Kaja/1934/01/16/K. Päts seati riigiwanema kandidaadiks


Otsust tervitati marulise käteplaginaga. 

Esmaspäeval, 15. jaanuaril peeti Tallinnas üleriiklise põllumeeste esituse täiskogu koosolekut, millest osavõtt oli ennenägemata rohkearvuline. Esindatud olid kõik maakonnad, igaüks hulga saadikute kaudu. Koosolekust võtsid osa kõik juhtivad põllumeeste tegelased riigivanem K. Pätsiga eesotsas. Koosolekut juhatas rkl. A. Jürman.

Koosoleku avamise järele esines riigivanem K. Päts ülevaatega praeguse poliitilise seisukorra, vabariigi valitsuse tegevuse ja nende suurte muudatuste üle, mida uue põhiseaduse maksmahakkamine enesega kaasa toob. K. Pätsi seletused võeti vastu rohkete kiiduavaldustega. Selle järele kõneles põllumeeste kogude erakonna esimees A. Jürman erakonna tegevusest ja vahekordadest teiste poliitiliste organisatsioonidega, millele järgnes koosoleku tähtsam päevakorrapunkt ― eelseisvatest riigivanema valimistest osavõtu küsimus. Ühemeelselt toonitati, et terve maa ootab, et põllumeeeste kogud oma poolt riigivanema kandidaadi esitaks ja et selleks peab olema Eesti riigi looja ja teeneterikkam riigimees k. Päts. Sellekohased avaldused võeti marulise käteplaginaga vastu. Ühel häälele otsustati selle järele K. Päts seada põllumeeste kandidaadiks eelseisvatel riigivanema valimistel ja kogu maal alustada hoogsat selgitustööd tema kandidatuuri läbiviimiseks.

Toimetuse töö lõpul kestis koosolek veel edasi.

Kristlased toetavad K. Pätsi kandidatuuri. 

Viibides külalisena põllumeeste üleriikliku täiskogu kosolekul 15. jaanuaril 1934, deklareeris rkl. Raudkepp kokkuvõttes järgmist:

Vastavalt poliitiliselt tegutsevate kristlaste üldotsusele novembrikuust 1933, et riigikogu kristlikud liikmed leiaksid ühendust suuremate rühmitustega, olen ― jäädes erapooletuks kristlaseks riigikogus ― astunud lähemasse kontakti põllumeeste riigikogu rühmaga.

Praegusel ajal huvitab kristlasii eriti ka tulevase riigivanema-presidendi kandidatuur. Ülesannete osas, mis minule ― peale teiste meie tegelaste ― kuulub, on mul au deklareerida järgmist:

1. Harjumaa kristlased, eriti laiemad ringkonnad maal, kelle häältega peamiselt mind saadeti riigikokku, pooldavad ülekaaluka üksmeelega Konstantin Pätsi kandidatuuri uue riigivanema kohale.

2. Olles 15 aasta jooksul kristlaste, s. o. endise kristliku rahvaerakonna ja nüüdse ühenduse “kristlased” tegelikuks juhiks, võin konstateerida, et Konstantin Päts on avaldanud kõige rohkem heatahtlikkust kiriku vastu ja seda juba tol ajal, kui usuvaenulik meeleolu oli suur. Nii aitas K. Päts 1922/23. aastal riigikogu esimehena ― niipalju kui tema ameti erapooletus seda võimaldas ― selleks kaasa, et kristlaste rahvaalgatusele usuõpetuse kaitseks, millele oli üle 90.000 kodaniku alla kirjutanud, anti käik, vaatamata, mõnele vormipuudusele.

Ka toetas põllumeeste rühm seda tähtsat algatust. Selline heatahtlikkus Eesti rahva vaimsete üldhuvide vastu on ka pärast leidnud korduvaid avaldusi, kui K. Pätsiga tuli arutada kiriku küsimusi.

Meil on mitmeti juhuseid olnud õppida tundma K. Pätsi riigimehe väärtuslikke omadusi ja kogemusi, tema oskust leida erapooletuidja üldühendavaid seisukohti keerulistes olukordades, tema sõbralikkust ja heatahtlikkust, tunneme tema südamlikku isamaameelsust ja eesti rahva paremaid hingeomadusi tema iseloomus, mäletame tema suuri teeneid juba Eesti vabakssaamise ettevalmistavas ajajärgus ja vabadusvõitluses eneses ning tema kannatusi meie vabaduse kolme vaenlase poolt.

Seepärast, asunud seisukohale, mis on täiesti vaba igast mujalt tulnud mõjutusest, Harjumaa kristlikud ja usklikud ringkonnad ning mina isiklikult pooldame praeguse riigivanema Konstantin Pätsi kandidatuuri riigivanema-presidendi kohale.

Käesolev deklaratsioon on üksmeelselt heaks kiidetud kristlaste ümberkujundatud organisatsiooni praeguse keskkomitee poolt. Kristlased soovivad Konstantin Pätsile Jumala rohket õnnistust, käies Pühakirja sõna järgi (Room. 13, 7): “Tasuge kõigile, mis teie kohus on: au, kellele au tuleb anda.”
1934
Kaja