Seppä ja suutari
Kerran seppä suutarille
 Viskoi soimaus-sanoja;
 Pahon syytti syömäriksi,
 Paloviinan juomariksi,
 Rouvarein rommitratiksi,
 Pikilangan pistäjäksi,
 Nokinuoran nostajaksi,
 Solvasi nahka-sudeksi,
 Parjas rajain paikkuriksi
 Herrasmiesten sekä naisten,
 Paljon muutakin mukisi,
 Koirusteli koiran silmä.

 Tästä siivo suutarimme,
 Oiva anturain tekijä,
 Suomeksi sepälle suuttui
 Pilkka-kirveelle kipastui,
 Sanoovi sanalla tällä,
 Lausui tuolla lausehella:
 Jopa nyt jotakin kuulen,
 "Pata kattilaa panevi,
 Musta kylki kummallaki”.
 Sinähän pajoissa paukat,
 Jyskät päivät päästähänsä,
 Ahjos ääressä äherrät,
 Siksi on partasi porossa,
 Naamas, nokkasi nokinen,
 Suusikin suden näkönen,
 Kourasi kovin likaiset,
 Kaapus kauhian kamakka.
 Kieltämättä kelpoaisit,
 Touko-pellon peljätiksi,
 Vareksille, varpusille
 Sekä kuuluille kurille
 Paja-töistä päästyäsi,
 Niin olet mokoma musta.

 Olet seppä semmonenki,
 Takoja kurin takanen,
 Ettet tee teriä sille,
 Auttavia työ-aseita,
 Jolla ei eväsnä olle
 Sinulle sian lihoa,
 Eli voita mieltä myöten.

 Muista muuten murkinalla,
 Jos et sitä muulloin muista,
 Miten sanoo sananlasku:
 ”Syöpi seppä sammakin,
 Kun ei saa sian-lihoa”.
 Toiseksen on tosi kanssa:
 ”Seppä syöpi selvän leivän,
 Takoja palan paremman,
 Sepän akka seka leivän,
 Lapset syövät mitä saavat”
 Silkko-leivän särpimeksi.

 Näin se suukko suutarimme
 Solmesi sepän sanoilla,
 Ettei sen erän perästä
 Seppä suotta suutaria
 Niipastuttanut nenässä,
 Suututtanut suunnan miestä;
 Siksi suutari sukiat,
 Aivan anturat komiat,
 Teki silleki sepälle,
 Joilla tarkeni takoa
 Pakkasillakin pajassa,
 Ahjon ääressä asua. –
 Seppä takoja tokasi
 Suuren puukon suutarille,
 Nahkan vievän, aivan sievän,
 Sovinnoiksi suosioiksi.

 Silloin muisti mestarimme
 Suutuksissa suostuttua:
 ”Parempi papin vihoissa,
 Kuni seppien vihoissa”.

E[rik]. B[isi].

Lähde: Oulun Viikko-Sanomia 20.3.1858.

Erik Bisi
Runot
Oulun Wiikko-Sanomia
1858