Joroisista toukok. 28 p.
– Joroisista toukok. 28 p.: Huhtikuun lopulla oli meillä jo maat enimmästi lumetta, kun oli ilma lämmin ja lunta vähempi kuin entisinä viimeksi menneinä talvina, vaan viimeisiä lumia oli vielä keski toukokuun aikana näkyvissä. Toukoja jo paikoin kynnettiin huhtikuun lopulla ja toukokuun alussa, vaan keskiaikana täytyi siitä lakata sateiden ja kylmäin tähden, joita oli lopulle toukokuuta; monissa paikoin tulivat pellot veteliksi ja kylvölle sopimattomiksi. Eläimet pääsivät hyvästi kesään; niiden ruu’an puutos ei ollut sanottava; vaan vasta alkanee toinen tuska. Pitäjässä ei ole sovittu suostumuksia yhteisesti, eikä monessa kylässäkään, tilusten rauhoittamisesta; voimassa oleva aitaus- eli tilusten rauhoitus-asetus on tuomarilla noudatettavana, eläimiltä tehtyjä vahinkoja ja huolimattomuuden rikoksia lukiessa. Ei oikein olla aidoitta, kun laitumet ja maapalstot ovat jaetut; sitte toimeen tultaisiin yhteisillä paimenilla, kuin olisi syöttömaat yhteisiä; huolimattomuus aitain ylöspitoon näyttää enenevän, kun luotetaan lakiin: ”Jolla eläin on, hän suojelkoon sen”. Uhkatuomioita takamaille on luettu kirkossa, niiden luvussa lienee joutavat ulkopalstotkin, joista ei tilanomistaja nauti hyötyä, eikä suo vieraalle kuin kalliista vuorosta, tieten sakonmaksun vielä saavansa kalliimmaksi. Monen omalta palstolta puuttuu luonnollinen vesipaikka nykyisessä maa-asiain sijoituksessa. Arvaamaton joukon paljous nyt tarjoutuisi valtiopäivä-edusmiesten, Simalan, Holman, Teräs-Rautilan, Paajasen ja Kiurun kanssa aituusvelvollisuuteen; jommoinen joukko sakon maksaneitakin, joiden omat tilukset itseltänsä on suojeltu, että eivät ole tarvinnet toisen eläintä kiini panna. Riidat ja käräjäjutut eivät ole kansaa sivistyttäissä vähenneet, kun pitäjässämme kevätkäräjässä lienee ollut liki kolmesataa juttua, joiden lunastus ei paljo vähempi tuhatta markkaa; siihen asianomaisten ja todistajain ajankulut, sen jälkeen sakkoja, kulunkia, ryöstöpalkkoja y. m. Sille kulutukselle ei vertaa täytä tulipalot, mitkään pedot, ei kaikkina aikoina katovuodetkaan, vaikka ovat ihan vapaa-ehtoisia rahvaassa. Syynä on vaan pahansuomus, kavaluus, juonet, j. m. s.

G[ustaf]. F[redrik]. B[rask].

Lähde: Suomalainen Virallinen Lehti 14.6.1870.

Asiatekstit
Gustaf Fredrik Brask
Suomalainen Virallinen Lehti
1870