Norgesartikkelen
Vedtatt av Rigsdagen - København oktober 1536

Och efftherthij att Norgis riige nw saa forringget er bode aff magtt och formwæ, och Norgis riigis jndbiggere jcke aldene formwæ att vnderholde thennom ænn herre och konnyng, och samme riige er dog forbundet att bliffue hoes Danmarcks krone till ewiig tiidt, och fleste parthenn aff Norgis riigis raadt, besönnerligenn erchebiscop Oluff, som nw er thet störste hoffuett ther vdj riiget, nw vdj ænn kortte tiidtt er twendne gange mett meste partenn aff Norgis riigis raadt falldne frann Danmarcks riige emodt theres egene forplictellsze, tha haffue vij therefore loffuett och tilsagdt Danmarcks riigis raadt och aadell, att thersom gudt aldmegtiste thet saa forsiett haffuer, att vij samme Norgis riige eller nogre the ledmode, slotte, lande eller sysszell, som ther tiill hörer, kunde bekrefftige eller bekomme vnder vortt hörszom, tha skall thet heer effther weere och bliffwe vnder Danmarcks krone, liige som eth aff the andre lande, Jutland, Fyenn, Sielandt eller Skonæ eere, och her effther jcke weere eller hede jngtet koninge riige for seg, menn eth ledemodt aff Danmarcks riige och vnder Danmarcks krone till ewiige tiidt. dog hues feigde ther aff kan komme, schulle Dan. riigis raadt och jndbiggere wære plictuge mett oss troligenn att hielppe vddraghe.

K. Helle (red.) Norske middelalderdokumenter, Univ.forl. 1973, s. 512

"Efterdi at Norges rike nå så forringet er både av makt og formue, og Norges rikes innbyggere ikke alene formår at underholde dem en herre og konge, og samme rike er dog forbundet at blive hos Danmarks krone til evig tid, og flesteparten av Norges rikes råd, besynderlig erkebiskop Olav, som nå er det største hoved der uti riket, nå udi en kort tid er tvende ganger med mesteparten av Norges rikes råd falne fra Danmarks rike mot deres egne forpliktelser, da har vi derfor lovet og tilsagt Danmarks rikes råd og adel, at dersom Gud allmektigste det så forsett har, at vi samme Norges rike, eller noen av dets ledemot (landsdeler), slott (festninger) eller syssel, som dertil hører, kunne bekreftige eller bekomme under vår lydighet, da skal det herefter være og blive under Danmarks krone, likesom et av de andre lande (landsdeler), Jylland, Fyen eller Sjælland er, og herefter ikke være eller hete intet kongerike for seg, men et ledemot av Danmarks rike og under Danmarks krone til evig tid."
	
Kilde: Fra Olsen, Songstad og Sølvberg: Historiske kilder før 1850, aschehoug 1986 © sporitid.aschehoug.no

Historiske dokumenter