Joroisista 15 p. elokuuta
– Joroisista 15 p. elokuuta. Kuolevaisuus on ollut suuri meilläkin, kun on jo haudattu kolme sen vertaa kuin muulloin tavallisesti vuosikautena, vaan kuolevaisuus ja tautikin on jo ollut vähenemässä. Ei liene monta jäänyt potematta, kun rahvaan kokouksissa ja kirkkoväessä ei tavata monta verevätä ihmistä, vaan enin laihoja ja huonoja. Onneksi sanon sitä, jos rahvas virkistyy ja pysyy terveenä kokoamaan tarpeellisia kesän tuotteita oikeana aikana, jossa enin osa on täytynyt syödä olkiseka-leipää, joka osaksi lienee heikontanut työväen ruumiita, jos olisi jäänyt taudilta turmelematta.

Heinäkuun alussa oli jotenkin raju ukkosenilma muutamissa kylissä, joka täräytti muutamalta mökkiläisellä kaksi lypsävää lehmää kuoliaaksi. Silloin kulki myös kasveja särkevä raesade muutamissa kylissä.

Ruoka on ollut täälläkin tuntuvasti kallis, kun jo työväki on saanut maksaa markan ja viisikymmentä penniä ruiskapasta, jolla kokivat olkitaikinoitaan sitkistellä hengissä pysyäkseen. Työn hakijoita kutki joukottain pitäjämme kautta, vahvoja ja hyvin työhön kykeneviä nuoriakin miehiä, joilta entinen kallis ylöspito oli varat kuluttanut, vaan ei kuitenkaan peljätty rauhattomuus kesän tultua ollut suuri; vaikka lienee sekin väärin, jos juonilla ja viekkaudella joku kokisi lisätä varojansa eli käsissänsä pysytellä velanalaista omaisuuttansa, maata kulkea valheella ja petoksella viettelemässä. Lienee pitäjämme kerjäläisistä joku omin jaloin tujahtanut ulos; vaan on muuan mökkiläinen, kooltaan matalanlainen ja mustaverinen mies, muutamina talvina kuljeskellut lapsineen hevoisella etelä-Suomessa kerjäämässä, viime talven reissuilta ei ole vielä palannut, vaikka hänellä on kotonaan tavalliset mökin kasvut, jonkatähden ei tiedetä eläväksi eikä kuolleeksi. – Kulovalkiat vielä riehuvat riehumistaan, on palanut puumetsiä, niittyjä, kasvujakin; muutamalta virkatalon (puustellin) asukkaalta palanut viisisataa lyhdettä suorukiita ja lienee muitakin pieniä vahingoita sattunut. Rukiit ovat jo enimmäksi osaksi leikatut, monessa paikoin puitukin, jotka ovat hyvä-saaliisia. Kuuman ilman ja poudan tähden ei alkupuolella elokuuta vielä ruista kylvetty, jonkatähden jo vanhat siemenet ovat jäämässä joutaviksi ja uudisjyvät kylvettäviksi, jotka ovatkin siemeniksi sopivampia kuin vanha siemen. Kevätkylvöjä on pouta jotenkin vahingoittanut, vaan kuitenkin ovat paremmat ”poudan tähteet” kuin ”hallan haalimat” ja ”veden viemät”.

G[ustaf]. F[redrik]. B[rask].

Lähde: Suomalainen Virallinen Lehti 29.8.1868.

Asiatekstit
Gustaf Fredrik Brask
Suomalainen Virallinen Lehti
1868