חוק המילוות (הוראות שונות)
; ; ; ; ; ; ; ; ; ; ; .

 שר האוצר (להלן – השר) רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות הוראות בדבר תשלום ריבית או הפרשי הצמדה (להלן – פיצוי) על מילווה לפי חוק המצויין  או  וכן על הריבית והפרשי ההצמדה על מילווה כאמור, שלא נפרעו תוך שלושה חדשים מהמועד שנקבע לפרעונם (להלן – מועד הפרעון) ונפרעו אחרי תחילתן של התקנות; מילווה שלא נפרע כאמור ייחשב מילווה מועדף כמשמעותו  לכל דבר וענין.
 בתקנות כאמור בסעיף קטן (א) ייקבעו שיעורי הריבית או ההצמדה, הסכומים שעליהם ישולם הפיצוי והתקופה אשר לגביה ישולם, וניתן לקבוע סוגי פיצוי ושיעורי פיצוי שונים לפי המילווה, לפי מועד הפרעון, לפי התקופה שעליה הוא משתלם, או לפי התקופה שעברה ממועד הפרעון ועד לפרעון בפועל.
 לא ישולם פיצוי לגבי תקופה שלאחר תום חמש עשרה שנים ממועד הפרעון.
 מי שחל עליו , יהיה זכאי לתשלום פיצוי מכוח סעיף זה רק לגבי התקופה שלאחר תום התקופה שלגביה הוא זכאי לריבית ולהפרשי הצמדה כאמור , ובלבד ששתי התקופות יחד לא יעלו על חמש עשרה שנים; לענין זה מועד הפרעון של המילווה החדש הוא המועד שבו תמה תקופת הזכאות לפי .
 השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לפטור את הריבית ממס הכנסה, פטור מלא או חלקי.
 לא תחול על המדינה או על בנק ישראל חובה לשלם פיצוי או כל תשלום אחר לגבי מילווה לפי חוק המצויין  או  אלא לפי הוראות של אותו חוק או של תקנות לפי סעיף זה.

 השר רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות –
 כי מילווה המצויין  יהיה ניתן להעברה לבנק ישראל בתנאים הקבועים בתקנות;
 כי מילווה מרצון לפי  (להלן – מילווה מרצון), יהיה ניתן להעברה ללא תמורה כתרומה למוסד ציבורי שאישר שר האוצר לענין .
 בתקנות לפי סעיף קטן (א) יכול שייקבע כי ניתן להעביר את כל המילווה ששילם אדם או חלק ממנו, ויכול שייקבעו הוראות בדבר דרכי ההעברה ובדבר הוצאת תעודות מילווה חדשות במקום התעודות המקוריות ובדבר קביעת שווי התעודה לענין הזיכוי או הניכוי לפי .

 ראה השר כי תאגיד ששילם מילווה מרצון נתון במצוקה כלכלית, רשאי הוא להורות כי המילווה ייפרע לפני מועד הפרעון; פרעון כאמור טעון אישור ועדת הכספים של הכנסת.
 ראה השר או מי שהשר הסמיכו לכך כי אדם ששילם מילווה מרצון הוא נכה שדרגת נכותו נקבעה על פי דין ל־40% או יותר והוא נתון במצוקה כלכלית, או הוא בן זוג או הורה של נכה כאמור, רשאי הוא להורות כי המילווה ייפרע לפני מועד הפרעון.
 מתוך מילווה מרצון שקיבל מוסד ציבורי בהעברה כאמור  יוכל לפדות –
 בכל אחת משתי שנות התקציב המתחילות ביום ד׳ בניסן תשל״ט (1 באפריל 1979) וביום ט״ו בניסן תש״ם (1 באפריל 1980) מילווה שערכו הנקוב אינו עולה על 500,000 לירות, ובלבד שלא יעלה סך כל ערכו הנקוב של המילווה הנפדה כך על 50 מיליון לירות לשנת תקציב;
 משנת התקציב המתחילה ביום כ״ו באדר ב׳ תשמ״א (1 באפריל 1981) – מילווה ללא הגבלה.
 השר רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות –
 כי לא תחול הצמדה על מילווה שפרעונו הוקדם לפי סעיף זה, כולו או מקצתו, או כי תחול הצמדה חלקית בלבד;
 הוראות בדבר דרכי הפרעון המוקדם וחישוב הריבית והפרשי ההצמדה.

 ראה השר או מי שהשר הסמיכו לכך כי אדם ששילם מילווה חובה הוא נכה שדרגת נכותו נקבעה על פי דין ל־40% או יותר והוא נתון במצוקה כלכלית, או הוא בן זוג או הורה של נכה כאמור, רשאי הוא להורות כי המילווה ייפרע לפני מועד הפרעון.
 בסעיף זה, ”מילווה חובה“ – מילווה לפי החוקים המצויינים , שאינו מילווה מרצון.

 השר או מי שהשר הסמיכו לכך, בהתייעצות עם נגיד בנק ישראל ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להורות בתקנות –
 בהתאם לשיקולים כלכליים ומינהליים, כי בענפי כלכלה שצויינו בתקנות ייפרע מילווה חובה לפי בקשת המעונין בכך, לפני מועד הפרעון, והכל בתנאים ולפי סכומים ומועדים הקבועים לענפים השונים בתקנות;
 כי מילווה שהועבר לבנק ישראל מכוח  ייפרע לפני מועד הפרעון, בתנאים ולפי סכומים ומועדים הקבועים בתקנות.
 לענין סעיף זה, ”מילווה חובה“ – מילווה המצויין .

 בסופו של כל חוק המצויין  יבוא סעיף בנוסח זה, במספר מתאים ובכותרת השוליים ”סייג“:
 ”הוראות חוק זה כפופות להוראות חוק המילוות (הוראות שונות), תשל״ח–1977“.

 בכל אחד מהחוקים המצויינים , בסעיף 6(ג), ובחוק המצויין , בסעיף 5(ב), במקום הסיפה המתחילה במלים ”קבע אחרת“ יבוא ”קבע בתקנות כי התעודות יהיו סחירות או ניתנות לשעבוד, ובתנאים שקבע“.

 על אף האמור בחוקים המצויינים , מילווה לפי אחד מחוקים אלה יהיה ניתן להעברה לבן־זוגו של בעל המילווה או לילדיהם, על פי פסק דין לגירושין של בית משפט או של בית דין מוסמך.

 על אף האמור בכל אחד מהחוקים המצויינים , שנת מס לענין חוקים אלה תהא תקופה של שנים־עשר חדשים שתחילתה ב־1 באפריל של כל שנה.

 על עיקול של מילווה לפי אחד החוקים המצויינים  יחולו הוראות אלה:
 עיקול של מילווה ייעשה רק בדרך של עיקול תעודת המילווה בידי המחזיק בה;
 מילווה לא יהא ניתן לעיקול לשם מימוש או הבטחה של זכות אשר טוענים לה בניגוד לאמור בחוק המילווה שלפיו הוצאה התעודה;
 המילווה לא יהא ניתן לעיקול לאחר שדמי פדיון המילווה שולמו על־ידי בנק ישראל, החברה, כהגדרתה , בנותנה שירותים לפי , או כל תאגיד בנקאי.
  המילווה לא יהא ניתן לעיקול לאחר שדמי פדיון המילווה שולמו על־ידי בנק ישראל, החברה הבת, כהגדרתה , או כל תאגיד בנקאי.

 השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 ;

 .

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי .

 מילווה לפי , שחל עליו ;

 מילווה לפי , שחל עליו ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי ;

 מילווה לפי .

 ;

 ;

 ;

 .

 מנחם בגיןראש הממשלה
 שמחה ארליךשר האוצר
 אפרים קצירנשיא המדינה

בוט חוקים