והיא תהלתך
פיוט והיא תהלתך  נקרא גם אשר אימתך על שם מילות הפתיחה.

פיוט קדום   - מהדורה מעומדת ומבוארת

על הפיוט  

הניקוד להלן על פי מחזור מנהג צרפת הנמצא בכתב יד, באוסף פאלטינה, ומחזור נירנברג 1113.

פיוט קדום וזהות כותבו  
מאמר מפורט על מבנה הפיוט במאמר אשר אימתך באראלי אומן - אמנות השיר מאת איתי מרינברג, מביא את רשימת המחקרים על פיוט זה, וביניהם של אפרים חזן, של דניאל גולדשמידט ומנחם זולאי, ובהרחבה מתוך ספרו של אהרן מירסקי הפיוט 
המתאר את משמעות הפיוט כדגש על בקשת התהילה לאל מפי בני האנוש השפלים דווקא, ולא ממלאכי הרום הנפלאים המונגדים לאדם. הפיוט מופיע עם פירוש קצר במחזור קורן, במהדורת חוקר הפיוטים דניאל גולדשמיט. היות שבגניזת קהיר, פיוט זה נמצא בין פיוטים של הפיטן יניי, אך היותה בלתי מחורזת גרמה לחוקרים אלו לסמן זיהוי זה בסימן שאלה, ולחוקרים וביניהם ד"ר יהושע גרנט מן האוניברסיטה העברית ואחרים, להקדימה לתקופת הפיוט הקדם-קלאסי, ולקבוע שהיא אחד הפיוטים הקדומים.

מבנה הפיוט ומשמעותו 
תבנית הפיוט בנוי ארבעה טורים עם צירופי קבע פותחים וסוגרים כל שני טורים (המשמשים כרפרן מתחלפים). לפי אהרן מירסקי זהו רהיט - כלומר החלק השביעי של תשע חלקי קרובות הקדושתא - פיוטים הנאמרים עד לקדושה, בתחילת חזרת הש"ץ של תפילת עמידה בימי הקודש ("מקראי קודש"). הרהיט, פותח במילה ובכן ובחלק מפסוק בנושא החג, מיוסד על פי אקרוסטיכון א"ב כסדרו, ערוך על פי תבנית אחת, ונאמר במהירות. (ראו אהרן מירסקי על הפיוט - באתר דעת)

הצפנות

אתבש 
אתבש: אשר אימתך ב...
גר: מגרי גיא
דק: מבדודי קדח
הצ: מהבל ותוהו  מחציר יבש
ופ: בפותחי קדוש / בפוצחי ברוך (בטפוח ערבות  )
זע: 
חס:
טנ:
ימ:
כל:

שמות 
אשר בן משה ותהילה חזק: 
אשר...
באראלי אמנ / בהמון / בִּירִיעַת מְעוֹנָה (מעונה - ביטוי מסוף ברכת משה)
מגלומי גוש / מדלי מעש / מזיו שונה / 
והיא תהלתך

מרדכי: מלכודי פח מלעוני מר

הפיוט