Kaikuja Skandinaviasta


Alkusana. 

Seuraavaa pientä runovihkosta älköön julkisuudessa arvosteltako muuna kuin kokoelmana «näytteitä Skandinavian nykyisimmästä lyyrillisestä runoudesta», kuten otsakkeessakin mainitaan. Se ei suinkaan pyri esiintymään antologiana, joka antaisi tarkan ja täyden kuvan alastaan. Tätä tehdäkseen täytyisi sen olla paljoa laveampi ja käsittää paljon useampia runoilijoita. Sitäpaitsi pitäisi näytteeksi asetettujen runojen aina olla sellaisia, jotka luonteenomaisuutensa takia parhaiten soveltuvat sepittäjäänsä edustamaan. Mutta ei edes viimeksi mainittua tarkoitusperää ole kokoelmassa tarkalleen voitu silmällä pitää. Luonteentaipumuksesta tai eri mielentiloista riippuva mieltymys on ainakin allekirjoittaneessa ehkäpä muissakin suomentajissa varsin usein yksistään ollut määräävänä.

Mutta vaikka vihkonen ei näitä vaatimuksia tyydytäkään, niin olen kuitenkin toivonut sen julkaisemisesta hyötyä olevan. Onhan yksistään runouden harrastuksen ja runollisen aistin kehittämiseksi suomea puhuvassa yleisössä välttämätöntä, että ulkomaan uusinta arvokasta lyyrillistä runoutta suomenkielisessä puvussa löytyy yhteen paikkaan koottuna helposti saatavissa. Mutta jos sen ohessa kerran myönnetään kielemme sievistymiselle ja kehittymiselle tarpeelliseksi että sitä käännösten kautta koitetaan taivuttaa sekä klassillisen että nykyaikaisen runouden muotoihin, niin lienevät suomennoskokoelmat sellaiset, jommoiseksi puheenaolevakin on tarkoitettu, erittäin tärkeitä, koska niiden kautta pienempienkin runouden tuotteiden suomentamiseen pantu työ paremmin joutuu kielen viljelyksen käytäntöön. Sillä hajallaan ollessaan aikakauskirjain tai sanomalehtien palstoilla nämä helposti hukkaantuvat muiden kirjoitusten suureen paljouteen vaikuttamatta osaltaan sitä minkä vaikuttaa voivat.

Puhukoon kokoelma muutoin itse puolestaan minkä voi. Jos se mainittujen syiden nojalla pidetään oikeutettuna, saavuttanee se tarkoituksensa.

Lopuksi pyydän lausua kiitokseni niille arvoisille henkilöille, jotka hyväntahtoisesti ovat antaneet luvan suomentamiensa runojen kokoelmaan ottamiseen, ja joiden myöntyväisyyttä suureksi osaksi saa kiittää siitä, että kokoelman julkaiseminen on käynyt mahdolliseksi.

 Vesilahdella 1 päivä joulukuuta 1894.

 Reinhold Roine.

Sisällys: 

 Kellot, kirj. Viktor Rydberg
 Lützen, kirj. Carl Snoilsky
 Vernamon markkinoilla, kirj. Carl Snoilsky
 Posliinitehtaassa, kirj. Carl Snoilsky
 Runottaren vaellus, kirj. Carl Snoilsky
 Nimetön ja kuolematon, kirj. Verner von Heidenstam
 Deksippos, kirj. Viktor Rydberg
 Murheen helmassa, kirj. Oscar Levertin
 Tunturin tuolla puolen, kirj. Bjørnstjerne Bjørnson
 Lapset uimassa, kirj. Viktor Rydberg
 Aallotar tytölle, kirj. Viktor Rydberg
 Kaunis pilvi, kirj. Carl Snoilsky
 Kuvastuksia, kirj. Holger Drachmann
 Saat kärsiä murheet...., kirj. Jens Peter Jacobsen
 Metsäpeura, kirj. Carl Snoilsky
 Edelweiss, kirj. Carl Snoilsky
 Paimen-ääniä, kirj. Gustaf Fröding
 Synnöven laulu, kirj. Bjørnstjerne Bjørnson
 Suutelo, kirj. Viktor Rydberg
 Vuorimies, kirj. Henrik Ibsen
 Sisaret, kirj. Oscar Levertin
 Palvelijaveli, kirj. Viktor Rydberg
 Aarteenkaivajat, kirj. Verner von Heidenstam

Reinhold Roine
Runoteokset
Vuoden 1894 kirjat