Izjava Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti o obnovi Zagreba nakon potresa 22. ožujka 2020.
Izjava Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti o obnovi Zagreba nakon potresa 22. ožujka 2020.

Obnova Donjega grada –idealnoga grada 19. stoljeća

U razornom potresu koji je zadesio Zagreb 22. ožujka 2020. teško je stradalo povijesno središte grada. Uništene  su  ili  oštećene  brojne  zgrade,  vrijedna  arhitektonska  ostvarenja  i  urbano  tkivo  nastajalo stoljećima, a osobito tijekom druge polovice 19. i početkom 20. stoljeća, kada je izgrađen Donji grad. Glavno je pitanje kako pristupiti obnovi središta grada, u kojemu se nalaze brojna kulturnadobra, koje jeprepoznato i zaštićeno kao kulturno-povijesna i ambijentalna cjelina. Povijesnu jezgru grada potrebno je obnoviti tako da zadrži obilježja zagrebačke urbanokulturne prepoznatljivosti srednjoeuropskoga grada. Obnova  mora  afirmirati  povijesniurbani  karakter  bez  obezvrjeđivanja  prepoznatih  i  prihvaćenih vrijednosti središta grada, koristeći se suvremenim zahvatima i tradicionalnim znanjima. Valja prizvati u svijestčinjenicu  da  je  Donji  grad  jedan  od  europskih  modela  idealnoga  grada –uzimajući  u  obzir raspored i omjer njegovih javnih i privatnih površina, kako u makrokompoziciji "perivojne potkove", tako i u proporcioniranju odnosa javnog i privatnog u strukturi blokova. Te vrijednosti idealnoga grada u međuvremenu su teško narušene i ova nesreća pruža mogućnost da se rehabilitiraju.

Multidisciplinarni model obnove 

Zagreb ima priliku obnoviti i osnažiti zapušteno povijesno tkivo grada, afirmirati njegova identitetska obilježja te ga učiniti sigurnijim i otpornijim nego što je bio do sada. Prilika je pokazati da je moguć takav model urbane obnove koji uvažava graditeljsko i kulturno-povijesno naslijeđe koje su naraštaji Zagrepčana  gradili  i  stvarali  te  istodobno  model  koji  osuvremenjuje  grad  u  skladu  s  tehnološkim dostignućima i suvremenim potrebama njegovih stanovnika. Velik je to izazov. Moguće ga je uspješno riješiti  razboritim,  stručno  relevantnim,  znanstveno  utemeljenim,  umjetničko  kreativnim,  tehnološki suvremenim, multidisciplinarnim, politički odgovornim i dugoročno održivim pristupom.Osim  graditeljskoj,  kulturno-povijesnoj  i  komunalno-tehničkoj obnovi, posebnu pozornost potrebno je posvetiti  ljudima,  kojima  treba  osigurati  odgovarajući  smještaj  tijekom  obnove.  Obnova  grada  ne podrazumijeva samo fizičku obnovu zgrada i gradskoga tkiva veći tradicijsku obnovu života, što nije moguće bez stanovnika koji su u nekoliko naraštaja živjeli i radili u povijesnim dijelovima grada. 

Javni interes i opće dobro 

Jedna od najznačajnijih vrijednosti života u gradu jest zaštita javnog interesa građana izajednice, što u obnovi  grada  znači  očuvati  opće  javno  dobro  kao  najvišu  vrijednost  zajedništva  u urbanom životu građana. Zaštitu javnog dobra, kao i drugih ciljeva sveobuhvatne i sustavne obnove grada, treba osnažiti odgovarajućim i poticajnim pravnim dokumentima, donošenjem kvalitetnih zakona, propisa i mjera.

Vrsnoća –uvjet urbane obnove

Očekivanu sustavnu višegodišnju obnovu i revitalizaciju Gornjega grada, Kaptola i Donjega grada, kao i drugih dijelova Zagreba stradalih u potresu, nije moguće zadovoljavajuće provesti bez vrsnih stručnjaka i odgovarajuće stručne institucije –zavoda za obnovu grada kao središnjega i koordinacijskoga mjesta gdje se usklađuju svi interesi i iskazane potrebe, gdje se brine o programima, projektima, građenju i nadzoru, nezaboravljajući krajnji cilj –suvremenu obnovu grada uz afirmaciju naslijeđenih vrijednosti i prepoznatljivost slojeva tisućljetne prošlosti. Slični zavodi za obnovu povijesnih dijelova grada poznati su širom Europe, posebice u gradovima pod zaštitom UNESCO-a koji rade na sustavnom unaprjeđenju, obnovi i održavanju.Jedan je od njih i dubrovački Zavod za obnovu grada, osnovan upravo nakon potresa, kada je grad trebalo sustavno i stručno obnoviti u skladu sa svjetskim standardima. Takav pristup  potreban  je i Zagrebu, koji baštini dugu tradiciju urbanističkog sustavnog promišljanja, koje je uvijek do sada obuhvaćalo i obnovu naslijeđenih vrijednosti.Obnovu i osnaženje grada valja promišljati kroz usporedne procese. Jedan je žuran i kratkotrajan, s ciljem  da se čim prije vrati život u grad povratkom stanovnika i otvaranjem sadržaja gdje je god to moguće. Drugi je dugoročan i sveobuhvatan proces obnove i osnaženja, vođen na multidisciplinaran način, stručno relevantan, znanstveno utemeljen, koji slijedi europska i svjetska iskustva, uz očuvanje i unaprjeđenje  naslijeđenih  identitetskih  vrijednosti  Gornjega  grada,  Kaptola  i  Donjega  grada,  ne zanemarujući ni grad na medvedničkim brežuljcima koji se razvio iz nekadašnjih seoskih naselja u ambijentu kulturnog krajolika Parka prirode Medvednica.

Povijesna i europska iskustva 

Sustavno urbanističko promišljanje Zagreba pratimo od sredine 19. stoljeća. O tome su do sada napisani brojni znanstveni i stručni radovi te su izrađeni planovi, studije i projekti, stoga u razmišljanju o obnovi i uređenju grada ne treba kretati od početka. Ne treba zaboraviti na iskustva drugih gradova koji su se obnavljali ili se još obnavljaju nakon potresa. U promišljanje obnove grada valja uključiti i svjetski prepoznate  suvremene  metodološkepristupe  u  urbanističko-arhitektonskom,  tehničko-inženjerskom, kulturno-konzervatorskom  te  sociološko-društvenom  pogledu.  Treba  izbjeći  eksperimentiranje  bez znanstveno i stručno utemeljene analize i provjere.Sve  velike  obnove  i  rekonstrukcije  gradova  bile su moguće uz pomoć jasnog političkog koncepta, uz razrađeni dugoročni financijski program s jasno prepoznatim izvorima financiranja, uz pravni okvir koji omogućuje provedbu, uz stručno znanje i uz pozitivno društveno-kulturno ozračje.

Prva urbana modernizacija Zagreba –kraj 19. stoljeća

U Hrvatskoj baštinimo 25 stoljeća urbane kulture. Pratimo li početak Zagreba od prapovijesnog naselja na Gradecu i od rimske Andautonije, onda je to više od 2500 godina. Tijekom minulih stoljeća gradovisu se gradili, mijenjali, razarali i ponovno obnavljali. Unatoč svemu, u tom dugom vremenskom rasponu prepoznajemo umijeće nasljeđivanja i kreativno umijeće stvaranja novoga –bilo da se radilo o obnovi i rekonstrukciji bilo pak o novoj gradogradnji.Nakon  potresa  1880.  g.  Zagreb  je  nakon  nekoliko  stoljeća,  od  nastanka  srednjovjekovnih  gradova Gradeca  i  Kaptola,  preskočio  prag  urbanom  modernizacijom.  Od  srednjovjekovnoga  maloga  grada periferijskih obilježja, krajem 19. i početkom 20. stoljeća izgrađen je suvremeni srednjoeuropski grad –idealni grad kasnog 19. stoljeća. Bio je to veliki napredak, velik skok u odnosu na dotadašnji grad. Pitanje  je  bi  li  se  dogodio  tako  velik  skok  da  nije  bilo  potresa  koji  je  pokrenuo  sveobuhvatan  proces urbanizacije i urbanističkog promišljanja s vizijom. Sada, nakon stoljeća i pol, pred novim smo pragom urbane modernizacije. Sada je prilika, ali i obveza da ga preskočimo. 

Druga urbana modernizacija Zagreba –sredina 20. stoljeća

Prva  urbana  modernizacija  krajem  19.  stoljećaotvorila  je  put  modernističkom  urbanističkom  i arhitektonskom promišljanju 20. stoljeća, koje je ostvarilo tada suvremenu i svjetski prepoznatljivu arhitekturu i urbanizam. U drugoj urbanoj modernizaciji sredinom 20. stoljeća, na premisama rezultata međunarodnog natječaja za urbani razvoj Zagreba iz 1930., grad je, preskočivši Savu, izgradio Novi Zagreb, novi idealni grad na premisama CIAM-a. 

Treća urbana modernizacija Zagreba –prva polovica 21. stoljeća

Sada  očekivana  treća  urbana  modernizacija  treba  otvoriti  tri  puta  21.  stoljeća –jedan  kojim  će  se reafirmirati blago Gornjega grada te osuvremeniti i osnažiti povijesni idealni grad s prijeloma 19. i 20. stoljeća, drugi kojim će se afirmirati i unaprijediti kulturni krajolik Medvednice te treći put koji će promatrati  Zagreb  21.  stoljeća  kroz  novi  urbani  razvoj.  Ta  tri  puta  traže  istodobno  i  usklađeno promišljanje i djelovanje. Svaki put treba imati svoju jasnu viziju, ali i viziju cjeline, pri čemu se ne smije izgubiti u pojedinostima i marginalnim raspravama, što bi moglo onemogućiti oživotvorenje treće urbane modernizacije.Osim otklanjanja šteta od potresa i povratka stanovnika u njihove domove, Zagreb treba rješavati glavne infrastrukturne izazove –kako one u povijesnom gradu, tako i one u drugim dijelovima grada o kojima se  raspravlja  cijelo  stoljeće  kao  što  su  gradska  željeznica,  prometno  rasterećenje  tranzitnih  zelenih valova  obilaznicom  oko  širega  gradskog  središta,  sjeverna  prometna  tangenta,  Sava,  zagrebačka urbanistička os kao nastavak Zrinjevca do i preko obilaznice, kao i druge teme. Sadašnje je tkivo grada nabujalo te se, unatoč administrativnom prividnom usmjeravanju, otelo kontroli urbanističkog logičnog razmišljanja i pristojnog ponašanja, pa je postalo neprotočno i oslabljeno. Kao što povijesni  dio  grada mora  dobiti  ojačanja  konstruktivnog  sustava,  tako  i  gradu  u  cjelini  trebaju  nova  prostorna, infrastrukturna i ekološka ojačanja koja će omogućiti ne samo dovršavanje započetih dijelova grada nego i održivost u budućnosti.

Pred velikim odlukama

Sada je trenutak za nove urbanističke vizije, bez odgađanja. Cijelo se stoljeće o njima raspravlja, sada valja donijeti odluke koje treba ugraditi u novi GUP, ali ne u izmjene i dopune postojećega. Novi Generalni urbanistički plan Zagreba treba afirmirati urbanistička razmišljanja od prije pola stoljeća kada se još promišljao urbanizam s vizijom –gradotvorni urbanizam koji je promišljao grad u cjelini i koji se nije prvovažno bavio samo izgrađivanjem zgrada i popunjavanjem parcela. Iz urbanističkihpromišljanja s vizijom, koja trebaju uključiti i ranije spomenute izazove, potrebno je donijeti stručne i političke odluke  dugoročnog  trajanja  za  kontinuiranu  provedbu,  neovisno  o  promjenama  političkog  vođenja grada. Ne učini lise to, ne će se preskočitinovi prag razvitka Zagreba i ne će se ostvariti treća urbana modernizacija. Ostat ćemo na stanju prije potresa 22. ožujka 2020., a to nije željeni cilj kojim bismo bili zadovoljni.

Urbana obnova –uljudan odnos prema prostoru i građanima

Znali  smo  tijekomprošlosti urbanističko promišljanje temeljiti na logičnom razmišljanju i pristojnom ponašanju  u  prostoru  te  uz  mudro  i  razborito  političko  vođenje  postići  vrijedna  i  prepoznatljiva ostvarenja,  što  dokazuje  brojno  hrvatsko  urbano  kulturno  naslijeđe  prepoznato  na  svjetskoj  razini. Učinimo sve da i ovaj put u zajedništvu i stručno kompetentno pokažemo da smo u stanju osnažiti Zagreb kao kulturni, suvremen, siguran i sretan grad 21. stoljeća, koji zna čuvati i afirmirati naslijeđene vrijednosti, ali i uljudno graditi i usmjeravati grad na suvremennačin.

U Zagrebu, 4. svibnja 2020.

HRVATSKA AKADEMIJA

ZNANOSTI I UMJETNOSTI

Hrvatsko 21. stoljeće