יוסף תהלות/ס
תהלים ס

מזמור ס'

פסוק ה
הראית עמך קשה וכו' והנמשכים. עיין מה שכתבתי אני עני בקונטרס כסא דוד דף ע"ב ע"א, עיין שם:

פסוק יג
הבה לנו עזרת מצר ושוא תשועת אדם וכו'. אפשר במה שאמרו רז"ל, כי ברוב רחמיו יתברך, מתוך הצרה עצמה תפרח הישועה. והטעם, כי בזה ניכרין רחמיו ושהכל ממנו יתברך, "כי הוא יכאיב ויחבש" וכו' . וזהו שאמר: הבה לנו עזרת מצר, כלומר: מהצר עצמה תהיה עזרתנו; ובזה ידעו הכל כי שוא תשועת אדם, והכל הוא מסך, מצד רחמיך.

: "ועת צרה היא ליעקב וממנה יושע" , כלומר: ממנה, מהצרה עצמה יושע, משם תהיה התשועה. וזש"ה: "כי אעלה ארוכה לך וממכותיך" עצמן "ארפאך" , וכמו שאמרו רז"ל (פס"ר ל"ג, ועוד). 

ואתיא , דבישראל טרם מכה – צץ רפואה פרח, ולזה בצרה עצמה, ממנה תפרה ישע הרפואה, שכבר קדמה. וכמו שפירשנו: "ליהודים היתה אורה ושמחה", היתה דייקא, כי כבר קודם הצרה היתה אורה.

אי נמי, ליהודים היתה הצרה עצמה אורה ושמחה, דמרדכי שהיה בסכנה, ממנו בא הישועה; וגם אסתר היתה בספק סכנה מכמה אנפי, ועתה נתרבה גדולת מלכותה:

אי נמי, אפשר בהקדמת הרב לב אריה ז"ל, כי  אותיות בתוכחות דתבא, ושם    , ו גימט' , ועם הכולל , להגין,  אני הדל במקום אחר בתוס' נופך. : , גימט' , רמז לצ"ח תוכחות, עזר"ת גימט' שם הוי"ה כ"ו פעמים כ"ו, ויהיה לנו עזרה:
 
אי נמי, הבה לנו.  גימט' , שיתמלא ביודי"ן, גימטריא ברחמים. אי נמי, כי  גימט'  יתהפך לשם הויה, רחמים, כ"ו  כ"ו גימט' עזרת, ותצילנו מהצרה. אי נמי, הבה לנו עזרת מצר,  גימט' , שם מע"ב שמות. וכתבו המקובלים שיכוין בשם זה להקים ולחזק מזלו. אי נמי,  הוא תורה, דבזכות התורה יצילנו מכל צרה, וכמו שאמרו פרק קנין תורה: אין לך בן חורין אלא מי שעוסק בתורה:

פסוק יד
באלהים נעשה חיל והוא יבוס צרינו. אפשר   דמכות : "עומדות היו רגלינו", במלחמה; "בשעריך ירושלם", שערים המצויינים בהלכה. : באלהים, לשמו יתברך נעשה חיל, חילא לאוריתא, ויהיה תורה לשמה;  הוא יבוס צרינו, : "עומדות היו רגלינו, במלחמה":
 
אי נמי, באלהים נעשה חיל, להמשיך לשכינה ב' שלישי אור מ, שהוא גימט' , כמ"ש רבינו האר"י זצ"ל בספר דרך עץ החיים שער כ"א , ואין , והוא יבוס צרינו: