Venus iltatähtenä
Kiertotähti Venus, joka on taivaan kirkkain tähti, loistaa nykyisin iltatähtenä taivaan lounaisella rannalla. Tällä kiertotähdellä, jonka rata kulkee maapallon radan sisäpuolella, on nykyjään erityisesti kirkas loisto.

Venus on auringosta keskimäärin 4 1/2 miljoonaa maant. peninkulman matkan päässä. Sen rata ei ole aivan pyöreä, se supistuu maata kohden noin 3 asteen verran. Tämän ratansa kiertää Venus 224 päivässä, 16 tunnissa, 49 minuutissa ja 7 sekunnissa, joka aika siis on Venuksen vuosi. Lähinnä maata ollessaan on se meistä 5 milj. peninkulman päässä, etäisimmillään ollessaan on matkaa 34 1/2 milj. peninkulmaa. Kulkiessaan maan radan sisäpuolella on Venuksessa valovivahduksia, jotka ovat erittäin kirkkaita. Kun se on etäisimmillään maasta on se näkymättömissä noin kahden viikon ajan; auringon läheisyys sen vaikuttaa. Kahdesti vuosisadassa kulkee Venus auringonpinnan ohi ja näkyy siinä silloin mustana pisteenä, jota kestää 41–43 päivää. Kuluneella vuosisadalla se tapahtui vuosina 1874 ja 1882. Ollessaan taas kauimpana auringosta loistaa Venuksen kirkas kylki erittäin edullisesti maata kohden, sen loisteella on silloin voimakkain kiiltonsa. Näin tapahtuu aina 583 päivän perästä, jota aikaa sanotaan Venuksen synoodiseksi kierroksi ja sitä kestää 36 päivää ennen ja jälkeen Venuksen olon lähinnä maata. Ensimmäiset 36 päivää on Venus silloin iltatähti, jälkimmäiset taas aamutähti. Venus näkyy silloin myös sangen suurena. Nykyisin on juuri tuo ”iltatähden” aika.

Venus on melkein yhtä suuri kuin maa; sen halkasija, on näet 1,670 peninkulman pituinen. Venuksen paino on 4 1/2, kertaa vettä raskaampi; sen vetovoima on 85/100 maan vetovoimasta, kappale Venuksessa putoo 4 metriä sekunnissa (maassa 5 metriä). Venus-palloja tarvittaisi 125 painamaan saman kuin 100 maapalloa.

Lähde: Työmies 20.1.1902.

Anonyymi
Työmies
Tähtitiede
1902