Nyáry Pál beszédei az 1848-as magyarországi országgyűlésen


Országgyűlés

1848 nyári ülésszak

1848. július 6. 
Miután a házelnök bejelenti, hogy a 284 igazolt képviselő van jelen, tehát »a ház alakitva van« és a tisztviselők választása következik: 

Deák Ferenc válaszolt rá: a kormány ebben nem tud nyilatkozni, a belháború veszélye fenyeget, a ház ítélje meg, hogy az újonc és pénz megajánlás néhány napi késedelme a kiállításban nem okoz-e késedelmet. Nyáry válasza: 

Az ülés végén, a házszabály bizottság tagjaira való szavazás végén szólalt fel még Nyáry:

1848. július 7. 
Hajdu Jeromos igazolási ügyét tárgyalja a ház. Madarász László a a választási jegyzőkönyv felolvasása ellen érvel, „Bartos és Csiki Sándor ezt mindenkorra elvül kivánák kimondani.”

Nyáry inditványára csak saját maga szavaz.

„Bozsinka krassókerületi” képviselő igazolási ügye. „Az elnök jelenté, hogy a ministeriumtól e választás ellen épen most érkezett egy petitio. (Felkiáltások: már ennyi is elég.)”

1848. július 8. 

„Simonyi Ernő nyitra-privigye-kerületi képviselő választásában az osztály sértve látja a formákat.” Tanárky és Besze érvénytelenítés melletti érvelése után, „Nyári P. hasonló okokból tagadá, hogy a háznak joga volna ily választást érvényesiteni.”  

„A hetedik osztály egy botrányos választást hozott szőnyegre: Balogh Kornél győrmegyei öttevényi ker. követét.” „Nyáry P. jellemzőnek találá, hogy valaki ily megbizólevéllel a képviselők közé be mer lépni.”

Zilah és Kraszna megye 3 követének ügye.

Szemere nem volt jelen, Deák válaszolt, hogy a belügyminiszter a főrendi táblán van, s amint lehet értesítik.

Nagy Károly választási ügye. (Petőfivel szemben)

1848. július 10. 
Az ülés elején rögtön Nyáry szólal föl: 

„Nyári P. emlékezteté a házat a kraszna-zilahi hármas követválasztás tárgyában tegnapelőtt a ministeriumhoz intézett interpellátiójára.” Szemere válaszára Nyáry reagált.

Ezután Kovács Lajos és Szunyogh Rudolf szól hozzá: mivel a választásokat a megyei központi választmányok rendezték, hogyan lehetne a főispánt felelősségre vonni, illetve hogy a választmány is felelősségre kellene vonni. Nyáry válaszol: 

Kazinczy Gábor ellene, Madarász László mellette szól hozzá, végül Deák beszéde zárja le az ügyet.

A ház elnököt és tisztviselőket  választott. Pázmándy Dénes nyitóbeszéde után a következőkkel folytatja: „Van szerencsém kijelenteni a háznak, miszerint Kossuth minister ur bejelenté, hogy holnap inditványt teend a haza védelme iránt. Ennek következtében azt gondolom, hogy egyik tárgynak ezt lehetne kitüzni; s ha ezen tárgy befejeztetnék, lehetne a válaszfelirat iránt kitüzni a tanácskozást.” Erre reagál Nyáry:

1848. július 20. 

Nyáry a válaszfeliratról: 

Előbb Kossuth válaszolt rá, "nagy részben" egyetértve a Nyáry által elmondottakkal. Majd Batthyány szólalt föl, hogy az említett formulázást végezzék el, de ne a válaszfeliratba tegyék, mert szerinte nem oda való. Deák a pontonkénti tárgyalást javasolta, ezzel itt azt, hogy a formulázás kérdését majd a vitatott ponthoz érve döntsék el. Végül Kossuth közölte, hogy a formulával holnap áll elő.

OHB 
Az OHB egyik debreceni(?) ülésén, amikor a megyéknek küldendő utasításokat fogalmazták meg:

Kiegyezés 
Deákkal való vitája a kiegyezés megkötéséről:

A kiegyezés után 
Tisza Kálmánról (a 67-es törvények vitája idején):

Jegyzetek 

 MÓRICZ Pál: A magyar országgyűlési pártok küzdelmei a koronázástól a Deák és balközép pártok egybeolvadásáig (1867-1874) I-II. köt. Bp. 1894.
 A magyar nemzetgyülés Pesten 1848-ben. Közli: PAP Dénes. I. köt. Pest, 1866, Ráth Mór. 439 p.

Kordokumentumok