Статут Српске Аутономне Области Крајине (1990)
Српска Аутономна Област Крајина облик је територијалне аутономије у саставу Републике Хрватске, у оквиру којег сви настањени грађани самостално остварују права и испуњавају дужности утврђене Уставом Републике Хрватске, државним законима и Статутом Српске Аутономне Области Крајине.

Српска Аутономна Област Крајина успоставља се ради остваривања националне равноправности, као и културних и историјских особености српског народа настањеног на подручју историјских територија Далматинске и Војне Крајине, које се налазе у саставу Републике Хрватске, у оквиру Федеративне Југославије.

Права и дужности у Српској Аутономној Области Крајини врше грађани непосредно, народном иницијативом и референдумом, те преко својих слободно изабраних представника које бирају у Скупштину Српске Аутономне Области Крајине.

У вршењу права и дужности Српске Аутономне Области Крајине сви грађани у њој једнаки су без обзира на расу, пол, рођење, језик, националну припадност, вјероисповијест, политичко или друго увјерење, образовање, социјално поријекло, имовно стање или које лично својство.

Српска Аутономна Област Крајина има територију коју сачињавају територије садашње Заједнице општина Сјеверне Далмације и Лике, територије општина с већинским српским становништвом које донесу одлуку о приступању Српској Аутономној Области Крајини, као и насеља у којима већину становништва чине припадници српског народа, а која се референдумом изјасне за прикључење једној од постојећих или новоуспостављених општина с већинским српским становништвом.

Сједиште највиших органа Српске Аутономне Области Крајине и њен је главни град Книн.

Права и дужности Српске Аутономне Области Крајине врше њени органи установљени овим Статутом.

Српска Аутономна Област Крајина:
 образује органе, организације и службе Српске Аутономне Области Крајине и уређује њихову организацију и рад;
 доноси статут;
 доноси буџет и завршни рачун;
 уређује начин избора посланика обласне скупштине;
 доноси одлуке и опште акте којима уређује питања од интереса за грађане у Српској Аутономној Области Крајини на подручју културе, образовања, службене употребе језика и писма, јавног обавјештавања, здравствене и социјалне заштите, друштвене бриге о дјеци, заштите и унапређивања животне средине, просторног уређења, туризма и угоститељства, остваривања слободе вјероисповијести и на другим подручјима од непосредног интереса за грађане;
 одлучује о кориштењу средстава Области;
 извршава законе, друге прописе и опште акте Републике Хрватске и Федерације, чије је извршавање повјерено обласним органима;
 доноси прописе за извршавање закона, других прописа и општих аката Републике Хрватске и Федерације када је то законом, другим прописом или општим актом предвиђено;
 обезбјеђује извршавање обласних одлука и општих аката;
 доноси програм привредног, научног, технолошког, демографског, регионалног и социјалног развоја, развоја пољопривреде и села и утврђује мјере за његово провођење;
 обавља и друге послове утврђене Уставом Републике Хрватске, државним законима, као и Статутом Српске Аутономне Области Крајине.

Република Хрватска може законом повјерити Српској Аутономној Области Крајини вршење појединих послова из оквира својих права и дужности и пренијети јој средства за те послове.

Српској Аутономној Области Крајини припадају приходи од властитих пореза и у одређеном проценту од државних пореза у сразмјери с потребама које произлазе из њених права и дужности утврђених државним законом.

Органи Српске Аутономне Области Крајина јесу Скупштина, Извршно вијеће и Предсједник Извршног вијећа.

Скупштина Области највиши је представнички орган Области.

Скупштина Области, у оквиру надлежности утврђених овим Статутом, уређује поједина питања од интереса за грађане и Области, и то:
 доноси Статут Области и одлучује о његовој промјени;
 доноси програм привредног, друштвеног и регионалног развоја;
 доноси буџет и завршни рачун;
 доноси одлуке, друге прописе и опште акте;
 расписује референдум;
 бира и разрјешава предсједника и потпредсједника Скупштине;
 бира предсједника и чланове Извршног вијећа;
 обезбјеђује аутономију судских и полицијских органа који дјелују у Области;
 претреса општа питања у оквиру права и дужности Области и утврђује основне правце развоја на одређеним подручјима;
 обавља контролу над радом Извршног вијећа;
 образује стручне и друге службе за своје потребе;
 одлучује о задуживању Области;
 располаже буџетском резервом Области;
 обавља и друге послове одређене Уставом Републике Хрватске, државним законима и овим Статутом.

Скупштина Области може Сабору Републике Хрватске подносити приједлоге закона и других аката.

Скупштина Области има 60 посланика.

Посланици се бирају на непосредним изборима, тајним гласањем.

Избор посланика врши се у изборним јединицама.

Избор и престанак мандата посланика и образовање изборних јединица уређују се одлуком Скупштине Области.

Посланици се бирају на четири године.

Избори за посланике морају се одржати најкасније 30 дана прије истека мандата посланика којима истиче мандат.

Даном верификације мандата нових посланика престаје функција посланика чији мандат истиче.

Скупштина Области може у случају непосредне ратне опасности или ратног стања одлучити да се мандат посланика продужи док такво стање траје, односно док не буду створени услови за избор посланика.

Посланик представља грађане изборне јединице у којој је изабран.

Посланик не може бити позван на одговорност за изражено мишљење или давање гласа у Скупштини Области.

Скупштина бира предсједника и потпредсједника из реда посланика, на четири године.

Предсједник Скупштине представља Скупштину Области и врши друге послове предвиђене статутом и пословником.

Скупштину Области сазива предсједник Скупштине на основу одлуке Скупштине или по својој иницијативи.

Предсједник Скупштине дужан је да сазове сједницу Скупштине Области кад то затражи најмање трећина од укупног броја посланика или на захтјев Извршног вијећа с унапријед утврђеним дневним редом, те у другим случајевима предвиђеним пословником Скупштине.

Скупштина одлучује већином гласова на сједници којој присуствује већина од укупног броја посланика, ако овим Статутом није предвиђена посебна већина.

Скупштина може одлучити да о појединим питањима из њене надлежности одлуку донесу грађани обласним референдумом.

Скупштина је дужна да одлучи о захтјеву за расписивање обласног референдума који поднесе најмање 3.000 бирача.

Извршно вијеће Области извршни је орган Области, у оквиру њених права и дужности.

Извршно вијеће сачињавају предсједник, један или више потпредсједника и одлуком одређени број чланова.

Предсједник Скупштине предлаже Скупштини кандидата за предсједника Извршног вијећа, пошто претходно прибави мишљење представника већине у Скупштини.

Кандидат за предсједника Извршног вијећа износи пред Скупштину свој програм и предлаже састав Извршног вијећа.

Предсједник и чланови Извршног вијећа изабрани су ако је за њихов избор гласала већина од укупног броја посланика.

Извршно вијеће бира се послије сваког конституисања новоизабране Скупштине Области.

Извршно вијеће и сваки његов члан за свој рад одговарају Скупштини.

Скупштина може изгласати неповјерење Извршном вијећу и поједином његовом члану.

Предсједник Извршног вијећа представља Област, проглашава одлуке и друге опште акте Скупштине и врши друге послове које му повјере Скупштина и Извршно вијеће.

Извршно вијеће својим актом образује органе за извршавање обласних одлука и других општих аката и утврђује њихову организацију.

Статут Области доноси Скупштина Области двотрећинском већином својих чланова.

За спровођење овог Статута донијет ће се посебна одлука.

Овај Статут ступа на снагу даном проглашења од стране Привременог Предсједништва Заједнице општина Сјеверне Далмације и Лике, а након што га усвоји већина скупштина општина удружених у Заједницу.

1990.
Република Српска Крајина