Prosvjed Upravnog odbora DKH
Drugim riječima, stanovnici Socijalističke Republike Hrvatske mogli bi se prema tim formularima izjasniti kao Slavonci, Dalmatinci, Zagorci, Kordunaši, Gorani, Ličani, Istrani, Konavljani, Kirci, Vlaji, Boduli, Podravci, Međimurci, Prigorci, Podgorci, Turopoljci, Šokci, Žumberčani, Srijemci, Banijci, Primorci, Moslavci, Krajišnici, Neretljani, Cetinjani, Poljičani, Baranjci, možda još ograničenije.
Upravni odbor DKH odbija ovaj formularski pokušajda se prevladane i odbačene regionalne oznake ponovo dignu na visinu izbora, tobože u ime neotuđivog ustavnog prava svakog građanina da se opredijeli ili ne opredijeli u odnosu na naciju kojoj pripada. Odista, to je pravo izvan svake sumnje, ali je izbor pred kojim se ispitanik na ovom popisu postavlja nepostojeći, jer istinska je opozicija samo ova: Hrvat ili nacionalno neopredijeljen, Srbin ili nacionalno neopredijeljen itd., a ne (kako to iz formulara proizlazi) Hrvat ili Zagorac (dakle, nacionalno neopredijeljen)m itd. Stvar se ne popravlja zahtjevom da se to pučanstvu prilikom popisa objašnjava, jer se tim objašnjavanjem istinska dilema: nacionalna opredijeljenost ili nacionalna neopredijeljenost zamagljuje suvišnim i samom problemu stranim elementima.
Pozdravljamo stoga nedavnu izjavu Izvršnog odbora Republičke konferencije SSRN Hrvatske u kojoj se kao neprihvatljivo odbacuje suprotstavljanje regionalne pripadnosti nacionalnoj. Uza sve to nije dovoljno upozoriti popisivače na tu činjenicu; naprotiv, potrebno je iz formulara ukloniti regionalno izjašnjavanje jer ono, u prdloženom obliku, omogućuje sugeriranje nacionalne neopredijeljenosti. Regionalna oznaka morala bi imati obratnu funkciju, morala bi djelovati na izražavanju nacionalne opredijeljenosti.
Prosvjedujući protiv takvih popisivačkih formulara, Upravni odbor Društva književnika Hrvatske i od svoje strane upozorava na štetne posljedice što ih je spomenuta odluka neznanih administratora izazvala u našoj javnosti. Bilo bi vrijeme da se ovako osjetljiva pitanja, koja zadiru u nacionalni osjećaj i egzistenciju svih naših naroda, ne prepuštaju statističkim formularima, jer se ovdje ne radi samo o brojkama i postocima nego o načelima mnogo ozbiljnijim i važnijim. Zar zaista u nas postoje ljudi kojih je moć veća od političkog ugleda Socijalističkog saveza jedne republike, odnosno od nacionalnogosjećaja naroda koji žive po našim republikama? Stoga Upravni odbor DKH smatra da rješenje nije u upozorenju popisivačima, nego u hitnom povlačenju formulara koji su sastavljeni pod nedopustivim pretpostavkama.

20. stoljeće
Povijest