ENSV Teataja 1940 nr 73 art 1007


Tekst 
§ 1. Vastavalt NSVL Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusele 6. novembrist
1940 panna ENSV territooriumil alates 1. jaanuarist 1941 kehtima VNFSV Tsiviilkoodeks,
VNFSV Abielu, perekonna ja eestkoste seaduste koodeks, VNFSV Tsiviilprotsessi
koodeks ja VNFSV Kriminaalprotsessi koodeks, võtta samast ajast ENSV
territooriumil kohaldamisele NSVL Ülemnõukogu poolt 16. augustil 1938 vastuvõetud
NSVL, liiduvabariikide ja autonoomsete vabariikide kohtukorralduse seadus
ning määrata järgmised ülemineku-eeskirjad.

§ 2. Isiku tsiviilõiguslikule seisundile, mis on kujunenud VNFSV Tsiviilkoodeksi
ja VNFSV Abielu, perekonna ja eestkoste seaduste koodeksi jõustumise hetkeks,
kohaldatakse nende koodeksite vastavaid eeskirju.

§ 3. Aktid ja toimingud, mis on teostatud enne VNFSV Tsiviilkoodeksi ja
VNFSV Abielu, perekonna ja eestkoste seaduste koodeksi jõustumist, kehtivad ka
siis, kui nad pole teostatud kirjalikult või notariaalselt, olgu siis et nad oma olemuselt
on vastuolus sotsialistliku õiguskorraga.

§ 4. Kui aegumistähtaeg VNFSV Tsiviilkoodeksi ja VNFSV Abielu, perekonna
ja eestkoste seaduste koodeksi järgi on lühem sellest aegumistähtajast, mis
on määratud seniste seadustega, siis selle lühema aegumistähtaja jooks võib alata
üksnes nende koodeksite jõustumise päevast, kusjuures siiski sel juhul, kui seniste
seadustega määratud pikem aegumistähtaeg peaks lõppema enne nimetatud koodeksitega
määratud lühemat aegumistähtaega, aegumine loetakse lõppenuks seniste
seadustega määratud aegumistähtaja möödumisega.

Eelmise lõike eeskirja kohaldatakse vastavalt ka seniste seaduste alusel määratud
hoonestusõiguse tähtaegade kohta.

§ 5. Perekonnaseisu- (sünni-, abielu-, abielulahutus-, lapsendamis- jne.)
aktide registreerimist toimetavad perekonnaseisuaktide linna- ja maakonnabürood
ning linnade ja valdade täitevkomiteede sekretärid ENSV Rahvakomissaride Nõukogu
määramisel.

§ 6. ENSV kodanikkude kohta peetakse edasi perekonnaseisuregistrit ENSV
Siseasjade Rahvakomissariaadi juhendi kohaselt.
Teiste perekonnaseisuraamatute pidamist korraldatakse, kuni perekonnaseisuaktide
sissekannete toimetamise üleliidulise korra laiendamiseni ENSV territooriumile,
samuti Siseasjade Rahvakomissariaadi juhendiga.

§ 7. Eesti NSV ajutise Ülemnõukogu Presiidiumi poolt 16. detsembril 1940 antud VNFSV Kriminaalkoodeksi kehtimapanemise seadluse § 2 alusel uuesti-läbivaatamisele
kuuluvad asjad vaadatakse samas paragrahvis nimetatud kohtute poolt
nende endi algatusel läbi esimese astme kohtu protsessi korras, kusjuures kohtul on
õigus asja uuesti-otsustamisel arvesse võtta kohtutoimikus leiduvaid tõendeid. Uuestiläbivaatamisel
ei või suurendada endiste otsustega määratud karistusi.

Enne 21. juulit 1940 tehtud kohtuotsused tsiviilasjus, mis ei ole pärast seda
tähtaega olnud apellatsioonikorras kohtute otsustamisel, ei kuulu täitmisele. Need
asjad vaadatakse poolte või prokuratuuri taotlusel läbi esimese astme kohtu protsessi
korras kohtute poolt: jaoskonnakohtute poolt otsustatud asjad — rahvakohtute
poolt, ringkonnakohtute poolt otsustatud asjad — samanimeliste kohtute poolt ja
Kohtukoja poolt otsustatud asjad — Ülemkohtu poolt. Kohtul on õigus asja uuestiotsustamisel arvesse võtta kohtutoimikus leiduvaid tõendeid.

§ 8. Seniste esimese astme kohtute menetluses olevates otsustamata asjades
jätkavad menetlust uuele koht- ja asialluvusele vastavad uued kohtud, kusjuures
seniste ringkonnakohtute toimetustes olevais asjus, kuigi need alluvad rahvakohtutele,
jätkavad arutamist ringkonnakohtud.

§ 9. Seniste kohtute esimese ja teise astme apellatsiooni- või kassatsioonikorras
edasikaebamisele kuuluvate otsuste peale võidakse edasi kaevata ja proteste esitada
uutes protsessikoodeksites ettenähtud kassatsioonikorras, samuti kuuluvad
varem juba esitatud, kuid läbivaatamata apellatsiooni- ja kassatsioonikaebused ja
-protestid läbivaatamisele kassatsioonikorras, kui need on esitatud jaoskonnakohtute
otsuste peale, siis vastava ringkonnakohtu poolt, kui aga ringkonnakohtu või Kohtukoja
otsuste peale, siis Ülemkohtu poolt, kusjuures kriminaalasjades viimased, kui
ei ole aluseid otsuste tühistamiseks, kinnitavad endised otsused, kvalifitseerides kuriteo
VNFSV Kriminaalkoodeksi järgi ja asendades endise karistuse uue vastava karistusega.

§ 10. Varem kohtuotsustega määratud karistuste ümberarvamisel Kriminaalkoodeksis
ettenähtud karistusteks loetakse sunnitöö ja vangimaja raskuselt võrdseks
vabaduskaotusega ja arest — paranduslike töödega.

§ 11. Protsessuaaltähtaegade kohta, mis alanud, kuid pole veel lõppenud enne
VNFSV protsessikoodeksite jõustumist, kehtivad senised eeskirjad.

Eesti NSV ajutise Ülemnõukogu Presiidiumi Esimees Joh. V a r e s.
Eesti NSV ajutise Ülemnõukogu Presiidiumi Sekretär V. Te l l i n g.
Tallinn, 30. detsembril 1940.

Autoriõigused 
Tekst on avaldatud vastavalt Eesti "Autoriõiguse seadusele" (RT I 1992, 49, 615; RT I, 19.03.2019, 55), mille § 5 punkt 3 kohaselt ei rakendata autoriõiguse seadust "õigusaktidele ja haldusdokumentidele (seadused, seadlused, määrused, põhimäärused, juhendid, käskkirjad) ning nende ametlikele tõlgetele".

Algallikas 
Tekst avaldati: Eesti NSV Teataja (Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu asjadevalitsus, 1940), 31. detsembril 1940, nr 73, art 1007, lk 1120–1121.

Õigusaktid
Eesti NSV Teataja