Proslov Predsjednika Republike priručniku Domovinski odgoj, 17. travnja 1995.
PROSLOVPREDSJEDNIKA REPUBLIKEDR. FRANJE TUĐMANA

Izgradnja obrambenih snaga i sigurnosnog sustava od životne je važnosti za svaku državu, a to je pogotovo bilo za Hrvatsku, u njezinim naporima za uspostavu i obranu svoje državne nezavisnosti.
Poznato je u kakvim se prilikama našla Hrvatska, kad se morala doslovno goloruka suprotstaviti srpskoj agresiji i sili jugokomunističke armije, uz istodobno nametnuti međunarodni embargo na nabavljanje oružja. Da nismo uspjeli organizirati uspješnu obranu i stvaranje svojih, najprije redarstvenih, a zatim i vojnih snaga, danas hrvatske države ne bi ni bilo!
I pretvaranje redarstvenih snaga u instrument državne politike samostalne Hrvatske bila je vrlo složena zadaća. Ona je uspješno riješena razmjerno brzo, te su redarstvene snage poslužile ne samo za osiguranje demokratskog poretka, nego i kao prva obrambena snaga Hrvatske.
U okviru MUP-a organizirali smo i postrojbe Zbora narodne garde (prema mojoj odluci od 20. travnja 1991.), dovijajući se takvoj mogućnosti u tadašnjim ustavnopravnim okvirima. Prve postrojbe, odnosno brigade ZNG osnovane su u svibnju 1991. One su činile jezgro i začetak izgradnje hrvatske oružane sile, a njihovu tradiciju danas nastavljaju gardijske brigade i posebne postrojbe Hrvatske vojske.
Istodobno, samonikle dobrovoljačke postrojbe Narodne zaštite pretvorili smo u službeni ustroj, odlukom od 30. lipnja 1991., a pred kraj te godine osnovali smo i Hrvatsko domobranstvo na tradicijama hrvatskog vojništva.
Hrvatsko domobranstvo sastavni je dio Hrvatske vojske, ali i s posebnom zadaćom ustrojstva teritorijalne obrane svih područja hrvatske države.
Kakve smo i kolike napore morali ulagati u obranu Hrvatske može se zaključiti iz nekih osnovnih podataka.
U Domovinskom ratu potkraj 1991. i na početku 1992. pod oružjem smo imali oko 200.000 ljudi, ili 4,2% ukupnog pučanstva, ili oko 20% onog dijela što potpada pod vojnu obvezu. No, svih mobiliziranih u domovinskom ratu bilo je 340.617 ljudi, ili 7,13% od ukupnog pučanstva. Taj podatak pokazuje da je Hrvatska morala mobilizirati više negoli je bio prosjek mobiliziranih u II. svjetskom ratu.
U domovinskom ratu na svim bojištima sudjelovali su dobrovoljci mobilizirani iz čitave Hrvatske i dobrovoljci iz BiH i iseljene Hrvatske.
Sporazum o primirju i dolasku mirovnih snaga UN-a na okupirana područja omogućio nam je postupnu demobilizaciju, te smo potkraj 1992. imali u vojsci 127.966, a godinu kasnije 116.237 osoba.
I u ovoj godini učinili smo daljnje smanjenje vojske, ali s obzirom na potrebu izgradnje sveukupne obrambene strukture (borbena nastava, školovanje, opskrba, nova ratna tehnika, proizvodnja, vojno-teritorijalna uprava) na proračunu Ministarstva obrane još je uvijek 114.000 ljudi.
Hrvatska vojska ima časnu zadaću da čuva i brani svoju domovinu Hrvatsku.
Njena borbena spremnost i udarna snaga ovise o broju, ratnoj tehnici i obučenosti, a poglavito o moralu, odanosti i ljubavi prema domovini. Pokazao je to Domovinski rat u kome su hrvatski domoljubi slavili pobjede nad neusporedivo brojnijim i naoružanijim agresorskim snagama.
Zato je domovinski odgoj bitni sastavni dio i jedna od najvažnijih zadaća u procesu odgoja i izobrazbe Hrvatske vojske. Glavna svrha ovog priručnika je da potpomogne njegovu organizaciju i učini ga učinkovitijim.
Priručnik sadrži stručnu građu – obrazovna dobra i odgojne vrijednosti s pomoću kojih se postiže domovinski odgoj, ali i pedagoška objašnjenja postupaka koji kazuju kako se on ostvaruje.
Primjena priručnika je vrlo široka. Namijenjen je u prvom redu časnicima koji obavljaju obuku i ostvaruju program domovinskog odgoja u postrojbama Hrvatske vojske. Istodobno ga, međutim, mogu koristiti i vojnici kao prikladan udžbenik iz domovinskog odgoja.
Objavljivanjem ove vrijedne i prijeko potrebne knjige želimo da domovinski odgoj bude potpuno uspješan, a Hrvatska vojska borbeno spremna za boranu, zaštitu i, ako bude potrebno, oslobođenje još okupiranih područja domovine Hrvatske.

Zagreb, 17. travnja 1995.

20. stoljeće
Hrvatska povijest