Arteria axillaris
Arteria axillaris - a hónaljverőér. Lényegében az arteria subclavia folytatása: csak máskép megjelölt szakasza ugyanazon érnek. Az 1. borda alsó szélétől számítják az axillarist, s a musculus pectoralis major inának alsó széléig, vagyis a karcsontig nevezik így.

Topographia 
Topographiai viszonyai szerint két részt lehet rajta megkülönböztetni; felső pars infraclavicularist és alsó szoros értelmben vett axillarist. Az előbbi a kulcscsont alatt még a mellkason nyugszik, a fossa infraclavicularis tájékán. A pectoralis majornak kulcscsonti részlete fedi, ez alatt a musc. subclavius és musc. pectoralis minor. A két utóbbi izom azonban nem érintkezik egymással, hanem közöttük háromszögletű hézag van, a trigonum clavi-pectorale, hol az arteriár a fascia clavi-pertoralison kívül csak a nagy mellizom fedi. Medialis oldalán, közvetlenül mellette,látjuk itt a vena axillarist, lateralis oldalán a karfonat idegeinek egy részét. 
	A hónaljverőér tulajdonképeni axillaris részlete a mellkasról a felkarra húzódik át, leeresztett kar mellett rézsutosan lefelé, elemelt karnál harántul. Ha a hónaljárkot előlről hátra három részre osztjuk, az elülső és középső harmad határán fut az arteria, felszínesen, csak a fasciától, nyirokcsomóktól, zsírtól és a bőrtől fedve. A nervus medianus két gyökere V-alakban fogja közre az arteriár; medialis oldalán, lateralis oldalán és mögötte a karfonat három másodlagos törzsöke, a truncus secundarius medialis, lateralis és posterior helyezkedik el. Néha kis előlről hátra menő izom keresztezi és fedi a bőr felé az arteriát az úgynevezett izmos hónaljív. A karra leérve a fascia brachii alá jut s ez alatt fut le a könyökárokig. Az arteria axillaris ágai a mellkas oldalfalát, a hónaljárok bőrét és képződményeit s a vállat látják el.

Ágai 
1. Arteria thoracalis suprema. A kulcscsont alsó széle alatt ered s az első bordaközhöz s a musc. pectoralis major- és minorhoz megy. 
2. Arteria thoraco-acromalis. A kulcscsontalatti tájék jellemző arteriája; a trigonum deltoideo-pectoraleban ered és oszlik is el ágaira. Ezek a következők:
 a) Rami pectorales. A mellizmokat látják el, azonkívül hozzájárulnak a mell bőrének s az emlőmirigynek érellátáshoz is.
 b) Ramus acromialis. A rete acromialeba megy át, s ágakat ad a vállizülethez is.
 c) Ramus deltoideus. Egy darabon a vena cephalicával halad a sulcus deltoideopectoralisban s lejebb a musc. deltoideusba tér be. 
3. Arteria thoracalis lateralis s. longa. Igen variabilis kis arteria. Nem halad szorosan együtt a hasonnevű ideggel, hanem előtte húzódik le a musc. serratus anterioron az 5.-6. bordaközig. A nagy mellizom alsó szélénél az emlőmirigyhez ad ágakat: arteia mammariae externae laterales. 
4. Arteria subscapularis. A hónaljverőér legerősebb ága. A fossa axillaris közepén ered s csakhamar két ágra oszlik. 
a) Arteria circumflexa scapulae. A medialis hónaljrésen, vagyis a hosszú tricepsfej s a két teres által közrefogott hasadékon áthatolva a musc. teres minor és infraspinatus alá kerül, ezeket bő elágazással ellátja s a lapocka hátulsó felszínén felfelé húzódva az incisura colli scapulaenál hálózatszerűen közlekedik az arteria transversa scapulae ágaival (fontos anastomosis). Anastomosisa van az a. transversa colli leszálló ágával is.
b) Arteria thoracodorsalis. A musc. latissimus dorsi elülső széle mögött húzódik le, közte s a musc. serratus anterior közt; főkép a latissimus dorsalisban ágazik el. Ez is ad néha egy mammaria externa lateralist. 
5. Arteriae circumfelxae humeri. Egy elülső meg egy hátulsó van. A deltaizom alatt a karcsont sebészi nyakát veszik körül. A hátulsó sokkal erősebb az elülsőnél.
a) Az arteria circumflexa humeri anterior a musc. coracobrachialis alatt lép a csonthoz, s a collum chirurgicumot előlről kerülve meg, a sulcus intertubercularison túl fel- és leszálló ággal végződik. 
b) Az arteri circumflexa humeri posterior a lateralis hónaljrésen (humerus, teres minor, teres major, caput longum tricipitis) keresztül haladva éri el a csontot; ez a deltaizom fő arteriája. A csontot hátulról kerüli meg. A circumflexák rendellenességei nem ritkák; közös törzsökkel eredhetnek, amelybe be lehet foglalva az arteria subcapularis is. A környékbeli arteriákkal (arteria circumflexa scapulae, profunda brachii, ramus deltoideus arteriae thoraco-acromialis) bőven közlekednek.

Nomenclatura

Források 
Toldt: Anatomischer Atlas (1901)
Regéczy-Toldt: Az ember anatómiája (Oktatási anyag Debreceni Egyetem Általános Orvostudományi Kar 1993)
Orvostudomány
Keringési rendszer