Angiologia
Az angiologia az élő szervezetek keringési rendszereivel, érhálózatával, véredényeivel foglalkozó anatómiai szakág.

Angiologia – Értan (edény, ér) 
A testnek csaknem valamennyi szövetét két csatornarendszer hálózza át, az egyikben vér, a másikban színtelen folyadék: nyirok kering. Eszerint vérereket (vasa sanguifera) és nyirokereket (vasa lymphatica) különböztetünk meg. A nyirokrendszer a vérrendszertől egész kiterjedésében független, végső kivezető törzsökei azonban belenyílnak a vénákba, s így a nyirok végül is a véráramhoz keveredik.

Vérrendszer  
A vér útján jutnak szöveteinkhez a tápláló anyagok és az égési folyamatokhoz szükséges oxigén, s a vér viszi el a szövetekből a szén-dioxidot és az egyéb gáznemű anyagcseretermékeket, valamint a nyirokerekkel együtt a folyékony bomlástermékeket. A vérerek dús hálózattal szövik át a testet; csak pár szövetünk marad erek nélkül, éspedig a hámok általában, a hámképződmények (haj, szőr, köröm), a porcogószövet, a szem szaruhártyája, a fogszövet és tulajdonképen a csontszövet is.

Érrendszer 

Az ereknek csak főtörzsöketi és durvább eloszlásai láthatók szabad szemmel, elágazódásuk legnagyobb része már a mikroszkópi vizsgálat körébe esik. Az erekben a vér mozgását, vagyis a vérkeringést, circulatio sanguinis, a vérpályába iktatott izmos falzatú, tömlőszerű szerv, a szív tartja fenn rhytmusos összehúzódásaival; a mozgás irányát a szívnem s a vénákban elhelyezett billentyük szabják meg. A szívből a vér a verőerekbe, arteriae, jut. Ezek magyar neveket az érverés, pulsus tüneményétől vették. Mindinkább eloszolva, gyengébb ágaikkal a szövetekbe nyomulnak s végül egy sűrű, egyenletes mikroszkópos hálózatba, a hajszálerek, vasa capillaria, recéjébe mennek át. A hajszálerekben megy végbe az érrendszer tulajdonképeni rendeltetése: a szövetekkel való gáz- és anyagcsere. Egységes hálózatukból a verőereknél vékonyabb falzatú erek, a gyüjtőerek, venae, bontakoznak ki. Első darabjuk csak nagyítóval látható, de a kis vénák mind erősebb ágakká egyesülnek, s végül a vénarendszer két erős törzsökkel nyílik a szívbe. A  hajszálerek a vérrendszernek a verő- és gyüjtőerek közé iktatott külön szakaszát  teszik.

Nomenclatura 
Az anatómiában a latin elnevezések egységesítését három időpontban végezték el az anatómusok. Az elfogadott anatómiai elnevezéstanokat (nomenclaturát) azon városokról nevezték el, ahol kihirdették őket. Ezek alapján megkülönböztetünk Bázeli (BNA) 1895, Jénai (JNA) 1935 és Párizsi (PNA) 1955 anatómiai nomenclaturát. Jelenleg anatómiát a legutóbb megjelent Párizsi Nomina Anatomica alapján oktatnak, de a mindennapos orvosi gyakorlatban a legrégebbi Bázeli elnevezéstan szerint írott meghatározásokkal találkozhatunk. Az alábbiakban a szócikkhez tartozó anatómiai nevek nomenclatura szerinti tagolása látható, az egy anatómiai fogalomhoz tartozó elnevezések megtalálásához:

Források 
Toldt: Anatomischer Atlas (1901)
Regéczy-Toldt: Az ember anatómiája (Oktatási anyag Debreceni Egyetem Általános Orvostudományi Kar 1993)
Orvostudomány
Keringési rendszer