Tipos Progressistas. Lo Gobernador Civil
Ho hi ha res mes especial que un gobern progressista: si no fos que'l pobre pais ne toca molt tristas consecuencias, l'estudi detallat y minucios de lo que passa en temps dels progressistas, mes de una y de duas vegadas faria apareixer la rialla en els nostres llabis.
Es natural que un sistema tan desastros com ridicul hagi de tenir també personatges estrambotichs y ridiculs que prestan gran caudal de detalls y no pochs estudis al observador naturalista.
¿Han vist may mes ridicul que un sistema com l'actual, en que Madrit impera y goberna sobre totas las provincias? D'allí surten totas las inspiracions, d'allí venen totas las disposicions, etc. etc.
¿No trobarian ridicul que jo, sense haber estat may a casa de vostés, volgués venir-hi á manar y á donar ordres y disposicions sense com va ni com costa? Es clar que si.
Donchs aixó que jo faria respecte de vostés, fa 'l gobernador civil respecte a las provincias.
Lo gobernador civil, ó sia la personificació de Madrit sempre y en tot temps ha sigut una plepa, pero ho es mes are en la época en que Espanya ha reconquistat sa honra; en que gobernan los del progrés y en que Don Amadeu es rey de Espanya y dels espenyols per la gracia dels cent noranta un.
Lo primer que's necessita en los nostres temps per ser gobernador es no tenir cap ni santaner, coneixer las lleys per las encubertas, ó ferho veurer per lo menos, y tenir la mànega ample.
Dat lo sistema centralisador, un gobernador civil deuria haber de ser un representant de la lley;deuria tindrer l'encàrrech de respectar y fer respectar lo dret de tothom; deuria vigilar per la conservació del órdre, y deuria, ab una paraula, fer de manera que tot, dins lo sistema polítich quél representa, anés ab armonia.
Pero això no resa ab los nostres temps. Are,perque aquest criteri domini, estem massa adelantats.
Lo partit progressista vol que tinguem llibertat progressista y lo que's necessita son mestres que vulguin ferli entrar la lletra á ne 'l poble ancara que sigui á palmetadas.
Com que la lley sols s'ha de cumplir quan afavoreix al gobern, res hi fa que 'l gobernador no la sàpiga.Com menys la sabrá mes petit será 'l perill que corri cumplirla.
Per aixo, tant si la lley fundamental del estat consigna com no la inviolabilitat del home y del domicili, veureu les presons plenas d'escriptors y oradors respublicans, y á la autoritat ficantse per les cases sense auto del jutge,y registrant per tot arreu tant si te dret com no per ferho. Això tot se fa per a salvar la patria, per conjurar los treballs de la reacció y per altras especias. Y aixó ho ha de fer un que no sápiga de que se las heu quan se tracta de gobernar, ó que al menys ho fassi veurer.
Quan un gobernador civil fa riure, per no dir que fé cremar, es quan es tracat d'unas eleccions. Dia y nit está enviant cartas als pobles y poblets de la seva demarcació, y enviant delegats á la montanya, y enviant telegramas al amo á cada minut, y fent anar y venir als pobres arcaldes de fora, y donant carta blanca ó negra als seus esbirros, fent agafar federals y cometent tota lley de tonterias. Tot, ¿perqué?Perque vingui'l dia de les eleccions y 'l resultat d'ellas l'obligui á fer dimissió y á abandonar, á pesar seu, un lloch tan deleciós com es lo gobernador civil.
¿Y quan hi ha algun motí o algun desordre?Allavoras es quan lo gobernador civil dona grans probas de valor cívich, donant lo mando al capitá general y dientli: si tens mals de cap passate´ls.
Per lo demes, es una persona molt apreciable. Si hi ha una companyia de la Porra en lo pais de son domini, fe veurer que no'n sab res; si'ls progressistas'l convidan a dinar hi va tot satisfet y procura tant com pot treure'l ventre de pena.
Diguintme si ab un home aixis á cada provincia es ó no impossible que la Espanya ab honra dels progressistas deixi de ser mes felís.Es clar que no.¿No es veritat?Donchs encara hi ha altra gent que treballa pe'l bé de la pátria, y sino ho volen creurer, jo'ls ho probaré parlántloshi un altre dia dels arcaldes fill del sabre vulgo del sufragi militar.
X.

1871
Política
La Campana de Gràcia