Vasojevićki zakon u 12 točaka
Vasojevićki Zakon u 12 točaka

Vasojevići već dugo imaju jedan zakonik od starine koji se dijeli u 12 točaka. Njega je službeno usvojila Sveopšta narodna skupština Vasojevića negdje krajem 1829. ili polovinom 1830 na skupu koji je predvodio iguman samostana Đurđevi Stupovi, Mojsije Zečević. 
Točka prva: 
1) Da se bespogovorno umire sva bratstva vasojevička i srbljačka. Ko ne bude oldžija, da bude nagondžija.
2) Da muška glava bude trista groša, a ženska trista jedan. 
Točka druga
3) Nove džamije da se ne grade, a stare da se zabatale.
4) Poturčenjake niko da ne ubija, no da se ostavi svakome bratstvu da svoje vrne u prađedovsku vjeru. Ako poturice ne budu oldžije, da budu nagondžije, a ćoteci što ko ponese. 
5) Ko se danas poturči i lažnu vjeru primi, da se za Turčina drži-
Točka treća
6) Ko ne priteče u pomoć kad dušmani udare na graničare, da nema nikakva dijela u plijenu i da se od njega niko ne ženi niti mu đevojku daje.
7) Ko ubije ili plijeni Kolašinca bez znanja Slatinjana kad ovi drže vjeru s Kolašinom gradom, da Slatinjanima duguje krv.
Točka četvrta
8) Ko srpsko ukrade pa se ufati, da plati duplo i kmetovima ručak. Ako se ne ufati, da mu je aram. 
9) Ko tursko ukrade, da mu je alal. 
Točka peta
10) Ko u kući kačkine drži, da im je drug. 
Točka šesta 
11) Koji Branković dušmanima javi što glavari i narod zbore, da se obestvri on i svaki njegov na vječni vijek i amin. 
12) Ko svoje glavare preskoči i od tuđina pravicu traži, da je kriv.
13) Ko podanas ode veziru u Skadar, da se k nama više ne vrće, a ako se vrne, da se turi pod tomruke, pa ako se pokaje, da se pusti, a ako ne pokaje, da se obestrvi. 
Točka sedma
14) Karvan niko da ne dira, no neka ide kud ga put vodi. Ako česovu štetu učini da odmah i bespogovorno plati, ako to neće, da mu poharani zadrži konje i tovar dokle kmet dođe i da bude kako kmet reče. Ako kmet u selu nije, da presudi prvi pošten čovjek koji se u blizini nađe.
Točka osma
15) Duhovnici kad idu u boj, da obritve bradu i da nose naške haljine, ako to neće, da im glavari džebanu ne daju. 
16) Bog je stvorio ženu, a ne Satana, i to tako da ostane navijek amin. Ko protivno govorio, da je proklet: na ovome svijetu neimao anđela-čuvara, a na onome ne vidio raja, već mu duša vječito u paklu bila i ispaštala njegove muke. 
17) Duhovnici da se ostave žena, a koji se kurvarom obrete, i to se načisto dokaže, da se uštroji i od sveštenodejstva odluči.
Točka deveta
18) Turci da klanjaju na svoju zemlju. Ko ih ufati da to rade na njegovu zemlju, da je vlastan motkom ih oćerati, a ćoteci što ko ponese. 
19) Hrišćani su voljni i na Spasovdan zabosti krstove i na nehrišćanske zemlje koje okružuju njihova imanja. Nehrišćani mogu te krstove ukloniti sa svojih bašta tek sjutradan po Spasovudne, a nikako prije. Ko protivno učini, da plati selu štetu i ručak kmetu.
20) Ko se podanas ufati da vještice fata, da se turi pod tomruke za petnaest dana. Ako bi bilo česove štete da i to plati. 
21) Ko kopile u vodu udavi, da se pod gomilu turi.
22) Ko se ufati da radi u zavjetne dane, da mu se sva pokvari i nečastivom preda što tih dana uradi, a kmetovima obaška ručak. 
23) Koji kovač ne udari na Božić prije sunca čekićem u nakovanju, pa se to načisto dokaže, da mu se prelomi čekić i nakovanj, a on i svako njegov obestrvi. 
Točka deseta
24) Ko svoju kuću i porodicu zabatali da se liši svake vojničke časti.
Točka jedanaesta
25) Da danka drugog nema osim vojvodske akče. 
26) Da vojvodska akča bude dva groša s dima na dim.
Točka dvanaesta
27) Da se Vasojevićko drži od Nožice do Lješnice, od Bjelasice do na vrh Ržnice, i Brezojevica crkva, koja cvili među turskim gradovima kao ljuta guja među ognjevima.

Izvori 

Crnogorci