שערי תשובה (מרגליות)/אורח חיים/כד


סעיף ד
 — עיין באר היטב. ומה שכתב "הסומא" כו', שם בשבות יעקב איתא שיש לו ליקח הציצית בשעה שקורא פרשה ציצית אע"פ שנאמר "וראיתם אותו", כיון שישנו בראיה אצל אחרים, עיין שם:

סעיף ו
 — עיין באר היטב. ומה שכתב לעניין לרקום פסוקים כו', עיין ביורה דעה סימן רפ"ג. ואין נכון לעשות כן. ועיין בגינת ורדים כלל א' סימן כ"ה שכתב, שמכל מקום אם כבר נעשה ורקם פרשת ציצית, מותר לברך עליו. ויזהר כשישב על גבי ספסל, יגביהו מצדדים ולא ישב על גוף הטלית שדברי תורה מרוקמים שם. ועיין בש"ך ביורה דעה שם שנהגו היתר לרקום, עיין שם. ועיין בגינת ורדים סימן ק"ו, שהבא לשאול אם ירקום על מפות אין מורין כן היתר לכתחילה, כל שכן על טלית, והביא שם מהרדב"ז. ובלקט הקמח הביא גם כן מהרדב"ז. וכתב שהסכים בתשובה בדיעבד לברך, דמה שכתוב שם ביורה דעה בשם הרמב"ם אינו בטליתים שלנו, שאנו נוהגין בהם קדושה שלא ליכנס בהם לבית הכסא וכיוצא בו, עיין שם. ועיין באליהו רבה בשם מקור חיים, שאף שמצוות אין מצילות מיצר הרע, מכל מקום מצות ציצית מציל. ונראה שלמד כן מעובדא דמנחות, מעשה באדם אחד כו'. וכן הוא אומר: "וראיתם אותו וזכרתם את כל מצות ה'" כו' "אשר אתם זונים אחריהם למען תזכרו" וכו' "והייתם קדושים", ויצאו דברינו בקדושה: