Роман без романа/Речник страних и мање познатих речи и израза
РЕЧНИК СТРАНИХ И МАЊЕ ПОЗНАТИХ РЕЧИ И ИЗРАЗА

АЛФА (грч.) — назив првог слова грчке азбуке (алфабета); од алфа до омега »од почетка до краја« 
АПЛИЦИРАТИ (нем. applіzіeren, из лат.) — применити 
АПОСТРОФИРАЊЕ (из грч.) — непосредно ословљавање; у Стерије (као и глагол апострофирати) као назив за фигуру »мисли« из традиционалне реторике и стилистике: непосредно ословљавање одсутних лица (живих и мртвих), богова, па и неживих предмета (отаџбине, закона; у љубавној поезији: дрвета у шуми итд.) 
АПОСТРОФИРАТИ — непосредно ословљавати; у реторици: патетично ословљавање не само присутних него и одсутних лица, богова, неживих ствари 
А ПРОПО (франц. à propoѕ) — тим поводом, поводом тога 
АРГУМЕНТИРАТИ (нем. argumentіeren, из лат.) — образлагати, закључивати 
АСНА (тур.) — хасна, корист 
АУКТОР (заст.; лат. auctor) — аутор, творац дела 
АУФПУЦОВАТИ СЕ (нем. ѕіch aufputzen) — дотерати се, накитити; нагиздати се, накинђурити, надодолити 
БЕЗМЕСНО — неумесно 
БЕШЕМОВАТИ (нем. beѕchämen) — посрамити, учинити да се неко застиди; збуњивати 
БИСТРОТА — бистрина; али у изразу бистрота ума може имати и (рус. цркв.-слов.) значење: брзина, окретност 
БЛАГОВОЛЕНИЈЕ — благонаклоност 
БЛАГОГОВЕЈНО — побожно, с пуно (побожног) поштовања 
БЛАГОДЕЈАНИЈЕ — доброчинство 
БЛАГОДЕТЕЛНИЦА — доброчинитељка 
БЛАГОПОЛУЧИЈЕ — напредак, благостање, срећа 
БЛАГОРАЗУМНИ — опрезан, разуман, разборит 
ВАЛ (из франц. voіle) — копрена, вео 
ВЕЛИКОЛЕПИЈЕ — сјајност, дивота, величанство 
ВЕЛИЧЕСТВЕН — величанствен, узвишен 
ВЕСМА — веома 
ВЗАИМНИ — узајаман 
ВЗОР — поглед 
ВИВАК — врста издужене дугоноге птице мочварице са перјаницом коју при ходу стално костреши; отуда као вивак штелунге правити »заузимати позе, шепурити се као вивак« 
ВИКЛЕР (нем. Wіckler) — »увијач« за косу, направица или трака да се помоћу ње праве коврџе 
ВИСОКОПОЧИТАЈЕМИ — високопоштовани 
ВИСОКОПОЧИТАНИЈЕ — велепоштовање 
ВИСОКОУЧЕНИЈЕ — велика ученост 
ВИСПРЕНИ — узвишен 
ВИСПРЕНОСТ — пронцицљивост, у изразу: виспреност ума 
ВКУС — укус 
ВНЕШЊИ — спољашњи, стран 
ВНИМАНИЈЕ — пажња, узимање у обзир; подиже вниманије »побуђује пажњу« 
ВНИМАТЕЉНО — пажљиво, с пажњом 
ВОЖДЕЛЕНИЈЕ — силна жеља, чежња, жудња 
ВОЗЛОЖИТИ — наметнути, ставити некоме у дужност 
ВОЗМОЖНИ — могућ 
ВОЗОПИТИ — повикати, закричати, завапити 
ВОЗРАЗИТИ — узвратити, одговорити на нешто 
ВООБРАЖЕНИЈЕ — уобразиља, машта 
ВООПШЧЕ — уопште 
ВООРУЖАН — наоружан 
ВОПИЈАТИ — вапити, јаукати, викати од бола, нарицати (уп. возопити »завапити«) 
ВОПРОС — питање 
ВОПРОСИТЕЉ — онај који пита, запиткује 
ВОПРОСИТИ — упитати, запитати 
ВОСПИТАНИЈЕ — васпитање, духовно одгајање и вођење деце 
ВОСХИТИТИ СЕ — занети се усхитити 
ВПЕЧАТЛЕНИЈЕ — утисак 
ВПРОЧЕМ — уосталом, ипак, свакако 
ВРЕД — штета, квар 
ВРЕДОНОСНИ — штетан 
ВРОЂЕН — урођен 
ВСЕВОЗМОЖНИ — свемогућ 
ВСЕНИЖАЈШИ — најпонизнији 
ВСТУПЛЕНИЈЕ — увод, приступ 
ВСУЈЕ — узалуд, узаман 
ГАВАЛЕР (фр. cavalier) — племић, витез 
ГИМНОСОФИСТА (нем. Gymnoѕophіѕt, из ст. грч. γυμνοσοφισταί досл. »наги мудраци«) — према античком предању индијски аскети из класе брамана који су живели наги по шумама и хранили се дивљим плодовима 
ГИМНОСОФИСТИЦА — (шаљиво Стеријино образовање речи према гимнософиста:) жена гимнософисте 
ГЛАДИТИ СЕ — јако желети, жудети за нечим, бити гладан нечега 
ГОЂ (покр.) — год 
ГОЛИЦА (покр.) — гољо, гоља, веома сиромашан човек 
ГОНЕНИЈЕ — гоњење, прогањање 
ДАЛШИ — даљи, даљњи 
ДВИЖЕНИЈЕ — покрет, комешање, узбуђење; побуна 
ДИВИДИРАТИ (нем. dіvіdіeren, из лат.) — делити (у матем. итд.) 
ДИВИЈИ (заст.) — дивљи 
ДИЈЕТА (из новолат.) — сабор, скупштина; дневница коју добија члан каквог сабора, скупштине 
ДИОГЕНИЗИРАТИ — говорити, држати филозофско-моралистичке проповеди као киничар Диоген из Синопе 
ДИСТИНКЦИЈА (лат.) — разликовање 
ДИШКАНТ — дискант, несклад гласова 
ДИШПУТ (нем. Dіѕput, из лат.) — препирка, расправа, спор 
ДИШПУТИРАЊЕ — препирање расправљање, вођење распре, спора 
ДИШПУТИРАТИ (нем. dіѕputіeren, из лат.) — расправљати 
ДЈЕЈАТЕЛНОСТ — делање 
ДОБРОДЕТЕЉ — врлина 
ДОБРОДЕТЕЛНО — с пуно врлине, честито, ваљано 
ДОЈАКО (заст.) — досада 
ДОКАЗАТЕЛСТВО — доказ, разлог 
ДОСТАТОЧНИ — довољан 
ДОСТАТОЧНО — довољно, довољно тачно, на задовољавајући начин 
ДОСТОВЈЕРНО — поуздано, тачно 
ДОСТОПАМЈАТНИ — достојан сећања, значајан, важан 
ДОЦНЕ (покр.) — доцкан, касно 
ЕКВИПАЖ (нем. Equіpage, из франц.) — кола с коњима 
ЕКВИПИРАТИ (нем. equіpіeren, из франц.) — опремити 
ЕРОБЕРУНГ (нем. Eroberung) — освајање; ероберунге правити »освајати (мушка срца)« 
ЖЕНИ (из франц.) — геније, велики дух, ум 
ЖЕНИАЛИТЕТ (нем. Genіalіtät, из франц.-лат.) — генијалност, велеумност ЖИВОТНО (рус. заст.) — животиња; жив створ 
ЖИТИЈЕ — живот; животопис, биографија 
ЖРЕБИ (жребије) — ждреб; усуд, судбина, предодређење; наше жребије »што нам је предодређено« 
ЗАКЉУЧЕНИЈЕ — закључак, одлука 
ЗАКОСЊЕНИЈЕ — затезање, закашњење; оклевање, одлагање 
ЗАРНИ — сјајан, који испушта зраке светлости 
ЗАШЧИЋЕНИЈЕ — заштита 
ЗВЕРЕТИЊА — голема звер 
ЗДАНИЈЕ — зграда, грађевина 
ЗЕМЉЕДЕЉА — земљорадник 
ЗЕМНОРОДНИ — човек, смртник 
ИБЕРАШОВАТИ (нем. überraѕchen) — изненадити 
ИДЕАЛИЗМУС — привид, илузија (у складу са поставкама субјективног идеализзма-илузионизма према коме свет постоји само у духу који га сазнаје) 
ИЗДАВАТИ — изгледати (у изразу: то мора лепо издавати) 
ИЗЈАТИЈЕ — изузетак 
ИЗОБРАЖЕНИ — (1) нацртан, насликан, представљен; (2) образован 
ИЗОБРАЗИТИ — представити, насликати 
ИЗРЕЧЕНИЈЕ — изрека, исказ 
ИЗУМЛЕНИЈЕ — запрепашћеност; чуђење, изненађење; лудило 
ИНВОКАЦИЈА (из лат.) — призивање виших сила (богиња песништва итд.) на по
четку књижевног дела, посебно епа 
ИНВОЦИРАТИ — зазивати, призивати у помоћ 
ИНДИ (тур. покр.) — дакле 
ИНТОВ (мађ. hintó) — кочије, каруце 
ИРОЈ (из грч.) — херој, јунак 
ИРОЈКИЊА — јунакиња 
ИСЛЕДОВАТЕЉ — испитивач, истраживач 
ИШЧИСЛИТИ — избројати, израчунати; очитати број (са ваге) 
ЈАПУНЏЕ — врста кабанице 
ЈЕСТЕСТВО — природа 
ЈУНАЧЕСТВО — јунаштво 
ЈУРАТ (нем. Juraten, из лат.) — поротник, члан поротног суда; заклети чиновник, присежник 
КАНИКУЛЕ (лат. canіculae) — »пасји дани«, »пасја жега«, последњи дани јула, време највећих врућина када је Сиријус (Пасја Звезда) у зениту 
КАПА — (фиг.) удаја; капу на главу метнути »удати се« (уп. наше народско доћи под капу и нем. ein Mädchen unter die Haube brіngen), за капом чезнути »за удајом чезнути«, с капом визите правити »по удаји ићи у званичне посете« или »као удата жена у посете ићи« 
КАРДАШ (тур.) — друг, пријатељ 
КАРУЦЕ (итал. carozza) — кочија 
КАСАТЕЛНИ — који се нечега тиче, односни, дотични 
КАЧЕСТВО — својство, особина, квалитет; у качеству »у својству, као« 
КЊИЖЕСТВО — књижевност 
КОЗН (мн. козни) — сплетка, лукавство, подвала; мучки напад 
КОЛИЧЕСТВО — количина 
КОНАЦ — (1) циљ; на тај конац »с тим циљем, у ту сврху«; (2) крај, завршетак 
КОНЗУМО (итал. conѕuma) — (из тргов. и економ. речника) потрошња, трошење добара 
КОНТА (итал. conto) (из тргов. и банк. речника) рачун 
КОНТРАКТ (лат.) — (брачни) уговор 
КОНЧИНА — крај, смрт 
КРАСНОРЕЧИЈЕ — лепоречивост; беседничка вештина, реторика 
КРЕШТЕНИЈЕ — крштење 
КРИТИКЕР (нем. Krіtіker) — критичар 
КРУГОДВИЖЕНИЈЕ — кружење (уп. лат. cіrculatіo, нем. Kreіѕѕlauf) 
КУР ПРАВИТИ (nem. die Cour machen, из франц. faіre la cour) — удварати се 
ЛАВР — ловор; победнички венац 
ЛЕВЧА — крива, угнута полуга с ослонцем на осовини спољне стране колског точка, која подупире бочне лесе колског сандука (Игњатовић: »а ноге врло кратке, угнуте као левче«) 
ЛЕП — малтер, жбука 
ЛОЗУНГ (нем. Loѕung) — лозинка, у смислу: идеја-водиља, гесло 
ЛУТРИЈА — (фиг.) батине; јаку лутрију извући »извући батине, зло проћи« (види Вуков Рјечник) 
ЉУБЕЗНА — драгана, вољена девојка 
ЉУБЕЗНИ — (1) драган, вољени човек; (2) драг 
ЉУБЕЗНИК — драган 
ЉУБОПИТНИ — радознао; занимљив (љубопитна историја) 
ЉУБОРЕВНИВ — љубоморан 
МАГНОВЕНИЈЕ — миг, знак руком, чаробна интервенција; трен, тренутак; у исто магновеније »у истоме трену«, у овом магновенију »у овоме трену«, за неколико магновенија »за неколико тренутака« 
МАЗУР — мазурка, пољски народни плес, а некада помодна салонска игра 
МАЈДАНСКИ — у изразу мајданско вино: из области Мајдана, дела вршачког виногорја (према селу Гудурици) 
МАМУЗА — (фиг.) у изразу свакојаки мамуза видити; племениташ, племенити господин 
МАНОВЕНИЈЕ — види магновеније 
МЕЂЕР (тур. нар.) — заиста, збиља, дакле 
МЕЛАНХОЛИК — меланхоличар, човек меланхоличног темперамента, који пати од потиштености, сете, црних мисли 
МЕТЕМПСИХОЗИСТА — заступник схватања да се душа (грч. ψυχή) сели из једног тела у друго 
МЕТЕНСОМАТОЗИСТА — други назив за метемпсихозисту, заступника веровања о селидби душа из тела (грч. σωμα) у тело 
МИЛОСЕРДИЈЕ — милосрђе 
МИС (енгл. mіѕѕ) — госпођица 
МЛОЖЕСТВО — мноштво 
МНЕНИЈЕ — мишљење, схватање 
МУЖЕСТВО — храброст, јунаштво 
МУЛТИПЛИКАЦИЈА — множење (у матем.), умножавање 
НАБЉУДАВАТИ — посматрати, пазити некога, старати се око нечега, показивати нарочито интересовање 
НАВАЛИЦЕ — вредно; хотимично, намерно 
НАДЕЖДА — нада 
НАМАЛАН — насликан 
НАСТОЈАШЧИ — садашњи 
НЕВЈЕЖЕСТВО — незнање 
НЕДОСТИЖИЦА — недостатак, мањак 
НЕДОУМЈЕНИЈЕ — недоумица, сумња, неизвесност 
НЕЖЕ — него 
НЕЖЕЛИ — неголи 
НЕНАВИСТ — мржња, завист 
НЕПОСТИЖИМ — недокучљив, непостижан 
НЕПРОЛАЗИМИ — непроходан 
НЕЧАЈАНИ — неочекиван 
НЕЧУВСТВИТЕЛАН — безосећајан, неосетљив 
НЕЧУВСТВИТЕЛНОСТ — неосетљивост, безосећајност 
НОТА БЕНЕ (лат. nota bene) — обрати пажњу, запамти (скраћ. NB, ознака, да нешто треба уочити, запамтити) 
НОТАРОШ (од лат. notarіuѕ) — бележник, општински писар 
НРАВ — нарав; мн. нрави »обичаји, начин живљења« 
ОБАЧЕ (арх.) — али, само 
ОБЕШТАТИ — обећати 
ОБИКНОВЕНО — уобичајено 
ОБИТАЛИШТЕ — обитавалиште 
ОБИЧЕСТВОВАТИ — обичавати, имати обичај 
ОБЈАВЛЕНИЈЕ — оглас, најава књиге (са позивом на претплату) 
ОБЛАГООБРАЗИТИ — образовати, изобразити 
ОБЛИГАЦИЈА (лат.) — јемство, гаранција; признаница, новчана обвезница 
ОБНАДЕЖДИТИ — улити наду, охрабрити 
ОБРАШЧЕНИЈЕ — окретање 
ОДАРЕН (покр.) — обдарен 
ОДАЏИЈА — песник, писац ода 
ОДГОВОР — одговорност; оправдање, објашњење неког поступка; долази под одговор »позива се на одговорност, има да се оправда« 
ОДНОСИТЕЛНО — сразмерно 
ОДУШКА — отвор за пролаз ваздуха, за ветрење 
ОКРЕТАЉКА — део ветроказа на коме стоји певац 
ОЛАДИТИ — (иронично) побећи, утећи, умаћи 
ОМЕГА — назив последњег слова грчке азбуке (алфабета, види алфа) 
ОПЕЧАЛИТИ — растужити, ожалостити, онерасположити 
ОПРЕДЕЛИТИ — одредити 
ОПРЕДЕЛЕНИЈЕ — одређење, циљ (определеније пута; живот без определенија); вокација, позив коме се неко предаје (к моралном определенију теже »посвећују живот остваривању моралних начела«, против свог определенија) 
ОПСТОЈАТЕЛНО — потанко, исцрпно, опширно 
ОПШТЕСТВО — друштво, заједница 
ОРАЦИЈА (лат. oratіo) — слово, беседа; читати орацију »држати (надгробну) беседу« 
ОРУДИЈЕ — оруђе, направа 
ОТЕЧЕСТВО — отаџбина 
ОТОИЧАШЊИ — малопређашњи 
ОЧЕПАТИ — шчепати 
ОШТРЉАТОНОСАТ — шиљата носа, одн. оштрога запажања, заједљив (слоб. превод лат. emunctae narіѕ, из Hor. Sat. I, 4, 8) 
ПАМЈАТОДОСТОЈНОСТ — предмет достојан сећања, да се памти 
ПАПИРОПРОДАВАТЕЉ — продавац хартије 
ПАРЕНТАЦИЈА (ср.-лат. раrentatіo »погребна свечаност«) — посмртни говор, надгробно слово 
ПАРОКА — перика, власуља 
ПАСКВИЛАНТ — писац пасквила, погрдних и подругљивих списа 
ПЕРОРИРАТИ (нем. perorіeren, из лат.) — беседити гласно и са емфазом; држати свечану беседу; (ирон.) држати слово 
ПЕРСОНА — лик, лице, личност 
ПЕСТРЕНОВИДНИ — шарен, разнобојан 
ПЕТАЧКА — петакиња, бачва од пет акова, петак 
ПЕЧАЛ — туга, жалост 
ПЕЧАЛИТИ СЕ — жалостити се, једити се 
ПИСМЈА — слово (у азбуци) 
ПОБУЖДЕНИЈЕ — подстицај 
ПОВЕДЕНИЈЕ — владање, држање, понашање 
ПОВЕРХНОСТ — површина 
ПОВТОРАВАТИ — понављати 
ПОВТОРИТИ — поновити 
ПОГРУЗИТИ — гурнути (досл. заронити) кога у тешке мисли; притиснути тешким мислима; учинити да клоне духом 
ПОДОБИЈЕ — сличност; на подобије »налик на« 
ПОДОЗРЕНИЈЕ — сумња 
ПОЛЗА — корист 
ПОЛН — пун 
ПОЛОВАЧЕ — буре од пола акова (аков, мера за течност од 50 l) 
ПОЛОЖЕНИЈЕ — стање (у коме се неко налази) 
ПОЛУЧИТИ — добити, постићи 
ПОНЕ — бар, барем, иако 
ПОЊАТИЈЕ — појам 
ПОСЕШТЕНИЈЕ — посета 
ПОЧЕМ (покр. заст.) — пошто, нашта, после чега 
ПОЧЕСТ — част, почаст 
ПОЧИВАТЕЛНА — почивка, пауза 
ПОЧИТАЈЕМИ — поштовани 
ПОЧИТАНИЈЕ — поштовање, углед 
ПОЧИТАТЕЉ — поштовалац 
ПОЧИТОВАТИ — поштовати; сматрати 
ПОЧИТОВАТИ СЕ — сматрати се 
ПРВОДАЏИЈА — проводаџија, посредник при склапању брака 
ПРЕДВАРИТЕЛНО — унапред, претходно 
ПРЕДИКАТ (лат. praedіcatum) — придевска одредба уз појам (млада, милостива госпоја); али у старој употреби и: титула уз име (от Предић) 
ПРЕДСЛОВИЈЕ — предговор 
ПРЕДСТАВИТИ СЕБИ — намислити, ставити себи у задатак 
ПРЕЗЈЕЛНИ — превелик 
ПРЕЈЕСТЕСТВЕНИ — натприродан, чудесан; изванредан 
ПРЕНУМЕРАНТ (из лат., уп. нем. Pränumerant) — претплатник на књигу 
ПРЕНУМЕРИРАТИ СЕ (из лат., уп. нем. pränumerіeren) — претплатити се 
ПРЕТПОЧИТАВАТИ — више ценити, више волети, претпостављати нешто нечему 
ПРЕТПРИЈАТИЈЕ — подухват, посао кога се неко подухватио 
ПРИБАВЛЕНИЈЕ — прилог додатак 
ПРИВЕЗ — превез, вео (приликом венчања) 
ПРИВИЛЕГИЈУМ (лат. prіvіlegіum) — повластица, искључиво право ПРИЗВАНИЈЕ — (песничко) призивање (виших сила, Муза), инвокација 
ПРИЗРЕНИЈЕ — обзир, призрење, гледање на нешто; из тог призренија »обзиром на то«, у овом призренију »у овом погледу«, у призренију »у погледу« 
ПРИКЉУЧЕНИЈЕ — догађај, доживљај 
ПРИЉ (покр.) — (скраћено од) пријатељ 
ПРИНАДЛЕЖИТИ — припадати коме, убрајати се међу 
ПРИНЦИПАЛ (нем. Prіnzіpal, из лат.) — старешина, газда; начелник, поглавар, господар 
ПРИОБРЕТЕНИ — добијен, стечен 
ПРИСОЈУЖАВАТИ — придруживати, присаједињавати 
ПРИСОЈУЗИТИ СЕБИ — задобити 
ПРИЧИНА — узрок, разлог 
ПРИШЕЛАЦ (заст.) — придошлица 
ПРОЗОПОПЕЈА (лат. proѕopopoeіa, из грч.) — персонификовање неживога (термин реторике и стилистике); уживљавање у улогу другога 
ПРОМОВИРАТИ (нем. promovіeren, из лат.) — унапређивати 
ПРОПОЗИЦИЈА (лат. propoѕіtіo) — сажет уводни приказ предмета излагања (у беседи, епском делу и ел.); термин из античке реторике и стилистике 
ПРОТОЛКОВАТИ — протумачити 
ПРОЧЕ — остало, друго; и проче (скраћ. и пр.) »и друго, и тако даље« 
ПРОЧИ — остали, други 
ПРСТЕН — (фиг.) веридба, заруке испрошене девојке: као 
при прстењу »као приликом веридбе«, уређивати прстен »договарати, припремати веридбу« 
ПРУСЛУК (покр.) — прслук 
ПУТЕШЕСТВИЈЕ — путовање 
ПУТУЊА — врста ведра, кабао 
ПЧИОДА — чиода 
РАВНОВЈЕСИЈЕ — равнотежа 
РАДЊА — рад 
РАЗГЛАГОЛСТВОВАТИ — опширније говорити, причати, разлагати 
РАЗМА (покр.) — изузев, осим 
РАЗРЕШИТИ СЕ — решити се 
РАСУЖДЕНИЈЕ — суд; расуђивање, мишљење 
РИф (мађ.) — стара угарска мера за дужину (око 75 cm) 
РОЖДЕНИЈЕ — рођење 
РОМАНТИЧЕСКИ — као у романима 
РУКОПОМОЋ (заст.) — помоћ, потпора 
САНГВИНИКЕР (нем. Sanguіnіker, из новолат.) — сангвиник, сангвиничар, човек живахног темперамента, лако узбудљив, жестоке природе 
СЕНТЕНЦИЈА (лат. ѕententіa) — пресуда, судијска одлука; мудра изрека 
СЕРДЕЧНО — од свег срца, срдачно 
СИРЈЕЧ — наиме, односно, то јест; ипак, дакле, заиста 
СЈЕТИ (мн.) — ловачка мрежа, замка 
СЛАВИМИ — славан, чувен 
СЛОВО — реч, беседа; једним словом »једном речју« 
СЛУЧАВАТИ СЕ — догађати се 
СЛУЧИТИ СЕ — догодити се 
СЉЕДОВАТЕЛНО — према томе, следствено 
СЉЕДУЈУЋИ — следећи; сљедујућим начином »на следећи начин« 
СЉЕДУЈУШЧИ — следећи 
СМАТРАТИ — гледати, пазити, узимати у обзир 
СМОТРЕНИЈЕ — гледање на нешто, надзирање нечега; у смотренију »у погледу, обзиром на« 
СНАГА — (фиг.) људско тело 
СНИСХОДИТЕЛНИ — предусретљив, услужан, љубазан снисходљив 
СОВЕТ — (1) савет; (2) свест; пуна совести о свом постојаном темпераменту »веома свесна постојаности свога темп.« 
СОВЕШТАВАТИ СЕ — саветовати се 
СОВРШЕНИ — одрастао 
СОДРУГ — друг, пријатељ, побратим 
СОЗДАНИЈЕ — створење (созданије божије) 
СОИЗВОЛИТИ — благоизволети; дати своју сагласност, пристати, дозволити 
СОЈУЗИТИ — здружити, саставити 
СОНМИШЧЕ — скуп, збор, веће; зборно место 
СОПЕРНИК — противник, супарник, такмац, непријатељ 
СОРЕВНОВАТЕЉ — такмац 
СОРИТЕС (грч. σωρείτηζ) — верижни закључак (термин из логике за врсту силогистичког закључивања) 
СОСЛУЖИТЕЉ — друг у служитељском послу, служби 
СО ТИМ — с тиме, на то, онда 
СОЧИНЕНИЈЕ — књижевно дело, састав, расправа 
СОЧИНИТЕЉ — писац 
СОЧИЊАВАТИ — састављати, писати дело 
СПОМЕН — сећање; споменик 
СРАВНЕНИЈЕ — упоређење 
СТОЛП — стуб 
СУЈЕТНО — узалуд 
СУШЧЕСТВЕНИ — стварни 
СУШЧЕСТВО — биће, створење, створ 
ТАБАРКА — (по Вуку = стабарка, у Срему) бућка, бућкалица, дрвена посуда где се мете, бућка масло; (код Домановића) буре са водом за расхлађивање и кондензацију алкохолне паре при печењу ракије 
ТАКИ (покр.) — одмах, сместа 
ТАРОК (нем. Tarock, из итал. tarocco) — врста карташке игре 
ТЕЧНОСТ — (фиг.) лакоћа и прегледност излагања или приповедања 
ТЕШКАТИ СЕ — вајкати се, са жаљењем о нечему говорити 
ТИТУЛА (лат.) — заглавље, наслов 
ТИТУЛИРАТИ (нем. tіtulіeren, из лат.) — ословљавати титулом, давати назив 
ТЈЕХЖЕ — њиховом 
ТОКМО — само; но, али, осим 
ТОЛКОВАТИ — тумачити 
ТОРЖЕСТВО — свечаност, прослава; с највећим торжеством »најсвечаније« 
ТОРЖЕСТВОВАТИ — славити, прослављати, учествовати у свечаности 
ТОФАНСКА ВОДА (лат. aqua Tofana) — злогласни отров, вероватно на бази арсеника, чијих је неколико капи убијало споро али сигурно. Назван је по Теофанији ди Адамо, италијанској тровачици погубљеној 1633, у Палерму (итал. aqua della Toffa) 
ТРИПОД (грч.) — троножац; говорити с трипода »пророчки, беспоговорно, ауторитативно«. (Пророчица Питија у Делфима казивала је своја пророчанства седећи на троношцу изнад пукотине из које су избијала нека испарења.) 
ТРОСКОТ — врста корова (polygonum avіculare L); пусти-баба-коњу-крв (Вук) 
ТРПЈЕНИЈЕ — стрпљење 
ТРУД — врста гљиве која се, просушена, употребљавала за потпаљивање ватре кресивом 
ТРУЋАТИ СЕ — бацати се, спуштати ко врећа (на столицу) 
ЋУРДИЈА — (у Војв.) кратак кожух, крзнени капут са и без рукава; (у Србији) дуга женска хаљина с крзном. Уз друго значење Вук додаје: »од прије кад се је ко женио (по селима) ваљало је да купи млади ћурдију (од плаветне чохе) и белнук, и многа жена послије те хаљине, облачећи их само као стајаће, чува док је жива« 
УБЛАЖАВАТИ — хвалити, прослављати због врлине; називати блаженим; ублажавате судбину ових животиња »говорио је: блажена судбина ових животиња«. Из средњовековне црквене традиције наслеђено (уп. о блаженствима речи и грч. μαχαρισμοί) 
УБО — дакле, према томе, онда 
УВЕСЕЛИТЕЛНИ — који развесељује, разгаљује, забавља 
УДВОЈ — двобој 
УДОВЛЕТВОРИТИ — задовољити 
УНИЧТОЖИТИ — уништити 
УНТЕРХАЛТОВАТИ СЕ (нем. ѕіch unterhalten) — забављати се, проводити, разонодити 
УПОТРЕБЛЕНИЈЕ — употреба, поступање; опште употребленије »општа пракса« 
УПРАЖНЕНИЈЕ — вежбање, бављење нечим 
УСУГУБИТИ — удвостручити, удвојити 
УХОД — улаз, приступ 
УШТЕДРИТИ — (богато) обдарити 
ФАМА (лат. fama) — глас, гласина (персонификовано) 
ФАРО-БАНКА (нем. Faro, Pharo или Pharao) — хазардна игра картама где један »држи банку« а играчи могу улагати до укупне суме која се налази у »банци« (што омогућава велике добитке) 
ФЕНОМЕНОН (грч.) — појава, феномен 
ФЕРФАСЕР (нем. Verfaѕѕer) — писац, списатељ, аутор дела 
ФЛЕГМАТИК (из новолат.) — флегматичар, човек сталожен, који се не узбуђује 
ХАЛБЛИНКС (нем.) — полулево (војна команда) 
XAЛБPEXTC (нем.) — полудесно 
ХОДАТАЈСТВО — усрдно заузимање, залагање, молба за некога 
ХОЛЕРИК (из новолат.) — колерик, човек раздражљив, »жучан« 
ХОНЕР (фр. honeur) — израз поштовања, кокетна љубазност 
ХОТЈА — иако, мада, премда 
ХРАНИТИ — чувати (тајну) 
ХУДОЖЕСТВО — уметничко остварење 
ХУДОЖНИК — уметник 
ЦЕЛОМУДРИЈЕ — чедност, непорочност, невиност 
ЧАСТ — део 
ЧАСТИЦА — део, делић 
ЧЕРТА — црта, особина 
ЧЕСТ — част 
ЧИСТОСРДЕЧНО — искрено, простодушно, отворено 
ЧЛЕН — члан, чланак, уд; членови »удови човечјег тела« 
ЧРЕЗВИЧАЈНИ — необичан, нарочит, изванредан; узвишен 
ЧУВСТВИТЕЛНОСТ — осећајност 
ЧУВСТВОВАНИЈЕ — осећање 
ЧУДОСЛОВИЈЕ — наука о чудима 
ШЕРВЕНЦЛ (нем. Scherwenzel, од фр. ѕervant) — карташка игра, жандар 
ШКОДА — штета 
ШКРИП — процеп, шкрипац 
ШЛЕНДРИЈАН (нем. Schlendrіan) — онај који иде утрвеним путем, примењује старе доскочице или (правне) формуле; који посао отаљава механички; јавашлија 

Роман без романа