Joroisista heinäk. 31 p.
– Joroisista heinäk. 31 p. Heinänteko-ilmat ovat meillä olleet hyvin soveliaita hyvällä poudalla ja lämpösellä heinäkuun aikana, vaan viimeisenä päivänä oli sateinen, joka olikin tarpeen helteen kuivaamille kasvuille. Heinänteko on jotenkin hyvästi joutunut, vaikka ei suuremmissa työrahvaissa ole vielä tapana piippujen ja kukkarojen jättäminen kartanolle eli ruoka-sijalle, vaikka kohtuullinen ruokalepokin olisi maata; vaan vielä rupeemallakin nakataan harava helteesen levolle ja istutaan tupakoimaan. Vaimoväeltä ei täällä vielä tupakka saa aikaa uhriksensa, vaikka ei joka mies ole omahaluinen työntekiä enemmän kuin vaimokaan, joka ei ole morsian. Sanotaan täälläkin olevan taloja, joissa ei ole selvä työ- ja lepo-ajanjärjestys, joka ei taida olla valhe, sillä työtä koittamatoin ruumis, jota vaan huvitukseksi liikutellaan työpaikalla, varjossa, jonkalaisia ruumiita ei Suomessamme suinkaan liene vähän, ei tunne työn tekijän levon tarpeellisuutta, eipä hevosellaan kohtuullista ruoka-ajan tarvista; näissä täytynee työntekiän joka henkäykselläkin ja askelellakin palkita lepohetkeä ylön mielensälin. Elokuun alkupuolella joutuivat jo rukiit leikattaviksi.

G[ustaf]. F[redrik]. B[rask].

Lähde: Suomalainen Virallinen Lehti 12.8.1869.

Asiatekstit
Gustaf Fredrik Brask
Suomalainen Virallinen Lehti
1869