Arteria radialis
Arteria radialis - az orsócsontütőér az alkaron. Ez a vékonyabb és felszínesebb a két alkarverőér közül, de inkább esik a karverőér egyenes folytatásába. A kezdetén elég felszínesen a könyökárkot határoló két izom, a musc. pronator teres és musc. brachioradialis közt helyezkedik el. Az alkar középső harmadában elfedi a musc. brachioradialis széle. Distalisabban, ahol az izmok már inakba mennek át, a musc. brachioradialis és musc. flexor carpi radialis ina közt egészen felszínes helyzetűvé lesz; csak a fascia antibrachii és a bőr fedi. Ez az a nevezetes hely, ahol az orvos az érverést szokta tapintani. A feltételek kedvezők is erre, mert az arteria itt nemcsak felszínesen van, hanem csontos alapon, a radius distalis végén is, csak a pronator quadratus tapadása által elválasztva a csonttól. A nervus radialis nem fut az arteriával, hanem csak a közelében. 
	A kéztőre érve az arteria radialis a háti oldalra kanyarodik fel. Az abductor pollicis longus és extensor pollicis brevis által közösen alkotott inköteg s az os naviculare közti hézagon áthatolva a fossa tabatiereba jut, ebben rézsutosan distalis irányban halad, elmegy az extensor pollicis longus ina alatt s az I. kézközépcsontközti hézagban a musc. interosseus dorsalis I. két feje közti résen áthajlik a tenyéri oldalra, melynek mélyében a mély tenyéri ívet, arcus volaris profundus, alkotja.

Ágai 
1. Arteria recurrens radialis. Az a. radialisnak mindjárt a kezdetétől ered s a musc. brachialis és brachioradialis közti barázdában visszahajolva az arteria collateralis radialisszal anastomosál, azonkívül izomágakat is ad, s a rete cubiti alkotásában is részt vesz. 
2. Ramus carpeus volaris. Az alkar distalis tájékán, a pronator quadratus alsó szélénél ered s a rete carpi volareba megy át. 
3. Ramus volaris superficialis. Vékony ág, a thenar tövén ered, ezt el is látja és rendesen, de nem mindig, egyesül az arteria ulnaris felületes ágával s ezáltal kiegészíti az arcus volaris superficialist. 
4. Ramus carpeus dorsalis. A kéztő magasságában harántul ulnarfelé megy a az izületi szalagok felett elterülő arteriás fonatba, a rete carpi dorsaleba olvad bele. E fonatból ered a három arteria metacarpea dorsalis, a II., III. és IV. spatium intermetacarpeumban distalfelé húzódó verőerek. E vékony ágak az ujjak tövében két-két arteria digitalis dorsalis propria-ra oszlanak, amelyek a II.-V. ujj egymás felé fordult oldalain húzódnak, de csak a II. ujjpercig. A metacarpea dorsalisok kettéoszlásuk helyén egy-egy átfúró anastomosáló ágat, rami perforantes, bocsátanak a tenyéri oldal felé, a digitales communes volares végéhez; egy másik perforans águk a kezdeti részükről a kézközépcsontok alapjai között indul el, s a mély tenyéri ívhez megy. 
A hüvelyk metacarpea dorsalisa nem a rete dorsaleból, hanem magából a radialisból ered s két digitalis propriájával a hüvelyk ulnaris oldalát s a mutatóujj radialis oldalát látja el a kézháti oldalon. A hüvelyk radialis oldali digitalis dorsalis propriája önálló ága az a. radialisnak, hasonlóképen a kisujj ulnaris szélének dorsalis arteriája is önálló ág, de ez már a rete carpi profundumból ered. 
A tenyérre való áthajlása közben és után a radialisnak következő ágai vannak:
5. A. princeps pollicis; a hüvelyk két oldalát látja el a volaris oldalon, arteria digitales volares pollicis. 
6. A. volaris indicis radialis. Néha a princepsból ered. 
7. Ramus volaris profundus. Egyenes folytatása a radialisnak; a tenyér mélyébe hajolva az arteria ulnaris mély ágával a mély tenyéri ívet, arcus volaris profundus, alkotja. Ebből apró visszahajló ágak erednek, melyek a rete carpi volareba mennek át, distalis irányban pedig az arteriae metacarpeae volares. Ezek a II.-IV. kézközépinterstitiumba mennek s részben az izmokban ágaznak el, részben az interstitium distalis végén anastomosálnak a distalis volarisokkal.

Nomenklatúra

Források 
Toldt: Anatomischer Atlas (1901)
Regéczy-Toldt: Az ember anatómiája (Oktatási anyag Debreceni Egyetem Általános Orvostudományi Kar 1993)
Orvostudomány
Keringési rendszer