טור מנוקד אבן העזר קכח
צריך להזכיר בגט שם המקום שהעדים עומדים שם בשעת חתימה.
ואם שינה והזכיר בו מקום אחר, פסול.
אבל על מקום עמידת הסופר בשעת כתיבה אין לחוש, לפיכך אם נכתב במקום אחד ונחתם במקום אחר יזכיר שם המקום שנחתם בו.
ובספר התרומה כתב - שצריך להזכיר בו גם כן מקום עמידת הסופר, ולכך אמר שצריך שיעמדו הסופר והעדים במקום אחד.
וכן כתב הרמ"ה.
ואדוני אבי הרא"ש ז"ל כתב כסברא ראשונה.

שינה מקום עמידת העדים, כתב רבינו חננאל - שאם ניסת בו הולד ממזר.
וכן כתב הרמ"ה - שאפילו אם נשאת תצא אבל הולד כשר מן השני, ודוקא מן השני אבל מן הראשון הוי ממזר.
ולא נהירא לאדוני אבי הרא"ש ז"ל.
ורבינו תם פסק שהולד כשר אבל לא תינשא בו לכתחילה.
ולפירוש רש"י - תינשא בו לכתחילה.
וכן הוא דעת רב אלפס.

וכותבים שם מקום הבעל והאשה, פירוש מקום עיקר דירתו, כגון פלוני שממקום פלוני.
ואם יש לה שתי שמות כותב "שממקום עיר פלוני וכל שום וחניכה דאית ליה".

וכתב הרמ"ה: כשמגרש בעירו כותב שם העיקר בפרט וכולל שם הטפל בכלל שום וחניכה, וכשמשלח הגט למקום אחר צריך לפרט שניהם, שם מקום הכתיבה ושם מקום הנתינה. ואם רגיל בשני מקומות, כותבים שם מקום עיקר דירתו והוא אותו שדר בו שנים עשר חדש, ואם קנה בה בית דירה מספקא לן אי מיקרי דירה ולכך טוב לכתוב 'וכל שום אחרן דאית ליה ולאתריה'.
ומן הדין היה צריך לכתוב שם העיר של הלידה, אלא דחיישינן שמא יטעה בעיר מולדתו. ואם כתבה ולא טעה בה כשר.
ואדוני אבי הרא"ש ז"ל כתב - שאין צריך לכתוב אלא שם מקום עיקר דירתו, אבל אין צריך להזכיר מקום עמידת הבעל והאשה בשעת הכתיבה ולא מקום לידתן, דעירו ועירה לא קאי אלא אמקום עיקר הדירה, וגם עירו ועירה אין עיכוב בכתיבתן, דמתניתין לא קאמר אלא אם שינה בהם אבל אין עיכוב בכתיבתן.

נוהגין באשכנז ובצרפת לכתוב מקום עירו ועירה של עמידה ודירה ולידה היכא דיודעים משום חששא דשני יוסף בן שמעון.
ואם טעה ושינה מקום הלידה - זה היה מעשה והכשירו רבינו תם, דדוקא בעיקר מקום הדירה הוא דאיכא חששא משום שהוא ידוע לכל וכל אדם נקרא על שם מקום דירתו ממקום פלוני וכשרואים שינוי במקום אומר הוא לא גירש אלא אחר הוא שגירש, אבל מקום לידת האיש אינו ידוע וגם אינו נקרא על שם מקום לידתו וליכא חששא.