Vabadussõja veteranide ülendamine 28. novembril 1978
1978

EESTI VABARIIK

Vabariigi President

Käskkiri Nr.1 

Alus: §§ Ps. 39, 129 ja 144
 
28 novembril 1978 a. täitub 60 aastat võiduka Eesti Vabadussõja algusest,
mil N.Vene väed tungisid Eesti piiridesse. Eesti noored ja vanad tõusid vabaduse 
ja enesemääramise õiguse kaitseks. Nende meeste vereohvrite ja sõdurite 
kangelasliku võitlusvaimu toel, Eesti rahva demokraatlikel juhtidel õnnestus 
kindlustada iseseisev Eesti Vabariik.

Kakskümmend aasta möödumisel N. Vene, kelle vastu Eesti rahvavägi 
1918-20 aastatel võidukalt oli sõdinud, tungis taas ülekaaluka relvajõuga 
Eesti Vabariigi piiridesse rahulepingut ja teisi kokkuleppeid murdes,
rahvusvahelist õigust hüljates annekteeris Eesti Vabariigi, okupeeris maa ja 
röövis rahvalt tema enesemääramise õiguse. 

Iseseisev Eesti Vabariik ja selle põhiseaduse pärane Valitsus püsivad 
praegu juriidiliselt edasi, vaatamatta, et maa on okupeeritud. Vabaduse ja
riikliku iseseisvuse mõte, mis Eesti rahva ajaloos püsinud, lõi 
Eesti Vabadussõjas meie rahva hulgas jõuliselt leegitsema, arenes 
ja süvenes iseseisvas Eesti Vabariigis, sai tuleristsed 2-es maailmasõjas, 
elab murdmatult edasi kannatavas okupeeritud Eestis ja paguluses,
et olla valmis, kui saabub aeg uueks võitluseks relvaga.
Meie ei võidelnud, ega võitle ei au, ei vara ega ahnuse pärast, 
meie võitleme ainult vabaduse pärast, millest ükski õige mees 
ei loobu isegi eluhinnaga.

Mida kaugemale ajaliselt nihkub Eesti Vabadussõda, seda enam tajuvad
eestlased selle heroilisust, selle suurust ning püsivat väärtust. 
Meile jääb igavesti pühaks nende sangarite mälestus, kes lahingu 
väljadel andsid oma elu Eesti rahva vabaduse eest.

Mälestame ka neid võitlejaid, keda meie hulgast on vahepealsetel 
aegadel kutsutud ära, või kes on hukkunud ebainimlikes tingimustes 
N. Vene hävituslaagreis ja vangikongides. 

Eesti Vabadussõja alguse 60. aastapäeval on elusate hulgas vaid veel vähene
hulk auväärses vanuses olevaid Vabadussõja veteraane. Eesti Vabariigil, 
praegustes oludes eksiilis, selle Valitsusel ja vabadel kodanikel pole midagi
materjaalset neile anda peale suurima lugupidamise ja austuse.

Sügavalt austades Eesti Vabadussõja veteraane, poolt ülesnäidatud 
kangelasmeelsust,võitlusindu Eesti Vabariigi loomisel ülendan, 
Eesti Vabariigi Presidendile või Peaminister, Vabariigi Presidendi 
ülesandeis tegutsevale, kuuluva eriõiguse alusel, Eesti Vabadussõja
alguse 60 aastapäeva puhul, kõik veel 28 november 1978 a. elusolevad,
Eesti Vabadussõjast, 1918-20, osavõtnud sõdurid, 
allohvitserid ja veeblid ohvitserideks, lipniku aukraadis ja kõik ohvitserid ühe auastme
võrra kõrgemale - viimasest ülendusest kuni koloneli (resp. mereväe
kapteni) auastmeni.

Need ülendused kehtivad ka Eesti Vabadussõjast osavõtnud välismaalastest 
veteraanide kohta (soomlased, taanlased, rootslased ja teised).

Isikud, kes on tegutsenud, või võidelnud 1918 a. loodud demokraatliku 
Eesti Vabariigi iseseisvuse vastu, olnud riigi reeturid, samuti need, kes on 
seaduse päraselt kohtulikult karistatud kriminaalkuritegudes, ei kuulu 
auastmes ülendamise otsuse alla. 

Sellest tulenevaid küsimusi, samuti soovi korral nõutavaid kirjalikke
tunnistusi, käesoleva, auastmetes ülendamise asjus, korraldab Eesti 
Vabariigi Valitsus eksiilis - sõjaministri kantselei.

Õnnitlen kõiki auülenduse saajaid! 

Teie sangari meel ja isamaalik tegu 1918-20 a. EESTI VABADUSSÕJAS jäägu 
igavesti eeskujuks Eesti rahva järgmistele põlvedele! 

28 novembril 1978 a. 

EESTI VABARIIGI nimel: 

Tõnis Kint,
     
Peaminister     
        
Vabariigi Presidendi ülesandeis.