Glosar Novog zavjeta
{| border="1"

|
Agripa Vidjeti *HEROD.

Amen Hebrejska riječ kakvom je sačuvana u NZ i znači: Istina je, tako je to zaista, ili  nek' zaista bude tako!
U Ap 3.14 ona služi kao naslov za označiti Krista.

Anđeo Anđeo Gospodov je jedan izraz pozajmljen iz SZ za označiti općenito jednu Božju osobnu intervenciju (vidjeti Mt 3.2 i bilješku).
Općenito i kao u *Judaizmu iz iste epohe NZ predstavlja anđele kao izravne glasonoše (Lk 2.9-10; Djela Apostolska 7.30) i isto kao Božje posrednike (Mt 4.6, 11; 13.49,etc.). Izraz Arhanđeo označava anđela višeg ranga (1 Sol 4.16; Jd 9).NZ spominje također *Sotonine anđele  (Mt 25.41; 2 Kor 12.7; Otk 12.7,9) za označiti poslanike ili predstavnike *đavola.
Najzad, anđeli su katkada smatrani čuvarima izvjesnih ljudi ili njihovi predstavnici pred Bogom (Mt 18.30; Dj 12.15). U Dj 2-3 anđeli crkava su vjerojatno predstavnici tih crkava.

Apostol  Taj naslov označava Kristovog izaslanika. Novi Zavjet ga naročito dodjeljuje Dvanaestorici, tj. ljudima koje Isus bijaše izabrao za pratnju. Ali Pavao, pošto je Isusa vidio uskrslog (1 Kor 9.1), prima također taj isti naslov (Ga 1.1).
Novi Zavjet aplicira također taj naslov i drugim osobama poznatim po svojoj misionarskoj aktivnosti 
( Akt 14.14; Rm 16.7).

BESKVASNI KRUHOVI Vidjeti *KVAS
U trenutku *Pashe *Židovi su bili dužni ukloniti iz svojih kuća svaki trag  dizanog tijesta i tijekom jednog tjedna jesti samo nedignuti kruh (Izl 12.15-20; 13.3-10). U Ko 5.8 izraz beskvasni kruhovi  korišten je u simboličkom smislu za podcrtati novost krščan-skog života.

Bogohuljenje - Bogohuliti - Bogohulnik *Židovi suvremeni Isusu držali su bogohuljenjem svaku riječ prosuđenu uvredljivom po čast Božju. Oslanjajući se na SZ (LV 24.11-16) oni su tražili smrtnu kaznu za svakog bogohulnika.
Isus je bio optužen bogohulnikom (Mt 9.3; Iv 10.33-36), i *Sanhedrin ga je osudio za bogohuljenje (Mk 14.62-64).
NZ kvalificira također bogohulje-njem  suprotstavljanje Kristu (1Tm 1.13) ili Sv. Duhu (Lk 12.10).

CEZAR ime davano prvim rimskim carevima. U NZ je to istoznačnica s car (imperator).

ČIST - ČISTOĆA - OČISTITI - OČIŠĆENJE Za Judaizam suvremen Isusu kao i za SZ jedan čovjek treba biti u stanju čistoće ako hoće biti u zajednici s Bogom i moći, na primjer, sudjelovati u kultu i moliti.
Uzroci nečistoće i zaprljan-osti bili su brojni: jedenje zabranjene hrane, dodir s mrtvacem ili mnogobošcem, bolesti kao što je *lepra (guba), etc. Nečistoća se uklanjala ritualima purifikacije (očišćenja) (Mk 7.1-5; Iv 2.6 etc.
Isus je htio nadmašiti ritualizam tih običaja (Mt 7.14-23); *apostoli također (Rm 14.14, 20).
Ako NZ zadržava ideju jedne potrebne purifikacije, on ju predstavlja kao djelo Božje (Iv 15.2-3 bilješka) ili Kristovo (Iv 13.3; Ef 5.6).

DAN *Proroci bijahu navješćivali dan Gospodnji (Es 2.12; 5.18) kao dan kad će Bog doći suditi kako Izraelu tako i poganskim narodima.
NZ preuzima to očekivanje konačnog dana, ali aplicira slavodobitno *pojavljivanje Kristovo ( Fen 1.6; 2.16, etc.) .
Prema situacijama taj dan je očekivan bilo kao dan gnjeva Božjeg ( Rm 2.5 ), dan suđenja (Mt 10.15; 1 Ko 3.13), bilo kao dan oslobođenja (Eh 4.30). Izraz u onaj dan  (Mt 7.22; Lk 10.12, etc.). gotovo uvijek je aluzija na taj konačni period.

DAVIDOV SIN  Naslov koji je davan od strane *Židova, Isusovog doba, očekivanom *Spasitelju (Mesiji). On proistječe iz obećanja danom kralju Davidu po posredništvu proroka Natana (2 S 7.12, 14-16; vidjeti također Jr 23.5; 33.15, 17; Mi 5.1; Ps 8930, 37; 132.11).
Prema tom obećanju očekivani kralj-spasitelj trebao je biti jedan od potomaka Davidovih.

DOLAZAK Ovaj izraz označava slavodo-bitni dolazak Isusov na svršetku vremenâ( 2P 3.4; 1Iv 2.28). Vidjeti *DAN.

ĐAVAO Vidjeti *SOTONA.

EVANĐELJE - EVANĐELIST Evanđelje je transkripcija grčke riječi koja se prevodi s dobra vijest. U NZ ta dobra vijest obuhvaća uvijek osobu i djelo Isusovo, čak i u izrazu kao Evanđelje Božje (Rm 1.1).
Evanđelist  je čovjek koji prenosi tu dobru vijest drugima (Dj 21.18; Ef 4.11; 2 Tm 4.5)
Riječ evanđelje  je u fran-cuskom prijevodu (ekumenskom, - n.pr.) u različitim nijansama smisla: ona može označavati - poruku same dobre vijesti i njen sadržaj, posebice u izrazu karakterističnom za apostola Pavla moje evanđelje (Rm 2.16; usp. 2 Sol 2.14), tj. "evanđelje koje ja propovijedam";
- ali također objavljivanje poruke, kao u Fil 4.3; ona je tada ekvivalent evangelizacije.
U Širem smislu govorni jezik koristi riječ evanđelje  za označiti knjige koje izvješćuju o riječima i djelima Isusovim: Evanđelje prema sv. Matiji, četiri Evanđelja (vidj. Mk 1.1).

FARAON Naslov egipatskih kraljeva. NZ aludira bilo na faraona suvremenog Josipu (Dj 7.10, 13; usp. Stv 39; 41-42; 45), bilo onog iz Mojsijevog doba (Dj 7.21; Rm 9.17; usp.Izl 2; 9).

FARIZEJI Farizeji su jedna vrsta religiozne stranke karakterizirane svojom revnošću za Božju stvar. Oni su za sebe same a i za sve druge zahtijevali jednu strogu pokornost *Zakonu i objašnjivim tradicijama koje ga prate (Mk 7.1-23).
Suprotno *saducejima, fari-zeji su vjerovali u postojanje *anđela i u uskrsnuće mrtvih (Dj 23.7-8). Bili su veoma brojni među *pismo-znancima i *zakonoznancima.
Isus se sve više i više sukobljavao s farizejima.
Prije obraćenja apostol Pavao je bio jedan gorljivi pristaša stranke farizeja. (Dj 23.6; Fil 3.5).

GEHENA Ta je riječ transkripcija hebrejskog izraza Gué-Hinnom (dolina Hinnom). Dolina tako označena, nalazi se južno od Jeruzalema i bila je žalosno slavna po žrtvovanju djece i idolopok-loničkim kultovima koji su se ondje prakticirali (2 Kr 16.3).
To je ime postalo sinonimom mjesta prokletstva, kamo trebaju biti poslani svi oni koji padnu pod osudu Božju.

GRJEŠNIK - GRJEŠNICA U brojnim odlomcima NZ ovaj termin označava jednu osobu koja je u stanju nepokornosti spram Boga, dakle u situaciji raskida s njim (Mt 26.45; Iv 9.16; Rm 5.9 etc).
Ali u Evanđeljima grješnik je također pogrdna apelacija koju *pismoznanci i *farizeji apliciraju *Židovima koji se ne pokoravaju *Zakonu i ne prakticiraju zajedničku religiju (Mk 2.16; Lk 7.37; 19.7 etc). Tako su bili tretirani grješnici skupljači poreza (vidjeti Mk 2.15 bilješka). Isus sam bio je kvali-ficiran grješnikom od svojih protivnika (Iv 9.24).

HAD   Ime mjesta (kraljevstvo sjena) kojim su Grci imenovali boravište mrtvih.
Apokalipsa (6.8; 20.13-14) personificira Had (na francuskom je ta imenica u pluralu - les Hadès) kao što to čini i za moć smrti.

HEROD NZ pod tim imenom označava tri osobe iz iste obitelji:
- Herod Veliki (Mt 2; Lk 1.5); vidjeti "1)" malo poslije.
- Herod Antipa ( Mt 14; Mk 6; 8.15; Lk 3; 8.3; 9.23; Dj 4.27; 13.1); vidjeti "4)" malo poslije.
- Herod Agripa I  (Dj 12); vidjeti "6)" malo poslije.
1) HEROD VELIKI, predak ove obitelji, vladao nad cjelinom Palestine od 37 pr.I.K. do 4. g. pos.I.K. (Mt 2.1).
NZ spominje više njegovih potomaka:
A. - njegovi sinovi:
2) HEROD-FILIP ( Mk 6.17 i bilješka).
3) ARHILEJ (Mt 2.22 i bilješka) koji naslijeđuje svog oca u Jeruzalemu tijekom 9 godina. Po tome bi smijenjen od strane Rimljana.
4) HEROD ANTIPA, vladao nad Galilejom i Perejom (oblast istočno od Jordana između Tiberijadinog jezera i Mrtvog mora od 4. g. pr.I.K. do  39. g. pos.I.K. s naslovom tetrarha. Vidjeti Mk 1.14 i bilješku; 6.14 bilješku.
5) FILIP TETRARH (Mk 8.24 i bilješka), koji je vladao nad distriktom Sjever-Istok Palestine od 4. g. pr. I.K. do 34. pos.I.K.

B. - Unuci Heroda Velikog:

6)  HEROD AGRIPA I, koji je vladao nad Sjeverom potom nad cjelom Palestinom od 37 do 44  g. pos.I.K. (Dj 12.1 i bilješka).

7) HERODIJADA (Mk 6.17), koja je napustila svog muža (i strica) Heroda-Filipa {2)} da bi se udala za Heroda-Antipu {4)}.

C. Njegovi praunuci

8) HEROD-AGRIPA II, Sin Heroda-Agripe I; vladao je pod naslovom kralja od godine 48. pos.I.K. na teritoriju koji je stalno povećavao. Pred njim se pojavljuje apostol Pavao (Dj 25.13 i bilješka).
9) BERENIKA I DRUZILA (Dj 24.24 i bilješka) bile su sestre ovom prethodnom.

IME Za NZ kao i za SZ ime jedne osobe usko je vezano s osobom samom; do te točke da to ime katkada znači osobu samu, npr. Bof ili Krist (Iv 12.28; 17.16, 11; Dj 3.16 etc).
Izraz u ime… vrlo je čest; on izražava različite nijanse:
1) činiti čuda (Mt 7.22 etc), istjerivati *zloduhe (Mk 9.38 etc), moliti (Iv 14.13-14) u ime Isusa Krista, znači činiti te stvari  izgovarajući Isusovo ime, dakle u zajednici s njim.
2) Krstiti u ime…(Mt 28.19; Dj 8.16; 1 Ko 1.13), znači pripojiti nekoga, krštenjem, onome čije se ime izgovara.
3) *Prorokovati (Mt 7.22 etc), biti izaslanik (Iv 14.26) ili primiti koga (Mt 18.5) u Isusovo ime, znači činiti te stvari kao Isusov predstavnik. Zazivati ime (Gospodovo) jedan je izraz uzet iz SZ. On znači, u čistom smislu, da se čini pozivanje Boga ili da se obraća njemu samom putem molitve. NZ taj izraz koristi također u slikovitom smislu: oni koji zazivaju ime Gospodinovo su oni ko-ji se iskazuju Gospododinovim, tj. njegovi učenici.
JARAM je simbolična upotreba riječi s ciljem da se izrazi prinuda nad odre-đenim ljudima: na pr. robovima (1 Tm 6.1), ili *Židovima, podvrgnutim odredbama *Zakona. U suprotnosti s obveznostima jaram kojeg predlaže Isus svojim *učenicima ugodan je za podnositi. To je nesumnjivo jedan slikoviti način govorenja o njegovom nauku (Mt 11.29-30).

KRIST (MESIJA ILI SPASITELJ) Kraljevi Izraela (i *veliki svećenici) primali su *pomazanje uljem kao znak svoje nove službe (1 S 10.1). To je razlog tituliranju kraljeva naslovom pomazanik (hebrejski MACHIA, transkribirano hrvatski Mesija; ili grčki  (CHRISTOS), transkribirano hrvatski KRIST).
Naslov Mesija ili Krist  bio je prenesen na kralja spasitelja kojem su *Židovi očekivali dolazak na svršetku vremena. NZ donosi svjedočenje ljudi koji su prepoznali tog Krista u osobi Isusa (Mt 16.16).

KRV SZ smatra da je "život u krvi" (Lv 17.11). Ovo objašnjava  različitu slikovitu upotrebu riječi krv u NZ.
1) Ona je katkad uopotrijebljena u smislu život (Mt 27.4; usp. Iv 1.13). Tako izraz krv i meso (Mt 16.17) označava živog čovjeka.
2) Krv (prolivena) evocira nasilnu smrt (Mt 27.24-25; Lk 11.50; Ap 6.10).
3) Krv Kao i život, pripadaju Bogu (zato ju *Židovi ne konzumiraju): Lv 17.12; usp Dj 15.20, 29). On predstavlja najvažniji dio jedne *žrtve (He 9.7, 12-13 etc). Katkad ona evocira žrtvu samu, posebno u izrazu krv Kristova (Lk 22.20; 1 Ko 11.25; Ef 1.7 etc).

KVASAC  Prirodni ferment koji umije-šan u krušno tijesto podstiče njegovo nadizanje. Vidjeti *BESKVASNI KRUHOVI.
Riječ je korištena na slikovit način u Mt 16.6, 11-12, također u 1 Ko 5.6-8 i u Ga 5.9, s pejorativnim nijansama.

LEPRA - LEPROZNI Biblija koristi isti termin za označiti, uz "čistu" lepru i druge kožne bolesti.
Svaki čovjek oznčen leproznim bijaše smtran *nečistim, tj. bio je isključen iz zajednice: leprozni su morali živjeti izvan gradova i sela, na dobroj udaljenosti (Lk 17.12).
Isus se nije dao zaustaviti tim zabranama, on je prilazio i liječio (NZ kaže *pročišćavao) brojne leprozne (Mt 8.3; 11.5, etc.).
Židovski *zakon zahtijevao je da leproznik bude ustanovljen takvim po jednom *svećeniku i praćen jednim *žrt-
vovanjem (Lv 14.1-32; usp. Mt 8.4; Lk 17.14).

MESIJA Vidjeti *KRIST

MINISTRIRANJE - MINISTRANT ministriranje prevodi grčku riječ diaconia, koja izražava ideju službe; i ministrant stvara jednu riječ od istog korijena koji znači služitelj.
Ti izrazi ministriranje (Rm 11.13; 1 Ko 12.5 etc.) i ministrant (2 Ko 3.6; Ep 3.7 etc) bili su usvojeni za prijevod kad se radilo o službi obnašanoj od ljudi koji su vršili propagiranje *Evanđelja.
Ista grčka riječ je bila prevedena s đakon  (Fil 1.1) - u ženskom rodu đakonica (Rm 16.1) - kad je služba više smjerala k bratskoj uzajamnosti (vidjeti Tm 3.8 bilješku).

MJERE

DULJINA:- stadij (Iv 6.19): otprilike 185 m.
- hvat (Dj 27.28): otprilike 185 cm.
- lakat (Iv 21.8; Ap 21.17): otprilike 44 cm.
SADRŽINA: tri različita termina bijahu prevođena s mjera:
- U Iv 2.6 svaka mjera  je otprilike 40 l.
- U Mt 13.33; Lk 13.21 spomenuta mjera vrijedi otprilike 15 litara.
- U Ap 6.6 radi se o mjeri od 1,1 l.
TEŽINE- Talenat (Ap 16.21) : otprilike 34 litre.
- Livra, jedinica mjere za težinu spo-menuta u Iv 12.3; 19.39, je nesumnjivo rimska livra, koja odgovara težini od 336 gr.

NAPASTVOVATI - NAPASTVO-VANJE  -  NAPASNIK Napastvovati prevodi isti grčki glagol kao i izraz staviti na kušnju - a napastvovanje isti termin kao kušnja. Distinkcija je katkada teško uspostavljiva.
Općenito prevodi se s kušnja kad se radi i jednoj poteškoći da se prođe otkud vjera treba izići postojanija (Iv 6.6; 2 Ko 13.5; Jak 1.2-3; 1 Pet 1.6; Otk 2.10 etc). Prevedeno je s napastvovanje kad stavljanje na kušnju jest praćeno jednom zlom namjerom.
Na primjer može iskušavati čovjek Boga (1 Ko 10.9); ali Bog ne iskušava čovjeka (1 Jak 1.13); to je Napasnik koji pokušava eksploatirati čovjekovu kušnju (1 Ko 7.5; 1 Sol 3.5) ili Isusovu (Mt 4.3) za odvratiti ga od Boga.

NEČIST - NEČISTOĆA Vidjeti *ČIST

NEZNABOŽAC (POGANIN) - NEZNABOŠCI (POGANI) - NEZNABOŠTVO (POGANSTVO) U NZ izraz mnogobožac (poganin) označava poglavito osobe koje nisu *Židovi.
Ali, u odlomcima kao Ga 2.11; Ef 3.1 (vidjeti također Rm 16.4) ta apelacija je prenesena i na kršćane neznabožačkog (poganskog) podrijetla (u suprotnosti s krščanima židovskog podrijetla). Najzad u 1 Pet 2.12; 4.3 apelacija neznabošci (pogani) čak označava nekrščane.

NEBO - NEBESA - NEBESKI (božanski) NZ preuzima  korištenje riječi nebo u smislu koji su joj pridavali *Židovi prvog stoljeća. Osim uobičajenog smisla (Mt 16.3) ta riječ često označava  poseb-nu Božju domenu (vidjeti  Mt 6.9-10; Iv 1.51 etc.).
U širem smislu dolazi do označavanja njome Boga samog u iskazima u kojima se samo Božje ime izrijekom ne kazuje (vidjeti Mt 3.2 i bilješku). U tom smislu treba razumjeti i iskaz "*kraljevstvo nebesko" ( vidjeti članak posvećen tom izrazu), "*anđeo nebeski" (Ga 1.8), ili priznanje rasipnog sina ja sam zgriješio spram neba (Lk 15.18).

NEOBREZANI - NEOBREZANJE Vidjeti * OBREZANJE

NOVCI Dinar: rimska novčana jedinica (Iv 6.7; 12.5; Ap 6.6). Srebrenjak.
Drahma: stari grčki novac, u srebru; bio je jednak po vrijednosti dinaru.
Didrahma: ovaj je novčić vrijedio dvije drahme i predstavljao iznos osobnog poreza koji su Izraeliti morali godišnje plaćati za *Templ (Mt 17.24).
Stater:4 drahme, (tj. dvostruki iznos poreza za *Templ: Mt 17.27). 
Mina (Lk 19.16 odgovarala je sumi od 100 dinara.
Talenat je vrijedio 6.000 dinara (Mt 18.24; 25.13).
Mina i talenat su predstavljali izračuna-u vrijednost, nije postojao komad novca koi je toliko vrijedio. Vidjeti *MJERE.

OBREZANJE - OBREZANIK - NEOBREZANIK Obrezanje je prakticirano kod *Židova na novorođenim dječacima jedan tjedan po rođenju (Lk 2.21). To je jedna ritualna operacija koja se sastoji u odstranjivanju prepucija.
Obrezanje je znak par exellence da je neki čovjek član Izraela, naroda *Saveza (Stv 17). Otud i apelacija obrezanik za označiti *Židove. U Ga 2.12 ta apelacija je prenesena i na krščane podrijetlom Židove koji su pristaše održavanja te prakse. Obrnuto, *pogani su katkada nazivani neobrezanicima.
Apostol Pavao se borio da obrezanje ne bude nametnuto novim krščanima poganskog podrijetla (1 Ko 7.18-19; Ga 2.3-6; 5.2-4).
Obrezanje srca (Rm 2.28-29) je slikoviti izraz jedne potpune podvrgnutosti služenju Bogu.

OHOLOST - UZOHOLITI SE Francuski je prijevod načinio jednu imenicu i jedan glagol (grč.) iz iste porodice, česte naročito u spisima apostola Pavla. One izražavaju ideju osobnog zadovoljstva, ponosa, i katkada razmetanja. Na jednoj prvoj razini (Rm 2.17, 23; 3.27; 1 Ko 1.29; 3.21; 4.7; 5.6 etc) ti termini aludiraju na ohole pretenzije čovjeka koji vjeruje u svoju vlastitu vrijednost, i koji zaboravlja da duguje Bogu sve što ima i što jest.
Na drugoj razini (Rm 5.2-3, 11; 15.17) te riječi izražavaju novo pouzdanje koje čovjek nalazi povjeravajući sebe Kristu i djelujući u njegovoj službi (vidjeti također, iako prijevod može biti različit: 2 Ko 1.12; 7.4; Fil 1.26; 2.16; 1 Sol 2.19).

OLTAR  Oltar je mjesto u obliku stola gdje se nude različite *žrtve. Rogovi ( Ap 9.13) smješteni na četiri ugla oltara bijahu smatrani za njegov najsvetiji dio.

OTKROVENJE - OTKRITI NZ koristi glagol otkriti i riječ otkrovenje u tri poglavita smisla:
1) Za označiti slavodobitno pojavljivanje Kristovo kod njegovog *dolaska (Rm 2.5; 1 Ko 1.7; 2 So 1.7; vidjeti također, u srodnom smislu, Rm 8.19). U 2 Sol 2.2, 6, 8 otkriti se osjetno je istoznačno s manifestirati se, demaskirati se.
2) Za označiti čin putem kojeg Bog (ili Krist) daje upoznati jednom čovjeku *Evanđelje i apostolska misija koju taj čovjek treba ispuniti (Ga 1.12, 16; Ef 3.3).
3) Za označiti jedno posebno priopćenje Božje volje (1 Ko 14.6; ga 2.2).

PASHA Pasha jedan od velikih blagdana koji su *Židovi Isusovi suvremenici dolazili slaviti u Jeruzalemu. Ona se događala u proljeće i komemorirala je izlazak iz Egipta (Dt 16.1-8). Slavljenje Pashe bilo je markirano danima *bes-kvasnih kruhova (Izl 12.15-20; usp. Dj 12.3; 20.6) i obiteljskim objedima tije-kom kojih se bijaše jelo pashalno janje (Izl 12.1-14).
Tri prva Evanđelja opisuju posljednji Isusov objed kao pashalni objed (Mk 14.12-25). Četvrto Evanđelje ističe da je Isusova smrt koincidirala sa žrtvom pashalnog janjeta (Iv 18.28; 19.14, 31, 36, 42; usp. 1 Ko 5.7).

PASTIR Čovjek zadužen voditi stado prema ispaši i bdjeti nad sigurnošću ovaca i koza koje su mu povjerene.
U Bibliji taj termin često služi za sliku koja označava vođu naroda Izraelovog (vidjeti na pr. Mt 9.36). Isus sam sebe opisuje kao dobrog pastira (Iv 10.11).

PEDESETNICA (PENTEKOT) Prije no što će postati krščanskim blagdanom Pentekot je bio veliki blagdan koji su *Židovi dolazili slaviti u Jeruzalem (Dj 2.1, 5). On se slavio u vrijeme žetve, pedeset dana poslije *Pashe - otud mu i ime (pentekonta na grčkom znači pedeset). Za vrijeme Pentekota Židovi su komemorirali proglašenje *Zakona na Sinaju.

PISMOZNANCI U Isusovo vrijeme pismoznanci bijahu Izraelovi biblijski eksperti (naš SZ). Vidjeti ZAKONOZNANCI.NZ često spominje pismoznance s *farizejima, koji su ubrajali brojne pismoznance u svoj rang.NZ ih imenuje zajedno sa *starješinama. Pismoznanci su imali svoje predstavnike u *Sanhedrinu.

POMAZANJE - POMAZATI Za vrijeme antičke ceremonije pomazanja (vidjeti *Krist) prosipalo se sveto ulje na glavu novom kralju - ili novom *velikom svećeniku. Ta osoba je od tada bila pomazanik Gospodov. (usp. Za 4.14; Dj 4.27 etc).
U slikovitom značenju pomazanik označava čovjeka kojeg je Bog izabrao za jednu misiju spasenja (Lk 4.18).
U NZ pomazanje služi također slici za opisati dar Sv. Duha (1 Ko 1.21) ili Riječ Božju (1 Iv 2.20) primljenu od vjernika.

POLOŽITI RUKE - RUKOPOLAGANJE Rukopolaganje je jedna gesta koja se sastoji u polaganju ruku nekome na glavu. NZ spominje rukopolaganje u nekoliko  različitih prilika:
|

Novi zavjet