טור מנוקד אבן העזר קיז
אשה שאין לה וסת לא תשמש אלא על ידי בדיקה.
כיצד היא הבדיקה? - בודקת קודם תשמיש ומיד אחר תשמיש, אם נמצא בעד שאחר תשמיש דם בשלושה תשמישים זה אחר זה, הוחזקה נדה כל ימיה ויוצאת בלא כתובה, ואין לה פירות ולא מזונות ולא בלאות שאינן קיימין דלאו בת תשמיש היא, ויוציא ולא יחזיר עולמית אפילו אם תתרפא, ומותרת לינשא לאחר כמו שפירשתי בהלכות נדה בספר יורה דעה.

ואם שמשה שלוש פעמים ולא מצאה דם - 
כתב רי"ף - שהיא ככל הנשים.
ואדוני אבי הרא"ש ז"ל כתב - שלעולם לא תשמש בלא בדיקה.
וכן כתב הרמב"ם.
וכתב עוד: במה דברים אמורים? - שהיתה כך מתחילת נישואים ומביאה ראשונה ראתה דם, אבל אם אירע לה חולי זה אחר שניסת נסתחפה שדהו, לפיכך אם בעל פעם אחד ולא מצא דם ואחר כך חזרה להיות רואה בכל עת תשמיש, יוציא ויתן כתובה ולא יחזיר עולמית.
וכן כל אשה שנולדו בה מומין אחר שנשאת, אפילו נעשית מוכת שחין אם רצה לקיים יקיים, ואם רצה להוציא יוציא ויתן כתובה.

כתב אדוני אבי הרא"ש ז"ל: האומר על אשתו שאינה ראויה לאיש והיא אומרת שהיא ככל הנשים, דבר זה יבדוק על ידי נשים הגונות וכשרות, אם הן אומרות שאינה ראויה לאיש אין לה עליו לא כתובה ולא תנאי כתובה, ואם הם אומרות שהיא ראויה לאיש הרי היא ככל הנשים, וכל זמן שלא נבדקה אינו חייב במזונותיה.
נמצאו עליה מומין או נדרים, תצא בלא כתובה אפילו נשאת סתם. ולמעלה בהלכות קדושין פירשתי באיזה מומין ונדרים איירי.

ודין הכתובה בנשא אשה ושהתה עמה עשר שנים ולא ילדה, וכן דינה בענין הכתובה אם אחר כך ניסת לשני לשלישי ולרביעי, יתבאר לקמן בעזרת השם בסוף הלכות גירושין בסימן קנ"ד.