלישי)
קריאת התורה למפטיר בספר התורה השלישי מתוך ספר במדבר, פרשת פינחס.

הפטרה לשמחת תורה

שמיני עצרת בגלויות

קריאת התורה לשמיני עצרת
מנהג אשכנז בחוץ לארץ לקרוא את מגילת קֹהלת מיד לפני קריאת התורה אם חל שמיני עצרת בשבת. ואילו בארץ ישראל קוראים אותה ביום טוב הראשון.

קריאת התורה בספר התורה הראשון מתוך ספר דברים, פרשת ראה. 

לפי השולחן ערוך, בשבת מתחילים לקרוא ב"עַשֵּׂר תְּעַשֵּׂר" (כשמחלקים את הקריאה לשבעה עולים), ושלא בשבת מתחילים לקרוא מ"כׇּל־הַבְּכוֹר" (כשמחלקים את הקריאה לחמישה עולים). למנהג פולין (רוב הקהילות שנוהגים בהן מנהג אשכנז) ראו להלן.

 

במנהג פולין מתחילים תמיד לקרוא מ"עַשֵּׂר תְּעַשֵּׂר" בשמיני עצרת (אפילו שלא בשבת כשמחלקים את הקריאה לחמישה עולים). חלוקת הקריאה החל מ"עַשֵּׂר תְּעַשֵּׂר" לחמישה עולים (ולשבעה בשבת) היא באופן הזה:

מפטיר לשמיני עצרת
קריאת התורה למפטיר בספר התורה השני מתוך ספר במדבר, פרשת פינחס.

הפטרה לשמיני עצרת

שמחת תורה ביום טוב שני של גלויות

בחוץ לארץ חוגגים את שמחת תורה ביום טוב שני של גלויות. קריאת התורה וההפטרה זהות לשמיני עצרת ושמחת תורה בארץ ישראל, אבל בחוץ לארץ שמחת תורה אינה חלה בשבת לעולם. להסבר מפורט על מנהגי הקריאה ראו לעיל.

קריאת התורה לשמחת תורה (ספר ראשון)
קריאת התורה בספר התורה הראשון מתוך ספר דברים, פרשת וזאת הברכה.

קריאת התורה לשמחת תורה (ספר שני)
קריאת התורה בספר התורה השני מתוך ספר בראשית, פרשת בראשית.

מפטיר לשמיני עצרת (ספר שלישי)
קריאת התורה למפטיר בספר התורה השלישי מתוך ספר במדבר, פרשת פינחס.

הפטרה לשמחת תורה

הערות

קריאות המועדים
חג סוכות