ENSV ÜVT 1989 nr 18 art 223


Tekst 
Eesti NSV on suveräänne nõukogude sotsialistlik riik, millest tuleneb
Eestimaa rahva õiguste prioriteet oma elukeskkonnale, tootmistingimustele
ja loodusrikkustele. Eesti NSV kui rahvusvabariik teostab iseseisvat
sotsiaal- ja majanduspoliitikat, ühitades seejuures oma rahvusriiklikke
huve NSV Liidu kui liitriigi huvidega. Eesti NSV iseseisvat majanduspoliitikat
realiseeritakse vabariigi isemajandamisena, mille puhul vabariigi
kulud kaetakse tema enda tuludest ning Eesti NSV territooriumil
toimuvaid majandusprotsesse juhivad iseseisvalt vabariigi riigivõimu- ja
-valitsemisorganid. Isemajandava Eesti NSV majandussuhteid NSV Liidu
organite, teiste liiduvabariikide ja nende osade ning välisriikidega reguleeritakse
omavaheliste kokkulepete ja lepingutega.

Eesti NSV kui liiduvabariigi majanduslik iseseisvus tuleneb NSV
Liidu kui suveräänsete riikide liidu olemusest ning tugineb õigusriigi
põhimõtetele.

Paragrahv 1. Eesti NSV isemajandamise mõiste

Eesti NSV isemajandamine on majanduselu korraldamise viis, mis
lähtub Eesti NSV suveräänsusest, tema rahvamajanduse terviklikkusest
ja suhtelisest eraldatusest NSV Liidu rahvamajanduskompleksis. Isemajandava
Eesti NSV majandus funktsioneerib valdavalt iseregulatiivselt
isetasuvuse, enesefinantseerimise, isejuhtimise ning enesekontrolli põhimõtetel,
lähtudes Eesti NSV seadusandlusest.

Paragrahv 2. Eesti NSV vastutus isemajandamise oludes

Isemajandav Eesti NSV vastutab täielikult oma majandustegevuse
efektiivsuse ja tulemuste eest vabariigi elanikkonna ees tema sotsiaalsete,
materiaalsete ja vaimsete vajaduste rahuldamisel ning Eesti NSV
loodusvarade säästlikul kasutamisel ja ökoloogiliselt rahuldava keskkonnaseisundi
säilitamisel, samuti oma lepinguliste kohustuste täitmise
eest suhetes NSV Liidu organite, teiste liiduvabariikide ja nende osade
ning välisriikidega.

Paragrahv 3. Eesti NSV koht üleliidulises ja rahvusvahelises tööjaotuses

Eesti NSV võtab osa üleliidulisest ja rahvusvahelisest koostööst ja
tööjaotusest oma looduslikele, demograafilistele ja kultuurilistele eeldustele
ning võimalustele sobival viisil nii NSV Liidu rahvamajanduse kui
ka maailmamajanduse raames ekvivalentse, vastastikku tulusa kaubavahetuse
tingimustel.

Paragrahv 4. Eesti NSV majanduskompleksi terviklikkus

Kõik Eesti NSV territooriumil paiknevad ettevõtted, asutused ja organisatsioonid
kuuluvad üldjuhul Eesti NSV rahvamajanduskompleksi,
mida suunavad ainult Eesti NSV riigivõimu- ja -valitsemisorganid.
Eesti NSV riigiorganite loal ja vabariigi vastavate seaduste alusel
võivad Eesti NSV-s töötada ka üleliidulised, samuti teiste liiduvabariikide
ning välisriikide ja nende kodanike ettevõtted, asutused ja organisatsioonid.
Kõik Eesti NSV territooriumil asuvad ettevõtted, asutused ja organisatsioonid,
sõltumata nende alluvusest ja kuuluvusest, on kohustatud
järgima Eesti NSV seadusandlust.

Eesti NSV-le ja tema ettevõtetele, asutustele ja organisatsioonidele,
samuti üksikisikutele kuuluvaid majandusüksusi võib rajada ka NSV
Liidu teistes liiduvabariikides ja välisriikides nende seadusandluse alusel

Paragrahv 5. Eesti NSV isemajandamise põhieesmärgid

Eesti NSV isemajandamisel peetakse prioriteetseteks neid eesmärke, 
mis aitavad kaasa Eesti NSV kõigi elanike, sõltumata nende rahvusest
ja kodakondsusest, elukvaliteedi tõstmisele, arengu- ja eneseteostusvõimaluste
laiendamisele ning elukeskkonna ökoloogiliselt rahuldava seisundi
säilitamisele ja parandamisele.

Majandustegevuse suunamisel lähtutakse vajadusest kindlustada
põlisrahvuse jäämine oma ajaloolisel territooriumil poliitilist, kultuurilist
ja sotsiaalmajanduslikku arengut määravaks põhisubjektiks. Eesti
NSV majanduselus tuleb tagada eesti rahvuse osatähtsuse säilimine ja
suurenemine, demograafilise situatsiooni paranemine, eesti rahvuse sotsiaalse
ja professionaalse struktuuri taastootmine, kultuuritraditsioonide
järjepidevus ning vaimse potentsiaali areng ja selle rakendamisvõimaluste
laienemine.

Eesti NSV sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja ökoloogiliste
eesmärkidega vastuolus olevat tegevust tõkestatakse õiguslike ja majanduslike
vahenditega.

Paragrahv 6. Majanduselu suunamine isemajandamise tingimustes

Eesti NSV riigivõimu- ja -valitsemisorganid suunavad vabariigi majanduselu
valdavalt kaudsete majanduse reguleerimise meetoditega (maksud,
krediidid, hinnad, sihtfondide eraldised jm.), lähtudes seejuures Eesti
NSV normatiivaktidest ja sekkumata vahetult ettevõtete majandustegevusse.
Riigiorganid koostavad Eesti NSV majanduse strateegilise arengu
kavad ning loovad tugisüsteemid ja -fondid nende elluviimiseks, samuti
teostavad diferentseeritud regionaal- ja struktuuripoliitikat, tagamaks
vabariigi monede piirkondade ja rahvamajandusharude mahajäämusest
ülesaamine. Majandustegevuse edendamiseks abistavad riigiorganid ettevõtteid
ja organisatsioone toorme ja tehnoloogia hankimisel ning toodangule
sobivate turustamisvõimaluste leidmisel.

Riik loob soodsad tingimused Eesti NSV majanduse arendamiseks
kõrgtehnoloogia ja teadusmahuka tootmise alusel, teostades innovatsioonipoliitikat
ja kasutades selleks majanduslikku soodustusrežiimi, toetades
kõrgtehnoloogilisi arendusorganisatsioone, tagades rahvusvahelise side
ja veonduse ning töötajate täiendus- ja ümberkoolituse. Välisriikide kapitali
paigutamist vabariigi majandusse stimuleeritakse eelkõige tootmise
moderniseerimise ja ümberprofileerimise huvides.

Paragrahv 7. Eesti NSV isemajandamise põhiprintsiibid

Isemajandava Eesti NSV majandussuhted on rajatud järgmistele
printsiipidele:

1) omandusvormide paljusus ning kõigi omandusvormide riiklik
kaitse;

2) ettevõtluse vabaduse ja turumajanduse arengu tagatus;

3) territoriaaljuhtimise detsentraliseeritus;

4) avatus ja partnerlus suhetes teiste NSV Liidu osadega, samuti
majanduslikes välissuhetes.

Paragrahv 8. Omandusvormide paljusus

Eesti NSV-s eksisteerib omandusvormide paljusus. Omandus on seaduse
kaitse all. Omanikule tekitatud kahju kuulub hüvitamisele vastavalt
Eesti NSV seadusandlusele. Riik soodustab erinevate omandusvormide
integratsiooni.

Omandusvormide paljusus loob tingimused ettevõtluse organisatsiooniliste
vormide mitmekesisuseks.

Paragrahv 9. Pangandus ja raharinglus

Eesti NSV kompetentsi kuulub panganduse ja raharingluse korraldamine,
kaasa arvatud oma raha sisseseadmine ning selle teiste valuutade,
sealhulgas rubla kui NSV Liidu ühisvaluuta vastu vahetamise korra
ja kursi kindlaksmääramine. Eesti NSV majanduse arendamise üheks eesmärgiks
on saavutada Eesti NSV raha vaba konverteeritavus välisriikide
valuuta suhtes.

Eesti NSV pangasüsteem koosneb Eesti NSV Keskpangast (Eesti
Pank), kommertspankadest ning muudest spetsialiseeritud krediidiasutustest.
Eesti Pank on iseseisev organisatsioon, mille põhikirja kinnitab Eesti
NSV Ülemnõukogu.

Paragrahv 10. Ettevõtluse vabaduse ja turumajanduse arengu
tagatus

Ettevõtluse vabadus ja turumajanduse areng tagatakse Eesti NSV-s
täisisemajandavate ettevõtete isearenemise soodustamisega ning nende
õiguste ja tulude riikliku kaitsega. Kindlustatakse ettevõtete iseseisvus
oma majanduselu korraldamisel ning soodustatakse nende organisatsioonilist
mitmekesisust Eesti NSV normatiivaktidega luuakse tootmise suurja
väikevormide tekkimiseks ja arenguks võrdsed võimalused, tagades
sellega vabariigisisese majanduse paindlikkuse ja ettevõtetevahelise konkurentsi,
mis tõkestab monopolismi.

Ettevõtete tegevusse võib riik vahetult sekkuda vaid Eesti NSV seadusandluses
ettenähtud juhtudel ja korras, samuti loodusonnetuste ja
eriolukordade puhul või siis, kui ettevõte kahjustab teiste subjektide
õigusi ja seaduslikke huve.

Paragrahv 11. Territoriaalse juhtimise detsentraliseeritus

Vabariigi kõigi piirkondade areng tagatakse maksimaalselt kohalike
elanike huvides ja initsiatiivil. Eesti NSV territoriaalse haldussüsteemi
moodustavad esmas- ehk madalama tasandina maakonnalinnad, alevid
ja vallad, mis kujundatakse rajoonilise alluvusega linnade, alevite ja
külanõukogude baasil, ning teisese ehk kõrgema tasandina vabariiklikud
linnad ja maakonnad (praegused vabariikliku alluvusega linnad ja rajoonid).

Kohaliku omavalitsuse võimuorganiteks on kohalikud rahvasaadikute
nõukogud, kelle pädevus sätestatakse Eesti NSV seadusandlusega kohaliku
omavalitsuse kohta, millega piiritletakse ka kohalike täitev-korraldavate
organite moodustamise kord ja funktsioonid.

Kohaliku rahvasaadikute nõukogu pädevuse piires vastuvõetud otsused
on kohustuslikud vastaval territooriumil tegutsevatele ettevõtetele,
asutustele, organisatsioonidele, ameti- ja teistele isikutele.
Kohalikud rahvasaadikute nõukogud korraldavad oma territooriumil
sotsiaal- ja majanduselu isemajandamise printsiipidest lähtudes. Kohalikul
rahvasaadikute nõukogul on iseseisev eelarve, mida ei arvata kõrgemalseisva
eelarve koosseisu. Kohaliku eelarve kujundamise ja kasutamise
korda reguleerivad Eesti NSV eelarve- ja maksukorralduse aluste seadused.
Majandustegevuse alustamine ja loodusvarade kasutamine kohaliku
rahvasaadikute nõukogu territooriumil toimub vastava kohaliku rahvasaadikute
nõukogu loal.

Paragrahv 12. Avatus ja partnerlus Eesti NSV isemajandamise
tingimustes

Eesti NSV osaleb majanduse avatuse printsiibil aktiivselt nii NSV
Liidu sisestes kaubavahetus (turu-) suhetes kui ka vastastikku kasulikus
koostöös välisriikidega.

Eesti NSV kuulumine NSV Liitu ei välista tema suveräänsete õiguste
realiseerimist suhetes teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Paragrahv 13. Omandusvormid Eesti NSV-s

Omandus Eesti NSV-s esineb järgmistes vormides: Eesti NSV riiklik
omandus, kooperatiivsete ning ühiskondlike organisatsioonide ja ühiskondlike
liikumiste ning üksikisikute omandus. Eesti NSV seadusandlusega
määratud piires on Eesti NSV-s lubatud samuti nii NSV Liidu, teiste
liiduvabariikide, välisriikide kui ka nende juriidiliste isikute ja kodanike
omandus. Eesti NSV-s on lubatud erinevate omanduste mitmesugused
segavormid.

Põhilised tootmisvahendid on ühiskondlikus omanduses. Seadusega
määratud piires on lubatud väikeeraomandus.

Paragrahv 14. Omandisuhete reguleerimine Eesti NSV-s

Omandisuhteid Eesti NSV-s reguleeritakse Eesti NSV seadusandluse
ja lepingutega.

Lähtudes kõigi omandusvormide võrdõiguslikkusest Eesti NSV-s,
loob riik tingimused kõigis omandusvormides asuva vara rohkendamiseks,
kogu ühiskonna ja üksikisikute huvides.

Paragrahv 15. Eesti NSV riiklik omandus

Eesti NSV ainuomanduses on maa, maapõu, õhuruum vabariigi territooriumi
kohal, sise- ja territoriaalveed, mandrilava, mets ja muud loodusvarad.
Eesti NSV territooriumiga piirneva Läänemere majandustsoonis asuvate
ressursside valdamis-, kasutamis- ja käsutamisõigus on rahvusvahelises
õiguses tunnustatud ulatuses Eesti NSV-s.

Eesti NSV omandusse (sealhulgas munitsipaalomandusse) kuuluvad
põhilised tootmisvahendid tööstuses, ehituses, põllumajanduses, transpordis
ja sides, riiklikud pangad, riiklike kaubandus-, kommunaal- ja muude
ettevõtete vara ning riiklik elamufond, aga ka muu vara, mis on tarvilik
Eesti NSV sotsiaalse ja majandusliku arengu kindlustamiseks.

Paragrahv 16. Munitsipaalomandus

Eesti NSV omandus võib esineda munitsipaalomandusena. Munitsipaalomanduses
on kohalike võimuorganite valduses, kasutuses ja käsutuses
olev vara.

Munitsipaalomandusse kuuluva vara õigusliku režiimi määravad kohalikud
võimuorganid kooskõlas Eesti NSV seadustega.

Munitsipaalomandusse objektide andmine, äravõtmine või ümberjaotamine
kõrgemalseisvate riigivõimu- ja -valitsemisorganite poolt ilma
kohaliku võimuorgani nõusolekuta on keelatud.

Paragrahv 17. Eesti NSV riiklikud ettevõtted

Eesti NSV omandusel, sealhulgas munitsipaalomandusel põhinevad
riiklikud ettevõtted valdavad, kasutavad ja käsutavad neile kuuluvat
vara kas operatiivse haldamisõiguse alusel (riigiettevõtted) või delegeeritud
omandiõiguse alusel (rahvaettevõtted). Rahvaettevõtted on neile kuuluva
vara omanikud.

Eesti NSV omandiõiguse delegeerimine (üleandmine) rahvaettevõttele
toimub Eesti NSV seadusandluses ettenähtud korras.

Paragrahv 18. Kooperatiivsete organisatsioonide, ühiskondlike organisatsioonide
ja ühiskondlike liikumiste omandus

Kooperatiivsed organisatsioonid ja nende ühendused, ühiskondlikud
organisatsioonid ja ühiskondlikud liikumised valdavad, kasutavad ja käsutavad
nendele omandiõiguse alusel kuuluvat vara vastavalt oma registreeritud
põhikirjale ja Eesti NSV seadusandlusele.

Paragrahv 19. Üksikisikute omandus

Üksikisikute omandus Eesti NSV-s esineb isikliku omandusena või
väikeeraomandusena.

Isiklik omandus on isiklike tarbimisvajaduste rahuldamise aluseks.
Väikeeraomandus moodustab üksikisikute kaubatootmise majandusliku
aluse.

Üksikisikute omand on võõrandatav ja pärandatav.

Paragrahv 20. Väljaspool Eesti NSV-d asuv omandus
Väljaspool Eesti NSV-d asuva Eesti NSV riikliku vara ja kooperatiivsete
ning ühiskondlike organisatsioonide ja ühiskondlike liikumiste
ning Eesti NSV kodanike omanduses oleva vara valdamise kasutamise ja
käsutamise tingimused määratakse kindlaks vara asukohariigi seadusandluse
ja vastavate lepingutega.

Eesti NSV osutab abi käesoleva paragrahvi lg. 1 märgitud omanduse
kaitsmisel.

Paragrahv 21. Välisriikide kodanike eraomandus Eesti NSV-s

Eesti NSV seadusandlusega sätestatud piires võib Eesti NSV-s esineda
eraomand, mis kuulub kas osaliselt või täielikult välisriikide kodanikele
või nende ühendustele.

Paragrahv 22. Eesti NSV majanduskorralduse sotsialistlik iseloom

Isemajandava Eesti NSV majanduskorralduse sotsialistlik iseloom
väljendub riiklike sotsiaalsete garantiide loomises ning piirangute kehtestamises
tagamaks elukeskkonna stabiilsuse ja inimsõbralikkuse, samuti
sotsiaalse õigluse ning tarbijate huvide kaitse.

Paragrahv 23. Looduskaitselised piirangud

Majandusettevõtete paigutamisel ja arendamisel kehtestatakse seadusandlikult
looduskaitse ja looduskasutuse alased piirangud, sealhulgas
keskkonnaohtlike ettevõtete sulgemise kord.

Paragrahv 24. Sotsiaalse heaolu tagamine

Eesti NSV-s tagatakse elanike materiaalsete, sotsiaalsete ja kultuuriliste
vajaduste rahuldamise baastase, mis määratakse Eesti NSV normatiivaktid
ga. Riik arendab välja vähemalt baastaset tagava infrastruktuuri.

Eesti NSV elanike vahel toimub rahvatulu jaotamine töötasude, pensionide
ja stipendiumidena eelkõige vastavalt iga töötaja kvalifikatsioonile
ja tööpanusele, kusjuures kõigile Eesti NSV elanikele (perekondadele)
tagatakse riiklikult vähemalt elatusmiinimumile vastav sissetulek.
Eesti NSV elanikele tagatakse eluase Eesti NSV elamuseadusandluses
ettenähtud korras.

Isemajandav Eesti NSV kaitseb perekonda, sealhulgas vanemate ja
laste tervist, tagab õiguslikud ja ainelised võimalused laste ja teiste töövõimetute
pereliikmete kodus hooldamiseks.

Paragrahv 25. Rändepiirangud ja -garantiid

Isemajandava Eesti NSV rändepoliitika on suunatud vabariigi demograafilise
ja sotsiaal-kultuurilise situatsiooni stabiliseerimisele ja parandamisele
ning toimub vastavalt Eesti NSV rändeseadusele, millega regulee
ritakse migratsiooni ja ühtlasi tagatakse vabariiki elama asuvate teiste
rahvuste esindajate kultuurilised ja sotsiaalsed õigused ning adapteerumise
võimalused Eesti NSV-s.

Paragrahv 26. Tarbijate kaitse

Isemajandavas Eesti NSV-s rakendatakse riiklikke piiranguid ja soodustusi
tarbijate huvide kaitseks, sealhulgas kaupade tervislikkuse ja
kvaliteedi kontrolliks ning esmatarbekaupade piirhindade kehtestamiseks
ja elukalliduse tõusu kompenseerimiseks.

Paragrahv 27. Töötajate huvide kaitse

Isemajandavas Eesti NSV-s antakse ametiühingutele ja teistele töötajate
ühendustele laialdased õigused ja volitused töötajate ning töökollektiivide
materiaalsete ja sotsiaalsete huvide ning õiguste kaitseks
vastavalt Eesti NSV töö- ja ametiühinguseadustele, samuti muudele normatiivaktidele.

Paragrahv 28. Kultuurialased garantiid

Isemajandavas Eesti NSV-s tagatakse riikliku kultuuripoliitikaga eesti
keele ja kultuuri kaitse ning arendamine, Eesti NSV territooriumil asuvate
koigi kultuuriväärtuste hoidmine ja rohkendamine.

Eestis elavatele vähemusrahvus tele tagatakse võimalused nende keele
ja kultuuri arenguks vastavalt Eesti NSV kultuurautonoomia seadusele.

Paragrahv 29. Haridusgarantiid

Isemajandavas Eesti NSV-s tagatakse riiklikult võimalused üld- ja
kutsehariduse saamiseks selle kõigil tasanditel (alg-, kesk- ja kõrgharidusena)
vastavalt Eesti NSV haridusseadusele.

Vabanevale tööjõule garanteeritakse ümberõppe ning kvalifikatsiooni
täiendamise võimalused koos õppe- ja tööleasumise ajaks vajaliku materiaalse
kindlustatusega. Samuti tagatakse tööalase kvalifikatsiooni taastamine
lapsehoolduspuhkusel olnud emadele.

Paragrahv 30. Sotsiaalhoolduse ja -kindlustuse garantiid

Isemajandavas Eesti NSV-s kindlustab riik sotsiaalhoolduse ning
arstiabi kättesaadavuse kõigile abivajajatele.

Tagatakse vanurite, pensionäride, invaliidide ning füüsiliste ja vaimsete
puuetega inimeste sotsiaalne ja majanduslik kaitstus, nende sotsiaalne
võrdsus teiste ühiskonnaliikmetega.

Invaliidsus-, vanadus- või toitjakaotuspension peab vastama, selle
isiku tööpanusele ning ei tohi eila väiksem kehtivast elatusmiinimumist.

Paragrahv 31. Riigi kontroll Eesti NSV-s

Lähtudes käesoleva seaduse paragrahv 4 lg. 1 võivad kõiki Eesti
NSV territooriumil asuvaid ning tema rahvamajanduskompleksi kuuluvaid
ettevõtteid, asutusi ja organisatsioone kontrollida ning sellega seoses
neile ettekirjutusi teha ainult Eesti NSV riiklikud ja ühiskondlikud
kontrollorganid Eesti NSV seadusandluses ettenähtud korras. Vastavalt
Eesti NSV poolt sõlmitud kokkulepetele võivad neid kontrollida kä
muud kontrollorganid.

Kõigis maksustamist, elanikkonna tervishoiuolusid, looduskeskkonda
ja infrastruktuuri puudutavates ning muudes seadusandluses ettenähtud
küsimustes kontrollivad Eesti NSV kontrollorganid ka vabariigi territooriumil
paiknevaid objekte, mis kuuluvad NSV Liidu teistes liiduvabariikides
ja välisriikides asuvatele omanikele.

Paragrahv 32. Eesti NSV isemajandamist käsitlev seadusandlus ja
käesoleva seaduse kohaldamine

Eesti NSV isemajandamine toimub Eesti NSV seadusandluse alusel.
Lisaks käesolevale seadusele ja sellest lähtudes kehtestatakse Eesti NSV
seadused Eesti NSV rahvamajanduskompleksi terviklikkuse, ettevõtluse,
Eesti NSV valitsuse, kohaliku omavalitsuse, eelarve- ning maksukorralduse
aluste, pankade, välismajandustegevuse, tarbijate kaitse ja hinnakujunduse
kohta ning muud seadused ja teised normatiivaktid, millega
reguleeritakse Eesti NSV majanduse ning sotsiaal- ja kultuurisfääri arengut.
Eesti NSV Ministrite Nõukogu tagab valitsuse normatiivaktide operatiivse
vastuvõtmise kooskõlas isemajandamise elluviimisest tulenevate
vajadustega.

Kuni Eesti NSV seadusandluse kooskõlla viimiseni käesoleva seaduse
ja muude Eesti NSV isemajandamist käsitlevate normatiivaktidega
kohaldatakse Eesti NSV-s varem kehtestatud normatiivakte, kui need ei
ole vastuolus Eesti NSV isemajandamise seadusandlusega.

Paragrahv 33. Käesoleva seaduse jõustumine

Käesolev seadus jõustub vastuvõtmise päevast.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees A. RÜÜTEL
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär A. ALMANN
Tallinn, 18. mail 1989.

Algallikas 
Tekst avaldati: Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja (Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsus, 1989), 26. mai 1989, 24. aastakäik, nr 18 (896), art 223, lk 397–405.

Õigusaktid
Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja