Prinsessan Kristinas död 1624
Nyköping 21. dito.

Then tiugu förste Septembris, emellan 9. och 10. för Middagh, kalladhe Gudh uthaff thenne bedröffuelighe jämmer, och Sorgedaal, til sigh i Himmelen, then Höghborna Princessin, och Fröken, Fröken Christina Gustavi, Sweriges, Göthes, Wendis etc. Arff Fröken: Hwilkens dödhelighe affgång theras Maijsteters, uthi Swerige nu regerandes, sampt underdånernes hierter, högeligen kränckt och bedröffwadt haffwer. Gudh Alzwoldigh, medh sijn Helgha Welsignelse, och Lijffzarffwingar, högstbemälte theras Maijesteter Nådigest igen frögde, theras Majesteter til hugnat, och thetta mächtigha Konungerijket til bijstånd uthi tilkommande tijdher. Och ther man om högbemälte S. Frökens dödh, på naturlighit wijs, mäla skulle, så war H.F. Nådhe kränckt aff en hetigh feber, hwilken then S. Fröiken, uthi sijne Spädhe Åhr, och kleenlighe Lekamen, icke lenge uthstå kunde. Lågh för then skuld icke lenge Siuk, för än Gudh H.F. Nådhe förlossadhe. Men ther man förnembste orsaken betrachtar, hwilken man kallar Causam Causarum, så wille Gudh medh H.F. Nådhe icke länge dröija, at H.F. Nåde icke länge med siukdomen plåghas skulle. Och oansedt H.F. Nådhe medh sijn dödhelighe hädanfärd, så månges rätsinnighe hiertar kränckt haffuer, haffuer lijkwel H.F. Nådhe thet wedherfares och händt, hwilket the wijsa haffua kallat Summum bonum, Thet höghsta godha. In ther man haffuer the wijse Hedningar åthfrågat, hwadh Summum bonum war? Haffua the wijslighen swarat: Nasci & starim Mori. Wij Christne kunnom thetta medh större tröst, ja, större skäl säija, at, nembligh Summum bonum, intet annat är, eller medh rätto kallas kan, än 
     Nasci, renasci & starim mori,
     Födhas hijt til Werlden,
     På nytt födhas, och
     Stracks död hädhan.
Gudh Alzwoldigh högbemälte Salighe Frökens Siäl Nådigest, ibland alle uthwalde, och uthi Abrahams sköte bewara: Och Kråppen uthi the Rättferdighas upståndelse, medh Siälen igen sammanfogha, til then Outhsäijelighe, Ewighwarande och Triumpherande Församblingen, Amen.

Tidningsartiklar
1600-talets verk