Suomalaisten suku-nimistä
<div style="margin: 0 8em 0 8em;">

Suomalaisten suku-nimistä.
<p style="text-align: center;">
Kirjoittanut
Aug. Ahlqvist.
</p>

Siitä ei ole kovan kauan, kuin nähtiin julkisissa lehdissämme
ilmoitus kolmelta suomalaiselta oppi-pojalta Oulussa, jossa he
laillisessa järestyksessä kuuluuttivat muuttaneensa suomalaiset
nimensä ruotsalaisiksi, jotka he myös silloin ilmoittivat.
Muutamia kuukausia myöhemmin nähtiin toinen saman-lainen
ilmoitus kolmelta toiselta nuorelta mieheltä (ne olivat kisälliä),
jotka samoin muuttivat nimensä ruotsalaisiksi. Tämmöinen
peri-juurensa peittäminen on entisiin aikoin kyllä ollut tavallinen
Suomessa, ja muissakin maissa tapahtui ennen useasti,
että opin tielle joutunut nuorukainen muutti eli tavallisesti
käänti oma-kielisen nimensä joko latinaiseksi eli kreikkalaiseksi,
jonka jokainen näitä kieliä lukenut vielä nytkin havaitsee niistä
monista, meidänkin maassa löytyvistä nimistä, joilla on loppuna
joko latinainen pääte -us eli kreikkalainen sana -ander. Vaan
tämä on jo kauan sitten hävinnyt muissa kansoissa, ja meilläkin
nähdään yli-opistonune oppilais-luetteloon vuosi vuodelta
enenevän suomalaisia nimiä, todistus siitä, että opin tielle lähteneet
Suomalaiset elikkä oikeammin ne, joiden vallassa nämä
lapsuudessansa ovat olleet, eivät enää häpeä suomalaista nimeä.
Sitä kipeämmin viileksi jokaisen Suomen kieltä rakastavaisen
sydäntä, tuosta yllä-mainitusta ilmoituksesta nähdessään, että
tämmöinen häpeäminen sivistymättömässä osassa kansaamme
vielä on voimassa, sillä muuta syytä kuin suomalaisen perijuurensa
halveksimisen emme voi luulla näillä pojilla olleen
nimi-muuttoon. Semmoisten miesten ja niiden nimien katoamisesta
ei tosin ole suurta vahinkoa Suomen kansalle; joka ei
muista käskyä: kunnioita isääs ja äitiäs, joka syyttä häpeää
niitä, jotka häntä heikkoudessansa ovat korjanneet ja elättäneet,
joka kieltää sen kansan, jonka lait suojelevat häntä ja
jonka sivistys pyytää häntä ihmiseksi, — semmoinen mies on
hävitön konna, jonka uusi nimi, vaikka se olisi kuinka korea
ja minkä-kielinen tahansa, pitäisi teloittajalla lyötettää kaakkiin
ja joka itse pitäisi häpeällä ajettaa maasta niinkuin kansansa
petturi ja kavaltaja. Edellä kerrotussa tapauksessa luulemme
kumminkin tuhmuuden olleen pää-syynä nimien muuttamiseen,
vaan se seikka ei huojenna suomi-rakkaan mieli-karvautta
asiasta, koska hänen tässä tapauksessa täytyy muiden päälle
muuttaa se syytös kylmä-kiskoisuudesta kansaansa kohtaan,
joka nimen-muuttajia, näiden ollen täydellisesti vastaavaisia,
olisi kohdannut itsiään. Painavin soimaus kohtaa tässä seurakunnan
kirkko-herraa, joka epäelemättä tiesi näiden herrasmiesten
aikomuksen; oliko hänellä niin vähä vaikutusta seurakuntalaisiinsa,
että mainitut pojat hänen kiellettyänsäkin täyttivät
pahan aikomuksensa? elikkä oliko hän niin laimea kansallisissa
tunteissaan, että se hänestä oli yhden-tekevä, muuttuivatpa
nimet hänen kirkon-kirjoissaan vaikka kiinalaisiksi?
Jommin kummin, sillä kolmatta siihen ei voi ajatella, on tämä
surkuteltava asia päässyt liikkeelle. Se olisi kuitenkin voinut
estyä toisellakin tavalla, jos nim. näiden veitikkojen lähimmäiset
seuralaiset olisivat vähänkään olleet suomalaisuuden henkeä;
nämä olisivat kieltäneet heitä hurjasta työstänsä, tahi jos
he eivät olisi sitä totelleet, niin olisi naapurien ja seuralaisten
käytös voinut nimen-muuttajille tehdä elämän niin tukalaksi,
ett’ei kunnian kukko heille koskaan laulaisi.

Tämä muuten häpeällinen asia toi tämän kirjoittajalle
sen hyvän, että hän sen kautta johtui tarkemmin arvelemaan
Suomalaisten nimistä. Hän kysyi itsekseen: ovatko ruotsalaiset
ja ulko-maalaiset nimet ääneltänsä niin paljoa kauniimpia
kuin suomalaiset, että tämä niiden etuisuus vastaisi sen häpeän,
joka nimensä-muuttamista aina seuraa? Vastaukseksi tälle kysymyksellensä
havaitsi hän, että harvassa muussa kielessä löytyy
niin kevyt-sanaisia ja kaiullisia nimiä kuin Suomessa. Toisekseen
kysyi hän itseksensä: mutta ehkä suomalaiset nimet
aineensa, merkityksensä, vuoksi ovat niin rumia, että ihmisen,
joka on olevinansa sivistynyt, täytyy hävetä niiden omistamista?
Tälle kysymykselle etsiessänsä vastausta tuli hän aivan
luulemattomaan päätökseen, nim. siihen, että kaikkein kansojen
suku-nimillä yli-päätään on yhden-lainen peri-juuri, että yhdet
eli yhden-laiset ajatukset ovat heitä kaikkia johtaneet kuvatessa
itselleen nimiä, ja että suomalaiset niinet niin muodoin
eivät ole kummempia kuin muidenkaan kansojen. Päin vastoin
kohdataan näiden nimissä enemmän kummallisuutta kuin suomalaisissa;
niin tavataan useassa kielessä nimenä kokonainen
lause, esim. ven. Njepeipivo (suomeksi: elä-juo-olutta); saks.
Bleibimhaus (jää-kotiin), Fürchtenicht (elä-pelkää), Griepenkerl
(ota-mies-kiini), Habenicht (ei-ole-mitään), Sondergeld
(ilman rahatta), Spalteholz (halo-puita); engl. Shakespeare
(keihään-tärisyttäjä); ruots. Stjernstolpe (tähti-patsas) , Gyllenstolpe
(kulta-patsas), Stjerneld (tähti-tuli), joiden viimeksimainittujen
nimien vertaisia ei yhdelläkään kansalla ole ja
joissa Ruotsalaisten kerskaus kyllä loistavasti paljastaksen.
Englannissa ottivat Cromwell’in aikana uskon-huimat itsillensä
kummallisia nimiä; tavallisinta oli, että suku-nimen edelle pantiin
joku raamatun värsy, esim. kiitä-jumalaa-Barebone, eli
lyö-heidän-kuninkaansa-kahleihin-Smith.

Näiden-kaltaiset kummalliset nimet ovat kuitenkin vaan
poikkeuksia. Yleisesti nähdään, niinkuin jo sanoimme, kaikissa
kielissä sama ajatuksen-juoksu nimien synnyttämisessä, ja
siitä, mitä tässä nyt tulemme lausumaan, on suomalainen lukija
näkevä, että hänen kielensä nimet ovat yhtä hyvät eli yhtä
hylittävät kuin muidenkin kansojen, joten nimen-muuttamisen
turhuus on vielä enemmän silmin-nähtävä,kuin jos tätä seikkaa
emme tuntisi.

Miten nimet ensiksi ovat annetut ja syntyneet, siitä
emme tässä nyt aio lukua pitää. Meillä on nyt tarkoituksena
vaan osoittaa niiden merkitystä, ainetta. Tässä katsannossa
havaitsemme, että iso osa Suomalaisten niinkuin muidenkin
kansain nimiä on ensiksikin otettu luonnossa tavattavien esineiden
nimistä.

Useimmat imettäjäiset eläimet ovat lainanneet ihmiselle
nimensä. Seuraavat suomalaiset näiltä otetut nimet olemme
tavanneet. — , , , 
(karhu); muissa kielissä vastaavia: ruots. Björn, norj. Aasbjörn,
saks. Bär, latin. Ursinus ja siitä Ursin, ital. Orsini,
ven. Medvedjev. — , , , ,
, ruots. Ulf, saks. Wolf, ven. Wolkov. — ,
, ruots. Lohman, saks. Luchs. — , ,
ruots. Rääf, saks. Fuchs, engl. Fox, ven. Lisitsin. — 
. — , , saks. Eichhorn, ven.
Bjelkin. — , slav. Kunik. — , ,
ruots. Haare, saks. Haase, engl. Hare, kreik. Lagus, ven.
Saitsov. — , ruots. Hermelin, ven. Gornostajev. — 
, ven. Joschin. , saks. Biber, ven. Bobrov. — 
, , , ruots. Hjort ja Hjortsberg,
saks. Hirsch ja Ellendt, ven. Olenin. — , saks. Maus.
— . — , , , ,
, , , ruots. Oxman, Oxenstierna,
saks. Ochs, Stier, engl. Bull, ransk. Lebeuf, ven. Bykov. — 
 (ori), , , , saks. Hengst,
Hengstenberg, Ross, Rösslin, Kracke, kreik. Hippias, ven.
Sherebtsov, Kobylin. — , , ruots. Galt,
Svinhufvud, saks. Ferkel (porsas), ven. Kabanov (metsäsika).
— , , ruots. Bagge, saks. Schaaf
(lammas), ven. Baranov, puol. Baranovskij. — , ,
, , , saks.
Bock, ven. Koslov. — , , , saks.
Hund ja Hundt, ven. Sukin. — Eläinten tuotteista ovat niminä:
, , vertoele saks. Schmalz, Speck, Ziegenbalg,
 ja , ruots. Ullman. Viimeksi mainittakoon,
että kaikkein eläinten yhteinen vihoillinen  myös
on suku-nimenä Suomessa.

Linnuista tavataan tämmöisinä niminä seuraavat. ,
, ruots. Örn ja Örnberg, saks. Adler, ven. Orlov.
— , , , , ruots.
Höök, Falk, saks. Weihe, Habich(t), Geier, ven. Sokolov. — 
,, , , , ruots.
Uggla, saks. Eule ja Euler, ven. Pugatschev. — ,
saks. Rabe, tansk. Rafn, engl. Crow, ransk. Corneille, lat.
Corvinus, ven. Worontsov. — , saks. Krähe, Kreie,
ven. Woronov. — , saks. Elster, ital. Pica, engl.
Pye, ransk. Lapie ja Pyat, ven. Sorokin. — ,
saks. Dohle, ven. Galkin. — , , ,
saks. Reyher, ven. Tschaplin. —  , josta suom.-ruots.
, ruots. Trana, saks. Kranich, ransk. Lagrue. — 
, , ruots. Tjäder, saks. Auerbach. — ,
ruots. (kuningas) Orre. — , ruots. Hjerppe. — ,
ruots. Dufva, saks. Taube, lat. Columbus, ven.
Golubjev. — , saks. Hahn, ransk. Lecocq, ven.
Petuhov. — , saks. Huhn. — . — ,
. — , engl. Wren. — , ,
ruots. ja saks. Finke, engl. Finch ja Chiffinch. — 
, saks. Lerche. — , saks. Schwalbe, ven.
Lastotschkin. — , , saks. Specht, ransk.
Lepic. — , saks. Kuckuck, ven. Kokuschkin. — 
ja . —  ja , saks. Schwan,
ruots. Svahn ja Svanström, lat. Cygneus, ransk. du Cygne,ven. Lebedev. — , saks. Gans, byöm. Huss, ven.Gus’ev. — , ruots. Lohm, saks. Taucher, ven. Gagarin.— , ven. Utkin. — , , ven. Gogol.— . — . — . — . — . — 
. Ja viimeksi on mainittava , joka olisi
pitänyt olla ensimäisenä tässä luokassa ja jolla ovat vastaavat
saks. Vogel, Schreyvogl, Grauvogl, engl. Bird, ransk.Loiseau.Meidän vesissä ei ole paljo kaloja; sentähden niiden
nimiäkin on vähä Suomalaisten niininä, niinkuin: , ,
ruots. Gedda, saks. Hecht, ven. Schschtukin. — ,
, ruots. Göös, saks. Sander ja Zander. — ,
. — , , vert. saks. Kaulbars.— . — . — , . — ,
, vert. ruots. Girsén. —  vert. ruots. Mörtengren.— , vert. ruots. Ålgren. — 
löytyy myös ja vastaa saks. Fisch ja ransk. Poisson; samoin
myös .Hyönteisiltä ovat seuraavat nimet otetut. , saks.Flohmann, ven. Blohin. — , ven. Tarakanov. — 
, ven. Muhin. — , , ,
saks. Mücke ja Mügge, ven. Muschin.Kasvit sitä vastaan ovat Suomalaisille antaneet useampia
nimiä. Ensinkin ovat kasvien eri osain nimet katseltavat.
, , ruots. Rothman (jos tämä nimi ei liene
saksalainen ja merkinne «punaista miestä»; katso jälempää). — 
, , ruots. Grenman. — , ruots.Qvist. — , . — . — , .
— . — , saks. Busch, Buschmann.— , ruots. Blom, saks. Blum, Blume,ransk. Florencourt, Fleurant, Bellefleur, Florian, engl. Flower,lat. Florus ja Florinus (josta Florin), ven. Tsvetkov. — 
. — . — , vert. saks. Güldenstubbe.— , , , vert. Kraut,Kräutlein. — Jos nyt eri kasvi-lajia rupeamme tutkistelemaan,
niin löydämme niistä niminä seuraavat. , ,
, vert. ruots. Furuhjelm, Furumark, Tallgren,
Tallqvist, saks. Fichte, ransk. Dupin, puol. Sosnitski.— , vert. ruots. Enqvist, Enegren, Enehjelm. — 
, , vert. ruots. Ahlqvist, Ahlman, Ahlgren,saks. Erlemann, Erler, ven. Ol’hin. — ,
vert. ruots. Aspegren, Aspelin. — , ,
saks. Escher, ruots. Askegren. — , vert. ruots. Wideman.
— , , , ven. Butenjev,
saks. Kerbel, myös Rohr. — , , ruots.
Säve, Säfström. — , saks. Pilz, Reiske, Lerchenschwamm,
ven. Gribojedov. — , ruots. ja saks.
Nessel, Nettelbladt. — . — . — . — 
. — . — . — ,
ven. Malinin. — . — , ven. Tschernihin.
— , saks. Waitz. — , , vert.
saks. Gerstenzweig, ven. Jatschmenikov. — , {{sp|Papunen.
— , vert. saks. Linse, ven. Gorohov. — 
, ven. Gretsch, puol. Gretschkievitsch. — ,
saks. ja ruots. Havermann, Haber, Haberkorn. — ,
ven. Hmelnitski. — , saks. Lauch, Knoblauch.

Tähän luokkaan kuuluvat myös seuraavat. .
— , saks. Holz, Holzmann. — , ,
saks. Brand, Kohle. — , saks. Russ, Russwurm.
— , saks. Gneist, Funke, Funck. — ,
saks. Asche.

Kivi-kunnasta saatuja ovat seuraavat nimet. ,
ruots. Sten ja siitä latinoitu Stenius, saks. Stein, Fels, lat.
Petra, kreik. Petros, Petrus, ven. Kamenov. — ,
, , , , ruots. Sandman,
saks. Sand, ven. Peskin. — , ruots. Lehrberg,
saks. Lehm, ven. Glinka. — , , ,
ruots. Gyldén, saks. Gold ja Golde. — , saks.
Silber, ven. Serebrin. — , , ,
saks. Kupfer. — , , vert. ruots. Ståhl, saks.
Stahl, Eisen, engl. Steele. — , saks. Salz ja Salzmann,
engl. Salt.

Maan-pinnan eri laaduista ja muodoista on meillä myös
hyvä joukko nimiä. , , ,
, ruots. Skogman, norj. Schoug, saks. Wald,
Forstmann, Förster,Holzmann, ransk. Forestier, de la Foret,
Dubois. — , , , ruots. Lund,
Lundman, ransk. Dubuisson, Duboccage j. n. e. — ,
, , , ,
vert. ruots. Svedberg. — , ruots. Åkerman, saks.
Ackermann, Feld, Feldmann, vert. saks. Gerstäcker. — ,
ruots. Engman, saks. Wiese, Anger, ransk. Duprat,
Desprez, Dupré, hisp. Deprado. — , , ,
saks. Brach, Brachmann. — , , vert.
ruots. Moberg, saks. Kampen, Heyde, Heyden, Heydemann,
Heidtmann, ransk. Beauchamp, Bonchamp, Ducamp, hisp.
de la Vega, ital. Campobasso. — , vert. ruots.
Bärlund. — , , , ruots. ja
saks. Berg, latinoitu Collan, saks. Schwartzenberg, Schönberg,
ransk. Dumont, Beaumont, Bourmont, Rougemont, Montaigu,
hisp. Montenero. — , , , ruots.
Granit ja Gråsten, saks. Fels, Löwenfels, Meerfels, Riesenfels,
Schönfels, ransk. Delaroche, De la Pierre, Rochet,
Barocke, Laroque, Duroc, ital. Rocca. — , ruots.
ja saks. Brinkmann. — , , ruots. Dahl,
Dahlman j. n. e., saks. Thal, Schlucht, Höhle, ransk. Duval,
Lavallée, Devaux j. n. e. — , ,ven. Bolotinski.
— , , , ruots. Bäck,
Bäckman, Flodin, saks. Bach, Bachmann, (ruotsinn. Backman),
ransk. Delarivière, hisp. Ribera. — , ,
ruots. Träskman, Träskelin, saks. Teicher. . — , ,
, , , , ruots.
Sjöman, saks. Langensee, Struensee, ransk. Dulac. Nimestä
 on syntynyt suomalais-ruotsalainen Merón. — ,
ruots. ja saks. Strandmann, saks. Küstner, ransk.
La Coste, Descôtes, ital. Costa, engl. Banks, Beach. — 
, , , ruots. Holm, Öhman, saks.
Inselmann, ransk. Delisle, puol. Ostrov, Ostrovski. — .
— , , , , ruots.
Uddman. — , , , ruots. Sund,
Sundberg. —  (lahti), ruots. ja saks. Boucht, ruots.
Wiik.

Ilmasta otettuja nimiä on meillä myös vähin. ,
ruots. Söderman; , , Nordman.
(Vertaele ruotsalaiset Wester, Westman, Östman). — ,
vert. saks. Himmelstern. — , , ,
saks. Sommer. — , saks. ja ruots. Frost
(josta latinoituna Frosterus). — , , vert.
ven. Pogodin. — , , saks. Sonnenschein. — 
, , vert. ruots. Storm, Uhrveder, saks.
Sturm, Windt, Wendt. — . — , ,
, saks. Nebel, Nebelthau. — . — ,
, ruots. Sohlman.

Siitä, mitä tähän asti olemme lausuneet, näkyy että Suomalaiset
niinkuin muutkin kansat ottivat nimiä kaiken-laisista
luonnon kappaleista. Nyt saamme nähdä heidän ottaneen nimiä
omasta itsestänsäkin, ensinkin ihmisen-ruumiin osista. Tämmöisiä
nimiä ovat seuraavat. , , saks.
Haupt ja Kopf, ven. Lobanov. — , saks. Grosskopf,
Breitkopf, Breithaupt, engl. Greathead, lat. Capito,
ven. Golovin. Saksan kielessä löytyy tästä ruumiin-osasta
saatuja nimiä useampia, niinkuin: Dünnhaupt, Schönkopf,
Steinkopf, Stahlkopf, Hanekopf; samoin siitä johdettuja, ehkä
toisilla merkityksillä, ovat suomalaiset nimet semmoiset kuin:
, , , , .
Tukan väristä ja muista omaisuuksista ovat nimet: 
ja , saks. Schwartzkopf ja Schwarz, ransk. Lenoir,ital. Negrelli, lat. Niger, Nigellus, Nigrinus, engl. Black,unk. Fekete, ven. Tschernischev;  ja ,
saks. Weishaupt, Weisshaar, Weissmann, Weisse, holl. deWitte ja Wittkopp, ransk. Blanc ja Blanche, ital. Bianchi,lat. Albinus; , saks. Gelbhaar, Geelhaar, lat. Flaviusja Fulvius, ven. Sholtin; ,  ja
, ruots. Gråå, saks. Grau, Graue, engl. Grey, lat.Canus; , , , , saks. Kraus,Krause, Krauskopf, Kruskopf, Moskopf, Wolkenhaar, Wollhaupt,Strobel, Strube, Struve, engl. Locke, lat. Crispus, ital.Crispi ja Riccio, ven. Kudrävin; , saks. Kahl,
Kahler, lat. Calvus, ven. Galitzin. — Parta on antanut nimet:
, , , , ,
, saks. Barth, Baartmann, Bartling,
ital. Barbarossa, lat. Barbalus, Ahenobarbus, ransk. Beaupoil.
— Muista jäsenistä otettuja nimiä ovat seuraavat. — ,
vert. saks. Fettback. — , . — ,
, , saks. Nasemann, Näsemann,
Spitznass, lat. Naso, ital. Naselli. — , ,
vert. saks. Kurzhals, Kropff, lat. Struma. — , ,
, , , , ,
vert. saks. Klaue, Tatze, Handt, Handl, Faust, Faustmann,
Daum, Deumchen, lat. Scaevola j. n. e. — ,
, , vert. saks. Breitrück, Hunsrügge,
ven. Gorbatov. — , saks. Bauch, Schmerbauch,
Breitenbauch, ven. Sinebryhov. — , vert. saks. Galle,
Herz, Herzen, joilla kumminkin on eri merkitykset. — ,
, , , , vert.
saks. Fuss, Füsslein, Ziegenfuss, Hünerbein, Kuhfuss, Streckfuss,
Blaufuss j. n. e. — , saks. Knie. ,
, vert. saks. Schenkl. — , , saks.
Zeh, ven. Pal’tsov.

Edellensä ovat ihmisen ruumiilliset avut muuttuneet nimiksi.
Semmoisia nimiä ovat seuraavat. , ,
saks. Hübsch, Hübschmann, Schön, Schönemann,
ransk. Lebeau, Lebell, ital. Bellini, lat. Pulcher. — ,
, ruots. Lång, saks. Lang, Lange, Gross, Grosse,
engl. Longman, Longfellow. — , ,
, ruots. Lille, saks. Klein, Kleineh, Kleinmayer,
Kurz,Kurzmann, ransk. Lepetit. — , , ,
, , saks. Dicke, Dickmann,
Vette, Brede, ransk. Grasset, lat. Crassus, ven. Tolstoi. — 
 ja  kuuluvat myös tähän. — , ,
, , , , ,
, ruots. Smalén, saks. Mager, Hager, Dürr,
Schmal. — , , ruots. Högman, Stolt,
saks. Hoch. — , , , ruots.
ja saks. Stark, Kraft ja Kraftman, saks. Baumstark, Standfest,ransk. Le Vaillant, lat. Valentinus, ven. Silin. — ,
. — , , , ,
. — . — , . — 
. — , . — , , saks.Krumme, Schiefer, ven. Kosov, Krivin, ransk. Lecourbe. — 
, vert. saks. Brummer, Heyse. — , saks.Stummer, vert. Taubmann, vert. ital. Balbi.Myös hengellisistä omaisuuksista on nimiä otettu. ,
, , , ,
, , saks. Weise, Weissmann, Scharf,Kluge, Witzig, engl. Wiseman, lat. Prudentius, ransk. LeSage, Prudent, Proudhon. — , ,
saks. Giere, Gierig, ven. Skupin. — , ,
, , saks. Gütig, Gutherz, Guttwill,Liebmann, Liebermann. — , , saks. Gerecht,Biedermann. — , , saks. Wünsch,
Wunscher. — , , , saks.
Munter, Wach, Wachler, holl. Wakker, lat. Vigilantius. — 
, , ruots. Fredman, Spak, saks. Fromm,
Frommann, Friedemann, Blöde, Ruhig, ven. Tihanov, Tihonravov.
— , , ruots. Glader, saks. Lustig,
Frölich, Ohnesorge, Kleinsorgen, lat. Gaudentius, Hilarius,
Laetus, ransk. Gaillard, byöm. Wessely. — ,
. — . vert. saks. Treu, Gutknecht,
— , . — , saks. Bangemann,
Schreck. — , saks. Bitter, Hitzig. — ,
ruots. Streng, saks. Strenge, Ernst, Finster, lat. Severus,
ven. Stroganov. , , ruots. ja saks. Wrede,
saks. Zorn, Zürner, Kräckler, Krekeler, Grimm. — ,
saks. Faul, Faulmann. — , ,
saks. Frech. — , saks. Toll. — , saks. Hochmuth.
— , saks. Narr, Irrmann. — .

Siirtyen eteen-päin aineessamme havaitsemme, että erinäisten
säätyin, virkojen ja askareitten nimityksiäkin käytetään
suku-niminä. Suomalaisilla ei tämmöisiä nimiä kumminkaan
ole paljo, ei läheskään se määrä, mikä niitä on esim. Saksan
kansalla, joka se onkin oikea virka-vallan ja käsi-työläisten
kansa. Meillä tavattavat nimet tätä laatua ovat seuraavat.
, , ven. Panin (vähä-venäläisestä sanasta
pan herra); jälkimäinen näitä suomalaisia nimiä on nähtävästi
johtunut ven. sanasta bojar. — . — ,
vert. saks. Kaiser, König, Fürst, ven. Korolev. — ,
saks. Vogt, Voigt, Voigtmann; vert. myös saks. Richter,
Schultess, Schulz, holl. Schulte, josta Schultén, ransk. Le
Maire. — , saks. Bischoff, ransk. Lévéque. — 
, saks. Abbt, ransk. Labbé, engl. Abbot, saks.
Probst, ransk. Prévost, Chapelain, ven. Popov. — ,
saks. Klostermann, Klausser j. n. e., ransk. Leprieur,
Lemoine, engl. Monk, ruots. Munck. — , saks.
Küster, Köster, Kirchner, ven.Ponomarev. — ,
vert. saks. Pabst, Pape, Pfaff. Käsi-töistä ja muista askareista
ovat nimet, semmoiset kuin seuraavat. ,
saks. Becker, holl. Bakker, engl. Baxter. — , 
(josta suomalais-ruotsalainen Rautian), , ,
saks. Schmidt, Schmidtmann, Kaltschmidt, Eisenschmidt,
Goldschmidt, Bauernschmid, Blechschmidt, Nagler,
Nagelschmidt, Schlosser, j. n. e., engl. Smith, Smithson,
Goldsmith, ransk. Favre, Lefebvre, Faucher, Dufour, Ferron,
Serrurier, ven. Kusnetsov, vert. ruots. Smedberg. — 
, , , saks. Müller, Miller, holl.
Möller, Moller, josta latinoitu Mollerus, saks. Mühlmann,
latinoitu Mylius, Mehlmann, Grützmacher, Grieser, Griessmann,
edellensä Oehlenschläger, Walker, Welcker, ransk.
Meunier, Moulin, Moulinet, Molière, unkar. Molár, ital.
Molinaro, ven. Melnikov, vert. ruots. Qvarnström. — ,
saks. Tischler, Stüler, Stuhlmann, Schreiner, Kästner,
Kastner. — , , saks. Schuster, Schumacher,ven. Saposhnikov. — , , saks.Lohmann, Lohstöter, Löher, Löhgerber, Gerber, Weissgerber,Lederer, Ledermann, engl. Barker, Tanner, edellensä Kürschner,Feller, Fellmann, ransk. Lepelletier, Pelissier. —
, saks. Weber, Wollenweber, Leinweber, Schleiermacher,ransk. Tessier, Le Tessier. — , ,
saks. Kaufmann, holl. Koopmans, engl. Chapman, ransk.Mercier, Lemercier, saks. Haendler, Kramer, Krämer, Mäckler.— ; tämä nimi on varmaan saanut alkunsa venäläisestä
sanasta tokár = sorvari; sitä vastaa saks. Drechsler,
Dreier, ransk. Le Tourneur. — , , saks.
Thermann, byöm. Smolar’, vert. saks. Brenner, Aschenbrenner,
Kalkbrenner, Glassbrenner. —  (= eläin-lääkäri,
huono lääkäri), vert. saks. Arzt, Weiler, Kräutermann, Baader,
Schröpfer, ven. Doktorov. — , saks. Degener,
Schwertner, Schwertfeger, Schwerdtmann. — , ,
saks. Schildt, Schilder, Schiller, Schildener, Schildknecht.
— , , , saks. Krieger,
Kriegesmann, Geleitsmann, Reiter, engl. Horsman, Carter,
ransk. Chartier. — , sota-väestä saatu nimi, vert.
saks. Spielmann, Geiger, Fiedler; Pfeiffer, Pfyfer, Pfeuffer.
— , myös sota-vehkeistä otettu nimi, jota
hyvin vastaa saks. Schaumann. — Yhteydestä muiden kansojen
kanssa on saatu suomalainen nimi , ven. Perevodtschikov
(joka kumminkin voi tulla myös juuri-sanansa toisesta
merkityksestä: yli-kulettaja, lossi-mies). — Suomalaisille
omituisia ovat nimet , , , josta latinoitu
Pesonius, sekä  kuin myös , joka luultavasti
tulee ven. sanasta mylo = saippua, jota Suomalaiset
paikoin sanovat moilaksi. — Omituisia ovat myös nimet ,
sanasta arvon, arpoa = povata, taika-keinoilla ennustaa,
 ja ; myöskään emme nimeä ,
joka itä-Suomessa sanana merkitsee päivä-miestä,
ole tavanneet muilla kansoilla.

Lähimmässä yhteydessä edellisten nimien kanssa ovat ne
nimet, jotka ovat otetut työ-asetten eli muiden tarvis-kalujen
nimityksistä. Semmoisia ovat seuraavat. , saks.
Hacke, Beilhack, Radehack, ransk. Hachette. — ,
, , saks. Axt, Beil. — , ,
, saks. Dolch. — . — , ,
, saks. Bohr, Bohrer. — , , ,
saks. Egge. — . — , , .
— , vert. saks. Pflug, Pflugbeil, Pflugradt,
ven. Sohin. — , saks. Sieber; nimi , joka
luultavasti on saatu ven. sanasta sito = sihti, kuuluu myös
tähän. — , , , ,
, , , saks. Sack, Sacken, ital.
Sacco, Sachetti, Sacchi. — . — , saks.
Kelle. — , saks. Rad; tähän kuuluu myös ,
joka epäilemättä johtuu ruotsalaisesta sanasta trissa. — 
, vert. saks. Steuer. — , vert. saks.
Kahn, Schiff, ven. Barkov. — , vert. saks. Angel
ja Netz. — , saks. Stange. — , vert. saks.
Meissel. — , saks. Hammer, Schlegel, ransk.
Maillet. — . — . — . — . — 
, saks. Kessel, Pfanner, Pott, hisp. Calderon. — 
, luultavasti ven. sanasta krushka, saks. Kanne,
Krug, Krüger, Töpfer. — . — , saks. Keule. — 
. — , saks. Schliepstein, Wettstein, Wetzer. — 
, saks. Peitsche. — , , ,
vert. ruots. Sidensnöre, saks. Seiler, Zwirmann,
Zwirner, ransk. Cordier, Moulinié, hisp. Espartero. — 
, saks. Bandmann.

Läheisessä heimolaisuudessa edellisten nimien kanssa
ovat semmoiset nimet, joilla on alkunsa josta-kusta vaatekappaleesta.
Tämmöisiä ovat. , varmaan sota-väessä
saatu. — , vert. saks. Knopf, jonka jälkimäisen
kanssa nimellä  myös näyttää olevan yhteyttä. — 
 (sovat = vaatteet). — ,  (katso
edellä nimeä Nahkuri ja muutamia sen kanssa lueteltuja nimiä),
saks. Pelz, ven. Schubin. — , , saks.
Wamsler, Kappe. — . — . — ,
, . — , ,
, , , vert. saks. Schuh, Stiefel,
Stiebel, Strümpfler. — , Sporn, Spohr, Sporer,
Spohrmann, ruots. Spåre.

Yksin ruoka-lajitkin ovat antaneet Suomalaisille, niinkuin
muillenkin kansoille, nimiä. Semmoisia ovat. ;
saattaa kumminkin myös olla väännetty ruotsalaisesta Måne. — 
. — , , , .
— , ven. Pirogov. — . — .
— . — , luultavasti ven. sanasta
saika; vert. saks. Semler, Krengel, byöm. Kolatschek. — 
. — , saks. Wurst. — , byöm.
Smetana, saks. Kernemelk, Milch, Süssmilch, Schlegelmilch.
— , , saks. Malz. — , ,
, . — Verrattaviksi mainitsemme tässä
vielä seuraavat tähän laatuun tehdyt, muukalaiset nimet; saksalaiset:
Schönbrod, Dünnebier, Gutbier, Käsebier, Sauerwein,
Botter (Butter), Pfannekuchen; venäläiset: Salamatin
(salamata vellin laji), Kapustin (kapusta kaali), Kiselev
(kisel’, ytelmä, hyyde) j. n. e.

Ovat Suomalaiset ottaneet muutamia nimiä myös kaluista
ja esineistä, jotka kuuluvat asumaan ja kotoon. Niinkuin
seuraavat. , josta suomalais-latinais-ruotsalainen
Majander. — , vert. saks. Hausen, Vonhoff, Imhof,
Heimbürger, ransk. Maison, Grandmaison, ital. della
Casa, hisp. de las Casas. — , vert. saks. Krampe. — 
, , saks. Pforte, Pfordten, Oberthür,
Hinterthür, ital. della Porta. — , saks. Winkel,
Winckler, Winkelmann, Eck, Eckmann, Eckermann, Cronegg,
Vieregg. — , ransk. Dufour. — ,
, ruots. Stolpe, saks. Pfaler, holl. Pilaar, Zuylen.
— , , saks. Schemel, Banck.

Kansojen ja koto-paikan nimistä saatuja suku-nimiä ei
ole kovan paljo. Seuraavat olemme tavanneet. ,
josta ruotsalainen Finne. — , ruots.
Svenske, josta luultavasti suom. nimi Wänskä tulee. — .
— . — , josta ruotsinnettu
Polén’; ruots. Polack. — . — . — .
— . — . — ,
josta Savander. — . — , josta
Estlander. — , ruots. Tavast. — ,
. — . — . — .
— . — Paikka-kuntien nimistä ovat
saadut semmoiset Suomessa tavattavat nimet kuin seuraavat
latinais-kreikkalais-ruotsalaiset: Molander, Kajander, Cajanus,
Jurvelin, Uskelin, Toppelius ja Topelius, Ylenius, Warelius,
Lampén, Eurén, Sallmén j. n. e. Tämmöisiäkin nimiä kuin
edellä-mainitut on muilla kansoilla, esim. saks. Türk, Dähne,
Dehn, Cossak, Engländer, Hollander, Schott, Böhm, Pohl,
Pohle, Kurländer, Siebenbiirger, Sachs, Schwab, Baier,
Beuermann, Holst, Lübeck, Lübecker; ransk. Gallois, Legallois,
Lebreton, Lallemand, Lenormand, Langlois; ven.
Karelin, Mordvinov, Tatarinov, Bulgarin, Dunajev; ital.
Tedesschi, Lombardi, Toscany.

Heimolaisuuden nimitykset ovat antaneet joita-kuita
nimiä Suomalaisille, niinkuin: , , saks.
Vater, Altvater, Alt, Greis, ransk. Vieillard; ,
saks. Wirth; , josta kreikkalais-ruotsalainen Akiander;
; , , saks. Sohn, Jung;
, ransk. Cousin; ; ,
; , ; , saks. Späth.

Ristimä-nimistä on meillä otettu muutamia nimiä, ja
tämmöisillä nimillä on kahdenlainen peri-juuri; yhdet ovat
nim. paavilais -luterilaisista ristintä-nimistä, toiset kreikkalaisvenäläisistä
johdetut. Edellisiä ovat: , ,
, , ; , ,
, , ; ,
; ; ; ;
, ; ; , ;
; ; ; ;
. — Wenäläis-kreikkalaisista ristimä-nimistä
tulleita suomalaisia suku-nimiä ovat:  ja ,
ristimä-nimestä Huotari, joka on Wenäläisten Feodor;
 ja , ristimä-nimestä Hovatta (Feodot);
, ristimä-nimestä Iivana; , ristimänimestä
Simana (Simeon); , ristimä-nimestä Timo
(Timofej);  ja , ristimä-nimestä
Savelej; , ristimä-nimestä Riiko (Grigorij); ,
ristimä-nimestä Wasko (Wasilij). — Ruotsalaisten
tämän-laatuisten nimet päättyvät sanalla -son (poika), esim.
Petterson, Anderson, Henrikson, Hansson, Knutson, Nilsson,
j. n. e. Englannin kielessä päättyvät tämmöiset nimet
samalla sanalla niinkuin myös Saksankin kielessä (elikkä sanalla
-sohn), Tanskan ja Norjan kielissä kuuluu sama sana ja päätös
-sen. Wenäläisillä on myöskin tämmöisiä nimiä, niinkuin:
Petrov, Andreiev, Mihailov, Filipov, Davidov, Grigoriev,
Feodorov, Matveiev, Romanov, Nikolaiev, Paulov, j. n. e.

Tämä esityksemme ei vaadi täydellisyyden kunniaa; sen
se kumminkin on osoittava, jota sillä tarkoitimmekin: että Suomalaiset
ovat itsilleen nimiä kuvatessaan menetelleet aivan
samalla tavalla kuin muutkin kansat, josta seuraa, että heidän
nimensä ovat yhtä arvolliset ja yhtä arvottomat kuin muiden,
josta taas seuraa, että se, joka muuttaa suomalaisen nimensä
joksi-kuksi ruotsalaiseksi eli muuksi, kantaa yli ojan vettä,
eli, toisin sanoen, on narri.Lähde:''' 
</div>

August Ahlqvist
Suomi (lehti)
1860
Sukunimet