Soome vapside protsess vahejuhtumistega


Virkkuse varjaja 18-a. Preili Turunen sai kohtunikult noomida. ― “Tunnen mõnu ülekuulajate piinamisest valeseletuste andmisega”. ― Sirk lasi enda kaitseks tuua Lohjasse politseikoera. ― Soomlaste lennureisid Tallinna-Helsingi vahel. ― Dr. Rahm kuulati üle vande all. 

Helsingi, 1. aprillil.

Eile [31. detsembril 1936] jatkati Helsingi linnakohtus n. n. Heimolaise protsessi arutamist, kuid ka seekord ei jõutud otsuse tegemiseni. Kuulati üle rida tunnistajaid ning lõpuks palus prokurör protsessi katkestamist ajani, millal Eestis tuleb arutusele suur vapside protsess. Uuesti tuleb asi kohtu ette 5. mail.

“Sinimusta ajakirja kantseleiametniku preili Turuse ülekuulamisel tekkis kohtus vahejuhtum. Preili Turunen ütles, et ta on eelmistel ülekuulamistel mitu korda valetanud, ja

ta tahtvat ka edaspidi valetada,

kui tems südametunnistus seda nõuab. Kohtu esimees noomis tunnistajat, lisades, et on väga kahju, et ühe politseiniku tütrel (preili Turuse isa on politseinik) on niisugused vaated. See tõendavat, et ta on kodus saanud halva kasvatuse. Seepeale

'''hüüti publiku hulgast: “Ei ole tõsi”.

Kohtuesimees pöördus nüüd publiku poole valjul toonil ja nõudis, et isik, kes seda ütles. Teataks ennast. Seepeale tõusis püsti keegi naine, kes ütles enda olevat preili Turuse ema. Kohtu esimees andis naisele valju noomituse ja saatis ta kohtusaalist välja. Ühtlasi kohtu esimees hoiatas publikut, et kui veel juhtub kohtuistungi segamist, siis saadetakse kõik pealtkuulajad saalist välja.

Ülekuulamisprotokollist selgus, et hiljuti 18-aastaseks saanud preili Turunen, kes oma korteris varjas Soome vapsi Jaakko Virkkust, on viimasega

salaja kihlatud

Järgmisena kuulati üle lendur-kapten Anthoni. Tema seletustest selgus, et ta tunneb Eesti vapsi Kivistikku juba 1934. a. saadik. Ka tunnistas ta, et ta tunneb Telge ja Sirku. Sirku ta on sagedasti Lohjas külastanud. Ka tema oli see olnud, kes koos ühe Eesti toimetajaga, kelle nime ta selgesti ei mäleta, kuid kelle nimi kõlas umbes Laas või Klaas,

oli käinud 10. dets. ümber Rootsi saatkonnas Sirgule Rootsi läbisõiduviisumit hankimas.

Saatkonnas olevat lubatud anda kolmepäevane viisum, kui Sirk täpselt oma ärasõidu päeva teada annab, mitte aga kolmekuist viisumit, nagu paluti. Ühtlasi Anthoni ütles Sirgule Lohjasse ühe politseikoera saatnud olevat, sest

Sirk kartnud, et teda tahetaks vahest Eestisse küüditada.

Koer osutunud aga kõlbmatuks. Prokurör nõudis, et Anthoni kuulataks üle vande all.

Tunnistaja dr. Rahm kinnitas, et ta ei olevat kunagi poliitikaga tegemist teinud. Ta olevat ainult male asjus Tallinna sõitnud. Ta olevat küll tunnud suuremat osa Eesti pagulasist Soomes, kuid tal ei olevat nendega midagi ühist olnud. Ka tunnistas ta, et oma kahel Tallinna sõidul ta oli ühelt isikult, kelle nime ta keeldus nimetamast,

kaasa saanud kaks kirja dr. Kookile,

ja et ta olevat oma Helsingi volitajale kaasa toonud dr. Kooki suusõnalise vastuse, mis oli määratud Sirgule. Prokurör nõudis ka dr. Rahmi ülekuulamist vande all, sest on tähtis teada saada, kes oli dr. Rahmi volitajaks Helsingis.

Järgmine tunnistaja reserv-lipnik Salava jutustas, et ta on teinud

lennukil mitu reisi Eestisse.

Kord olevat ta kaasa võtnud kirja ühele isikule Eestis, keda ta ei olevat tunnud. Kohtu esimehe küsimusele, kas Virkkunen oli see, kes temale selle kirja kaasa andis, keeldus Salava vastamast.

Preili Turuse ülekuulamise protokolli täiendaval ettekandmisel selgus veel, et preili Turunen oli ühel ülekuulamisel seletanud, et temale

valmistavst tõelist lõbu piinata oma ülekuulajaid igasuguste üksteisele vastukäivate seletustega.

Pärastlõunasel kohtuistungil eestlane Kivistik tunnistas, et ta on kohanud “Musta Karhu” kohvikus mitmeid kaebealuseid, ja et ta on 1935. a. suvel sagedasti viibinud Lohjas, kus ta peale Sirgu on kohanud ka Telge ja vahel ka magister Helast. Ka eitas ta teadvat,

kus asub praegu Libe.

Seepeale kuulati lendur-kapten Anthoni uuesti üle, seekord vande all. Kohtu esimehe küsimusele, kas tunnistaja teab midagi kulleriteenistusest Helsingi ja Tallinna vahel, Anthoni vastas jaatavalt, kuid seletas ühtlasi, et ta on annud sõna sellest vaikida.

Ka dr. Rahm kuulati vande all uuesti üle.

Kohtuesimehe küsimusele, kes saatis tunnistajaga kirja dr. Kookile Tallinna, vastas dr. Rahm, et kui ta selle isiku nime avaldab, siis võidaks ka teda ennast süüdistada osavõtus mässukatse ettevalmistamisest, ja seepärast olevat temal võimata selle isiku nime avaldada. Pärast pikemat sõnavahetust kohtu ja dr. Rahmi vahel, 

seletas prokurör, et tema arvates oli magister Helanen see, kes andis dr. Rahmile kirjad Tallinna viia.

Dr. Rahm keeldusaga prokuröri küsimusele vastamast.

Järgmistena kuulati üle kolm tunnistajat Ahvenamaalt. Need tunnistajad seletasid muuseas, et Karlsson oli neile kord jutustanud, et ta

on toonud Danzigist revolvreid.

Karlsson ei olevat aga mitte ütelnud, kuhu ta need revolvrid viis ja missuguseks otstarbeks need relvad olid määratud.

Kohus otsustas vabastada eestlase Tederi ja ahvenamaalase Karlssoni vahi alt.

“Sinimustas” peeti harjutusi gaasipommidega. 

ETA. Helsingi, 1. apr. Protsess “Sinimusta” organisatsiooni laialisaatmise asjus tuli samuti eile Helsingi linnakohtus uuesti arutusele. Prokurür luges ette pika kirja, mis sisaldas raskeid süüdistusi “Sinimusta” organisatsiooni vastu. Kirjutuses konstateeriti muuseas, et “Sinimusta” organisatsioonil on olnud

kolm põhikirja,

mida alati on muudetud tarvidust mööda. Edasi on selgunud, et organisatsiooni tegevus oli vähemalt osaliselt salajane, ja et organisatsiooni liikmeid on vandega kohustatud organisatsiooni tegevust salajas hoidma. Ühes organisatsiooni keskjuhatuse ringkirjas tähendatakse muuseas, et kooliõpilased ei või avalikult organisatsiooni tegevusest osa võtta. Teises

ringkirjas soovitatakse kooliõpilastele vastupanu avaldamist koolijuhatusele.

Organisatsiooni Oulu osakond oma kirjas keskjuhatusele palub muuseas saat temale keemiline vormel pisargaasi valmistamiseks. Hulk organisatsiooni liikmeid on pidanud

harjutusi gaasipommidega.

Ka on korraldatud laskeharjutusi, ilma et selleks võimudelt oleks luba muretsetud. “Sinimusta” keskorganisatsiooni kantselei kaudu on

Eesti mässumeestele relvi, laskemoona ja kihutuskirjandust

muretsetud. Kõige selle põhjal ja silmas pidades asjaolu, et “Sinimusta” organisatsioon oli registreerimata, prokurör nõudis organisatsiooni laialisaatmist kohtu otsusega, sest “Sinimusta” organisatsioon on eksinud seaduse ja heade kommete vastu.

Kohus otsustas katkestada protsessi 5-da maini.     

Uus Eesti
1936