12 Luku: Murha, tappo, pahoinpitely, kunnianloukkaus, perätön kantelu ja sopimaton käyttäytyminen esimiestä kohtaan
Sotaväen rikoslaki 71/1919.

12 LUKU.

Murha, tappo, pahoinpitely, kunnianloukkaus, perätön kantelu

ja sopimaton käyttäytyminen esimiestä kohtaan.

103 §.

Joka, surmaamisen aikomuksessa, vakain tuumin ottaa esimieheltä tai esimiehen vertaiselta hengen, on tuomittava kuolemanrangaistukseen tai kuritushuoneeseen elinkaudeksi ja kansalaisluottamuksensa menettäneeksi.

Jos joku, surmaamisen aikomuksessa, pikaistuksissa on ottanut esimieheltä tai esimiehen vertaiselta hengen, tuomittakoon kuolemanrangaistukseen taikka kuritushuoneeseen elinkaudeksi tai vähintään neljäksi ja enintään kahdeksitoista vuodeksi.

Yritys on rangaistava.

104 §.

Jos esimiestä tai esimiehen vertaista hänen toimittaessaan virkatehtävää tai jonkin virkatoimen johdosta taikka kokoontuneen sotaväen nähden tahallisesti pahoinpidellään ja siitä seuraa kuolema tai vaikea ruumiinvamma, tuomittakoon syyllinen:

a) rauhan aikana, kuritushuoneeseen elinkaudeksi tai vähintään kahdeksi ja enintään kahdeksitoista vuodeksi;

b) sodan aikana, kuritushuoneeseen elinkaudeksi tai vähintään neljäksi ja enintään kahdeksitoista vuodeksi; sekä

c) jos rikos on tehty vihollisen läheisyydessä tai merihädässä, kuolemanrangaistukseen tai kuritushuoneeseen elinkaudeksi.

Jos rikos tehtiin 36 §:n 3 momentissa mainittujen erittäin lieventäväin asianhaarain vallitessa, olkoon alin rangaistusmäärä rikoksesta, joka mainitaan a) kohdassa vankeutta yksi vuosi, b) kohdassa kuritushuonetta kaksi vuotta ja c) kohdassa kuritushuonetta kuusi vuotta.

Yritys on rangaistava.

105 §.

Joka esimiehelleen tai esimiehensä vertaiselle tämän toimittaessa virkatehtävää tai jonkin virkatoimen johdosta taikka kokoontuneen sotaväen nähden tahallaan tekee väkivaltaa tai muuten häntä pahoinpitelee niin, että siitä on seurannut vähäisempi vika, ruumiinvamma tai tauti kuin 104 §:ssä sanotaan tahi vähäinen ruumiinvamma taikka ei mitään vammaa, taikka vahingoittamisen aikeessa tai muuten vihapäissään on häntä vastaan nostanut kätensä tai aseen, rangaistakoon:

a) rauhan aikana, kuritushuoneella enintään neljäksi vuodeksi tai virasta erottamisella tahi vankeudella;

b) sodan aikana, kuritushuoneella enintään kahdeksaksi vuodeksi; ja

c) jos rikos on tehty vihollisen läheisyydessä tai merihädässä, kuritushuoneella elinkaudeksi tai vähintään kuudeksi ja enintään kahdeksitoista vuodeksi.

Yritys on rangaistava.

106 §.

Jos joku herjaa esimiestään tai esimiehen vertaista tämän toimittaessa virkatehtävää tai jonkin virkatoimen johdosta tahi kokoontuneen sotaväen kuullen; rangaistakoon kuritushuoneella enintään kahdeksi vuodeksi tai virasta erottamisella tahi vankeudella enintään yhdeksi vuodeksi.

Sellaisissa tapauksissa tehdystä solvauksesta tuomittakoon syyllinen virasta erotettavaksi tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi taikka järjestysrangaistukseen.

107 §.

Jos joku pahoinpitelee esimiestä tai esimiehen vertaista tai loukkaa esimiehen tai esimiehen vertaisen kunniaa, kun tämä ei ole toimittamassa virkatehtävää, ja jos pahoinpitely tai kunnianloukkaus ei myöskään ole tapahtunut minkään virkatoimen johdosta tai kokoontuneen sotaväen nähden tai kuullen, on rikollinen tuomittava yleisen lain mukaan, kuitenkin niin, että rikos on katsottava tehdyksi erittäin raskauttavissa olosuhteissa sekä että pahoinpitelystä, josta on seurannut vähäinen vamma tai ei mitään vammaa, syyllinen on tuomittava vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.

108 §.

Jos käskynalainen, esimiehensä häntä nuhdellessa hänen toimittaessaan palvelusta tai palveluksen takia, väittää jotakin esimiestä vastaan, tai jos hän muulla sellaisella tavalla on osoittamatta esimiehelle sitä kunnioitusta, minkä tämä on oikeutettu häneltä vaatimaan hänen toimittaessaan palvelusta tai palveluksen takia, tuomittakoon järjestysrangaistukseen taikka vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.

Jos hän esimiestään vastaan tekee palvelusta koskevan kantelun voimatta näyttää siihen olevan aihetta, tuomittakoon järjestysrangaistukseen, ellei rikkomus ole sellainen, että siitä lain mukaan seuraa ankarampi rangaistus.

109 §.

Jos joku vaatii esimiestään kaksintaisteluun jonkin sotapalvelusta koskevan seikan vuoksi, rangaistakoon virasta erottamisella taikka vankeudella vähintään kuudeksi kuukaudeksi.

Jos esimies suostuu sellaiseen vaatimukseen, olkoon laki sama.

Jos kaksintaistelu tapahtui, erotettakoon rikolliset virasta ja rangaistakoon heitä sitäpaitsi yleisen lain mukaan.

110 §.

Jos joku murhaa tai tahallaan tappaa vartiomiehen taikka kulku-, suojelus-, sotilas- tai saattovartioon tahi muuhun vartiostoon kuuluvan sotilaan taikka jonkun sotaväen poliisilaitokseen kuuluvan henkilön, tämän toimittaessa palvelusta, tai pahoinpitelee sellaista henkilöä tahi tekee sellaisen rikoksen rangaistavan yrityksen taikka herjaa tai solvaa häntä, olkoon laki niinkuin 103, 104, 105 ja 106 §:ssä sanotaan samanlaatuisista rikoksista, kun ne ovat kohdistuneet esimieheen hänen toimittaessaan virkatehtävää.

111 §.

Jos joku tekee väkivaltaa, olipa se minkälaista tahansa, vartiomiehelle taikka kulku-, suojelus-, sotilas- tai saattovartioon tahi muuhun vartiostoon kuuluvalle sotilaalle tai jollekin sotaväen poliisilaitokseen kuuluvalle henkilölle tämän ollessa suojelemassa valtionpäämiestä, tuomittakoon kuritushuoneeseen enintään kahdeksitoista vuodeksi tai vankeuteen vähintään kuudeksi kuukaudeksi.

Yritys on rangaistava.

112 §.

Jos joku murhaa tai tahallaan tappaa vertaisensa tai sotalaitokseen kuuluvan siviilivirkamiehen, jota ei ole katsottava esimieheksi tai esimiehen vertaiseksi, tahi päivystäjän tai samanlaatuisessa palvelustoimessa olevan henkilön, joka ei ole esimies tai esimiehen vertainen, tai pahoinpitelee sellaista henkilöä tahi tekee näiden rikosten rangaistavan yrityksen taikka herjaa tai solvaa häntä, rangaistakoon niinkuin yleisessä laissa on murhasta, tahallisesta taposta, pahoinpitelystä, näiden rikosten yrityksestä, herjauksesta tai solvauksesta säädetty; kuitenkin niin että rikos, jos se on tehty loukatun toimittaessa virkatehtävää tai virkatoimen johdosta, on katsottava tehdyksi erittäin raskauttavissa olosuhteissa.

113 §.

Jos esimies tai esimiehen vertainen, toimittaessaan virkatehtävää, murhaa tai tahallaan tappaa käskynalaisen tai alemmassa arvossa olevan tai pahoinpitelee sellaista henkilöä tahi tekee näiden rikosten rangaistavan yrityksen taikka herjaa tai solvaa häntä, on syyllinen tuomittava yleisen lain mukaan, mutta rikos, rangaistusta määrättäessä, katsottava tehdyksi raskauttavissa olosuhteissa, ja voidaan pahoinpitelystä, jos se uusitaan, sen ohessa tuomita virasta erotettavaksi.

Jos esimies tai esimiehen vertainen, kun hän ei ole toimittamassa virkatehtävää, loukkaa käskynalaista tai alemmassa arvossa olevaa niinkuin 1 momentissa sanotaan, tuomittakoon niinikään yleisen lain mukaan, kuitenkin niin että, jos käskynalainen on kuollut tai saanut vaikean ruumiinvamman, se seikka että rikollinen oli esimies tai esimiehen vertainen on katsottava raskauttavaksi asianhaaraksi ja että toistamiseen tai useammin tapahtuneesta käskynalaisen pahoinpitelystä myöskin voidaan tuomita virasta erotettavaksi.

</div>

Katso myös
Edellinen luku: 11 Luku: Sotakuuliaisuuden rikkominen sekä vartiomiehelle, vartiolle ja kulkuvartiolle osoitettu tottelemattomuus
Seuraava luku: 13 Luku: Palvelusvelvollisuuksien laiminlyöminen sotilaan ollessa vartiopalveluksessa tai päivystäjänä
Hakemisto: Sotaväen rikoslaki 1919

Sotaväen rikoslaki 1919