Систематски речник српскохрватског језика (1936)/2168-2269


МАТЕМАТИКА
— математика, ,
математичар, — аксиома, .
*
— мера, систем мера, 
систем мера, — јединица, ,
основна количина, — ,
мерење, измерити, одмерити,
омерити, премерити, премеравати,
размерити, размеравати (2328б), ,
подмерити, — мерљив, —
немерљив, — самерљив, — мерило,
— размера, — равномеран (мера за
тежину 1866а, мера за дужину
2200).
*
— количина, величина, —
оволико, толико, онолико, колико,
колико год.
*
— много, пуно, грдно, ,
сила, — велики, повелики, —
тушта и тама, тушта и тма, шта, (
итд.) и по, — обилно, обилан,
обилат, — неисцрпан, непресушан,
— до миле воље, — јак, јачина, ,
(тешке паре 1551б), —
а) више, повише, понајвише, —
већи, — повисити, повећати, — 
се, пењати се, — расти, ,
прираштај, — премашити, ,
превазићи, превазилазити,
прећи, прелазити, —
б) сувише, одвише, одвећ, ,
превећ, премного, (
2178а), — вишак, сувишак, ,
напретек.
*
— мало, малко, малчице,
мали, — оскудан, скучен, (
379), — трун, трунчица, мрва,
мрака, трина, — само, уба, цигли,
— једва, — ограничити, ,
—
а) мање, најмање, (мањак 2321),
— смањити (се), мањити, умањити,
малити, умалити, омалити, — ,
спустити, — пасти, падати,
— утањити, —
б) нимало, николико, ни туге.
*
— довољно, довољан, ,
достати, достајати, достатан,
достатност, — смоћи, смагати, ,
достићи, стићи, стизати, — ,
засићен, зајазити, (пун
2246а), —
а) недовољно, недовољан, ,
недостајати, недостатак, —
незајажљив, (ненасит 131).

— додати, додавати, ,
дометнути, дометати (302),
надометати, надометнути, ,
допунити, — додатак, дометак,
допуна, допунски, допунбени, —
наставити, наставак (2201), — ,
приложити, прилагати,
прилог, — још, и, такође, као и, —
поред, поврх, уз, — штавише, —
а) одузети, одбити, одбитак, —
отпис, отписати.
*
— број, бројни, бројка, ,
— бројити, бројати, ,
набројити, набрајати, ,
пребројити, одбројити, убројити,
убрајати, разбројити, разбрајати,
прибројити, прибрајати, — бројач,
— прекобројан.
*
— многобројан, ,
безбројан, безброј, небројен,
небројан, многострук, вишеструк,
велик, — безграничан, — мноштво,
множина, многи, много, сијасет, ,
силесија, маса, умножити, ,
множити се, намножити се,
(многољудан 2005в), осути се,
(густ 2266а), врвети, камтити, ,
грнути, гомила (1149), ,
гомилати (се), —
а) већина, — превладати, ,
преовладати, .
*
— малобројан, ,
мало, мали, помало, малко,
малчице, слабо, омален, низак, —
мањи, мање, мањина, малина, —
разредити, проредити, десетковати,
спасти на, — неколико, .

— степен, ступањ, мера,
(количина 2170, број 2175), у 
степену, до тог степена, — ,
тим, —
а) веома, врло, јако, знатно,
(знатан 378), много, силно, здраво,
тешко, тежак, грдно, нарочито, ,
поготову, ванредно, необично,
несравњено, богзна како, богзна ,
у великој мери, до миле ,
поштено, (кад, куд итд.) себе,
ваљано, обилато, обилно, 
(942а), грозно, страховито,
бескрајно, бестрага, до крајности,
безмерно, неизмерно, неисказан,
неописан, неоцењив, висок, крајњи,
врхунац, — више, већма, повише,
највише, понајвише, највећма, ,
повећати (се), појачати
(се), узети маха, дати маха, 
се, распламтети се, — 
(2171б), прекомерно, преко
мере, прекомеран, претерано, (
355), — сасвим, сасма, посве,
скроз, потпуно, потпун, савршено,
савршен, овејан, прави, пуки, ,
непомућен, —
б) умерен, умерено, умереност,
умерити, одмерен, одмереност, —
прилично, доста, подобро, осредњи,
средњи, пристојно, — иоле, ,
(приближно 990а), —
в) мало (2172), помало, слабо,
неприметно, (неосетан 379), овлаш,
овлашан, површан, (недовољан
2173а), — суптилан, — опасти, ,
спасти, попустити, ,
патисати, патинути, ,
јењати, стишати се, утишати се,
умирити се, лећи, легнути, гасити,
загасити, утолити, ослабити, .
*

— аритметика, ,
— рачуница (2181), — бројна
област, број, — посебан број, ,
арапска цифра, римска ,
— именовани број, 
број, — једнородни бројеви,
разнородни бројеви, — општи број,
слово, казаљка (индекс), са 
1, — позитиван број, негативан
број, — апсолутан број, апсолутна
вредност, — рационалан број, 
број, реалан број, 
број, комплексан број, (
2237а), коњугован комплексан
број.
*
— десетни (декадни) ,
природни бројеви, —
а) цели бројеви, цело, равно, —
разломљени (разломачки) бројеви
(разломци) (2185), — мешовити
бројеви, (округао 2190), — основни
(главни, кардинални) бројеви, 
(ординални) бројеви, ,
— збирни бројеви, деони ()
бројеви, множни ()
бројеви, именички
бројеви, бројне именице, бројни ,
прилошки бројеви, —
б) 0, нула, ништица, нулти, —
1, један, јединица, — једаред, ,
једном, одједном, одједаред,
једнострук, једнострукост, једногуб,
једногубост, — први, први пут, ,
(првина  2288), — 2, два, ,
двоје, двојица, удвоје, оба, ,
обоје, обадвоје, обојица, ,
— двострук, двострукост, ,
двогубост, двостручити, ,
удвојити, двојином, ,
двојни, двојство, двојност, ,
дупликат, — дваред, двапут,
дваш, двојак, надвоје, — други,
другом, — пар, спарити, — ,
раздружити, — паран, тако,
— непаран, лихо, лијо, — ½, ,
пола, по, полутина, напола,
попола, половити, располовити,
преполовити, располутити, ,
предвојити, предвајати, —
1 ½, један и по, подруг, — 2 ½, два
и по итд., — 3, три, тројка, троје,
тројица, утроје, — трострук, ,
трогуб, трогубост, ,
утростручити, тројни,
тројност, утројити, тројином, — ,
трипут, триш, триж, тројак,
натроје, — трећи, трећом, — 1/3,
трећина, растројити, — 4, четири,
четворка, четворо, четворица, ,
четворогуб, ,
учетворостручити, учетворити,
четворни, — четири пута, на ,
— четврти, — 1/4, четвртина,
четврт, — 5, пет, петица, петорка,
петоро, петорица, петина, — ,
петорострук, петогуб, ,
— пети, — 1/5, петина, 6,
шест, шестица, шесторка, шесторо,
шесторица, шестина, — шестострук,
шесторострук, шестогуб, ,
— шести, — 1/6, шестина, — 7,
седам, седмица, седморо, седморица,
седмина, — седмострук, ,
седмогуб, седморогуб, — ,
— 1/7, седмина, — 8, осам, ,
осморо, осморица, осмина, —
осмострук, осморострук, осмогуб, ,
— осми, — 1/8, осмина, —
9, девет, деветица, деветка, ,
деветорица, деветина, — ,
деветогуб, девети, — 1/9,
деветина, — 10, десет, десетица, ,
десеторо, десеторица, ,
десетак, — десетострук, ,
десетогуб, — десети, —

1/10, десетина, — 11, једанаест, ,
једанаесторица, — ,
— 1/11, једанаестина,
— 12, дванаест, дванаесторо, ,
туце, — дванаести,
— 1/12, дванаестина, — 13, ,
тринаесторо, тринаесторица, —
тринаести, — 1/13, тринаестина, —
14, четрнаест, четрнаесторо, ,
четрнаести, — 1/14, ,
— 15, петнаест, ,
петнаесторица, — петнаести,
— 1/15, петнаестина, — 16, ,
шеснаесторо, ,
шеснаести, — 1/16, ,
— 17, седамнаест, ,
седамнаесторица, седамнаести,
— 1/17, седамнаестина, — 18, ,
осамнаесторо, ,
— осамнаести, — 1/18, ,
— 19, деветнаест, ,
девтнаесторица, — ,
— 1/19, деветнаестина, —
20, двадесет, дваест, двадесеторо,
дваесторо, двадесеторица, ,
двадесетина, дваестина, ,
дваестак, двадесети, —
1/20, двадесетина, — 21, двадесет
један, двадесет и један, — двадесет
први, итд., — 30, тридесет (триест),
тридесеторица, (триесторица), —
40, четрдесет (четрест), ,
четрдесеторица, — 50, педесет,
педесеторо, педесеторица, — 60,
шездесет (шесет), шездесеторо,
шездесеторица, — 70, седамдесет,
седамдесеторо, седамдесеторица, 80,
осамдесет, осамдесеторо, ,
— 90, деведесет, деведесеторо,
деведесеторица, — деведесети, —
100, сто, стотина, стотинак, ,
— стострук, ,
стогуб, стотинити се, — ,
стотинити, — 101, сто један,
итд., — 200, двеста, две стотине, —
300, триста, три стотине, — 400, 
стотине, — 500, пет стотина,
— '600, шест стотина, — 700,'' седам
стотина, — 800, осам стотина, —900, девет стотина, — 1000, хиљада,
хиљаду, тисућа, тисућу, хиљадити
се, хиљадица, хиљадострук, ,
— хиљадити, тисућни, —2000, две хиљаде, две тисуће, итд.,
— 1,000.000, милион, милионски,
милионити, — милионар, ,
— мултимилионар, —1.000,000.000, милијарда, билион,
милијардски, милијардер, ,
— ∞,''' бесконачно велики
број.
*
— рачунска радња (),
— сабирање, одузимање,
множење, дељење, степеновање, ,
логаритмовање, — ,
рачунање, рачуница, ,
прорачунати, прерачунати,
срачунати, рачун, рачунски, свести
рачун, сводити рачун, прорачун,
предрачун, рачунџија, — резултат,
— износ, изнети, износити, (тачан
988).
*
— сабирање, сабирати, ,
збирати, додати, плус, — ,
збир (сума), свега, укупно,
а) одузимање, одузимати, ,
одбити, одбијати, одбитак, — ,
умањилац (умалитељ),
минус, разлика, остатак, остати, .
*
— множење, пута, ,
помножити, умножити, — ,
множилац (множитељ), ,

коефицијент, сачинитељ,
производ, —
а) дељење, делити, поделити, 
(делимак), делилац (),
количник, — кроз, 
црта, — садржати се, ,
остатак, без остатка, дељив,
дељивост, — реципрочна вредност,
— аритметичка средина, просечан,
просечно, просек, просеком.
*
— степеновање, основа (),
изложитељ (експонент), 
степена, — степен ,
подићи на квадрат, подизање
на квадрат, подићи на куб, подићи
на четврти степен, итд., —
а) кореновање, радиканд, 
изложитељ, — квадратни ,
извлачење квадратног корена,
извући квадратни корен, потпун
квадрат, — кубни корен, 
кубног корена, потпун куб, —
довођење корена на заједнички ,
довођење корена на облик
степена, рационаљење именитеља,
рационалити.
*
— разломак (2180а), ,
именитељ, — прав разломак,
неправ разломак, — обичан ,
— десетни разломак, десетна
запета, коначан разломак, 
разломак, чисто периодичан,
нечисто периодичан, — 
разломка, скратити, потирати се,
— довођење на заједнички ,
—
а) највећа заједничка мера, 
на просте чинитеље, —
верижно дељење.
*
— размера, аритметичка
размера, геометриска размера, члан,
— растућа размера, опадајућа ,
права размера, обрнута ()
размера, —
а) сразмера (пропорција), 
чланови, спољашњи ,
— пропорционала, — 
пропорција, — средња 
(геометриска средина), —
— продужна пропорција.
*
— просто тројно правило,
сложено тројно правило, — 
рачун, главница, чиста
главница, увећана главница, 
главница, проценат, постотак
(2188), процентни принос.
*
— интересни рачун, ,
проценат, постотак, интерес,
камата, прост интерес, сложен 
(интерес на интерес), 
(интересни) број, каматни ()
кључ, — термински ()
рачун, —
а) друштвени рачун, 
подела, прост друштвени ,
сложен друштвени рачун, —
верижни рачун, верижно (Розово)
правило, — есконтни (дисконтни)
рачун.
*
— логаритмовање, ,
логаритманд (нумерус, ),
логаритамска основа,
логаритам, — антилогаритмовање,
— логаритамски систем, децимални
(Бригсов) ситсем, природни ()
систем, логаритамска таблица,
— карактеристика, мантиса, — 
једначина, ,
кологаритам.

— приближна вредност, —
око (990а), — скраћен (непотпун)
број, заокругљивање бројева, ,
заокругљен, округао, —
апсолутна грешка, горња граница
грешке, — скраћено рачунање, —
тачност, (равно 2180а).
*
— алгебра, — алгебарски
израз, — моном, бином, трином, ,
— члан, — заграда, 
заграда, унутрашња заграда, ,
ослободити од заграде, 
од заграде, — уређен ,
свести једначину, —
а) упоређивање бројева, — ,
неједначина, — функција,
— непозната количина (х).
*
— једначина, знак ,
једнако, равно, — 
(истоветна) једначина, 
једначина, — решење (корен)
једначине, једначина је задовољена.
*
— општа једначина, ,
уређена, бројна једначина,
— трансцендентна, изложитељна,
логаритамска, гониометриска, 
једначина, — 
првог степена, — квадратна ,
дискриминанта, — 
једначине, — скратити, 
се, — општа квадратна ,
чиста квадратна једначина,
квадратни члан, линеарни члан,
независни члан.
*
— непозната, — позната,
једначина с једном непознатом, 
једначине, немогућна
једначина, неодређена једначина,
— једначина са две непознате, 
(избацивање), 
једначина, — метода 
(компарације), метода 
(супституције), метода 
коефицијената, метода 
коефицијената (Безутова ).
*
— неједначина, ,
знак неједнакости, смисао ,
— условна ,
безусловна неједначина.
*
— диференцијални рачун,
диференцијал, —
а) интегрални рачун, интеграл.
*
* *
— геометрија, геометриски,
геометриски (просторни) ликови
(облици), —
а) геометриско цртање, справе за
цртање, (лењир 1604), шестар
(1605), — графичко рачунање ,
—
б) нацртна геометрија, (
2235).
*
— тачка, геометриска ,
физичка тачка.
*
— линија, пруга, црта, ,
пругаст, прутаст, (
1106), —
а) права линија, права, ,
управити (2248), — 
(усправна) (2250), висак, —
хоризонтална (водоравна), либела,
зидарски троугаоник, — коса, кос,
исхерити, изерити (се), нахерити

(се) (2252), накривити (се), 
(се), накренути се, —
б) зрак (полуправа), почетна ,
сноп зракова, средиште ()
зрачног снопа, —
в) дуж, крајње тачке, почетна
тачка, завршна тачка, — 
(отстојање, дистанција).
*
димензија, величина, — ,
мера дужине, — метарски 
мера, (мерити 2169), — метар,
дециметар, центиметар, милиметар,
микрон, милимикрон, — декаметар,
хектометар, километар, —
а) миља, хват, аршин, крпа (),
риф, лакат, стопа, палац
(цол), —
б) педаљ, пед, — растегљај, —
чеперак, рогушица, — судланица,
— пушкомет, —
в) пантљика, — микрометарски
завртањ, нонијус.
*
— дугачак, дуг, дужина, —
пружати се, — подужити, ,
продужење, наставити (2174),
— растегнути, растезати, истегнути,
истезати (2238б).
*
— кратак, краткоћа, ,
пократак, кратити, скратити,
пократити, поткратити, — ократити,
окраћати, окрачати, — покупити
се, скупити се, збећи се.
*
— висок, висина, повисок,
сврх, узвисити, надвисити, ,
—
а) низак, снизак, онизак, низина,
снизити, — приземљаст, — ниже,
пониже (2259).

— површина, равна ,
равнина (раван), — раван,
равнити, поравнити, уравнити, ,
изравнити, изравнати, (
2224), — ниво, —
а) мера површине, — квадратни
метар, квадратни дециметар, 
центиметар, квадратни ,
— квадратни декаметар, ар,
— квадратни хектометар, хектар,
— квадратни километар, —
б) квадратна миља, (итд. 2200а),
— јутро, дан орања, ланац, плуг,
рало, рал, —
в) комплекс, парцела.
*
— простран, пространство,
проширити, —
а) широк, ширина, ширити, ,
проширити, ширење, —
б) узан, узак, узина, узити, ,
сужавати (2238а).
*
— облик (2331), обличје,
уобличити, обличити, — подоба, —
калуп, укалупити, —
а) прав, правцит, —
б) крив, кривудав, кривудати,
кривити (се), искривити (се), ,
— вијугати се, вијуга, ,
завојак, савитак, прегибак, —
кукаст, таласаст, коврчаст, коврча,
коврчица, коврца (2084а), 
(се), сковрчити (се), уковрчити
(се), кудрав, куждрав, крецав, —
шара, шарати, ишарати, нашарати.
*
— обао, облина, заоблити,
(облица 2232), — округао, ,
округлина, заокруглити, —
а) бокаст, бубрежаст, срцаст, ,
главичаст, — овалан.

— дугуљаст, — шиљаст,
шиљат, шиљак, (оштар 2222), —
затубаст, (шипка 1633), — пераст,
пламенаст, језичаст, гуштераст, ,
лопатичаст, игласт, ,
иглица, — бодља, бодљика,
бодљикав, — клинаст, копљаст,
стреласт, — зракаст, — зупчаст,
зубаст, зубац, рецкаст, рецкав, —
виласт, — звездаст, — рачваст, 
се, ракљаст, — српаст, — ,
— класаст, — крстаст, крст,
криж, закрстити, — мрежаст, ,
— пршљенаст.
*
— крива линија, крива,
кривуља, криволиниски, кривина
(2206б), — отворена крива, 
крива, — хипербола, — ,
— спирала, — асимптота, —
изломљена линија.
*
— угао, угласт, угаони, —
краци, крак, двокрак, трокрак, —
теме, — угломер (1602), — пун ,
раван (опружен) угао, ,
издубљен, туп, — прав, ,
правокутан, — оштар угао,
— допуна угла, —
а) паралелне праве, праве се ,
трансверзала, — нормално (),
нормала, — косо, —
б) комплементни углови, 
углови, упоредни, унакрсни,
сагласни, наизменични, супротни
углови.
*
— равна слика (фигура),
стране слике, — праволиниска ,
тространа, четворострана, ,
итд., многострана слика, —
равнострана, правоугла, косоугла
слика, — обим слике, —
а) симетрија, симетриски, ,
симетрала (осовина ),
—
б) подударност, подударан.
*
— троугао, трокут, троугли,
троугаони, трокутни, — стране, ,
основица, врх, висина, 
тачке, средишне (тежишне) ,
— унутрашњи угао, 
угао, — разностран, равностран,
равнокрак, косоугли, оштроугли
(оштрокутни), тупоугли ()
троугао, — правоугли троугао,
хипотенуза, катете, — 
правоугли троугао, — 
правило.
*
— четвороугао, четворокут,
четвртаст, — испупчен (конвексан),
издубљен (конкаван), — ,
— трапезоид, — трапез, краци,
средња линија, — правоугли ,
— равнокраки трапез, — ,
— паралелограм, правоугли
паралелограм, правоугаоник, —
квадрат, — косоугли паралелограм,
ромбоид, ромб.
*
— многоугао (полигон), —
петоугао, шестоугао, седмоугао, 
итд.
*
— круг, кружан, кружна
линија (периферија), — обим, —
кружна површина, — Лудолфов
број (пи), — средиште (центар),
средишни (централни), — ,
пречник, —
а) тетива, средишна (централна)
раздаљина, — тангента (дирка),
тангентна тачка, — сечица (), —

б) кружни лук, лук, лучни ,
лучни минут, лучни секунд,
— угломер (2209), — средишни
(централни) угао, перифериски ,
—
в) полукруг, квадрант, секстант,
октант, — сектор (исечак), сегмент
(отсечак), —
г) концентрични кругови, —
кружни прстен, — ексцентрични
кругови, — уписани круг, описани
круг, —
д) елипса, елиптичан, жижа.
*
— тело, телесни, — 
(волумен), — хватати, ,
—
а) мера запремине, кубни метар,
— кубни дециметар, литар, ,
деци, декалитар, хектолитар,
— сатљик, мерица, — раз, разати,
б) шака, грст, прегршт, хомут, —
залогај, гутљај (149), — наручје,
наручај, — нарамак, бреме, сноп,
полувача, ломача, страна.
*
— грудва, груда, грудваст,
 се, згрудвати се, улоптати
се, грумен, грумичак, груменчић,
гука, згучити, крупица, крушац, —
кришка, велија, режањ, — зрно, ,
зрнце, зрневље, — мрва, ,
громуљица, вавољак, — ,
—
а) плоча, плочица, поплочати, —
слој, таван, — лист, листати се, —
љуска, љушчица, љуштити се, ,
љуспица, пахуљица, —
б) влакно, влакнаст, прамен,
прам, прамичак, — витлић, свртак,
сврчак, — влас, власат, власнат, —
в) прах, прашак, прашка, ,
прашити, напрашити, ,
(мести 747а), — трун, трунка,
труње, труњав, трунити, натрунити.
*
— велики, вељи, голем,
крупан, огроман, горостасан, ,
неизмеран, — грдосија, колос,
— превелики, повелик, повећи, ,
— већи, — слота, гломазан, ,
(спретан 2219), — величина,
крупноћа, — увећати, повећати, ,
— обиман, опсежан, —
а) расти, порасти, нарасти, ,
набујати, набубрити, бубрити,
набрекнути, забрекнути, надути се,
надимати се, напети се, (надун
2166а).
*
— мали, мален, ситан, ,
сићушан, омален, фин, —
ситнеж, ситниж, ситнице, ,
— спретан, спретност, (кабаст
2218), — толишни, толицни, ,
оволицни, — мањи, ,
умањити, —
а) смањити се, смањивати се, ,
опадати, скупити се (2202),
купити се, спрчити се, — згрчити
се, грчити се, — спласнути.
*
— дебео, дебљина, дебљати,
одебљати, задебљати, —
а) танак, танкоћа, танкост, ,
истањити, отањити, стањити, ,
отанчати, гладан, — ,
пљоснина, пљосан, 
(се), распљоштити (700).
*
— простран, широк, 
(опсежан 2218), —

а) тесан, тескоба, отешњати, ,
отеснити.
*
— оштар, бридак, оштрина,
оштрити, изоштрити (675, 1597),
наоштрити, (шиљаст 2208), —
а) туп, тупоћа, тупити, отупити,
отупети, иступити, — шкрбав.
*
— дубок, дубина, — 
(662), —
а) плитак, плиткост, плиткоћа,
пличина.
*
— неравна површина, ,
нераван, крива површина,
(раван 2204, стрчати 2247а), — 
површина, меридијан, —
а) витопер, витоперити се, 
се, изврћи се, —
б) набор, бора, мрска, смежурати
се, збрчкати се, — исправити се.
*
— испупчен, испупчење,
пупчаст, бокаст, избочити, 
се, набушити се, набућити се,
нагунтати се, гунтати се, гунтав,
а) угнут, угнуће, угнути се, 
се, — издубљен, удубљење.
*
— храпав, храпе, храпавост,
охрапавети, груб, грубост, ,
—
а) гладак, глаткост, глаткоћа,
гладити, угладити, изгладити, ,
сулајисати, глачати, ,
лаштити, улаштити, — 
(се), лизати се, (клизав 1876,
трљати 722).
*
— шупљина, шупаљ, ,
шупљикав, шупљикаст, ,
— рупа, рупица, рупчага, —
одисати, одушивати, одушка, —
пукотина, зачкољина, зачкољица,
— отвор, — зјапити, јапити, зијати,
зврјати.
*
— телесни угао (диједар),
— страна, ивица, — рогаљ, ,
позитиван рогаљ, негативан
рогаљ, — производиља, водиља, —
теме, ивица, — ивични углови, 
углови, — правоугли рогаљ,
биправоугли рогаљ, троструки 
рогаљ.
*
— рогљасто тело, — стране,
бочне стране, основа, — ивице, 
ивице, основне ивице, — теме,
— ивични угао, — омотач, мрежа,
— површина, запремина.
*
— пирамида, основа (),
врх, — равноивична ,
четворострана, петострана (итд.)
пирамида, — зарубљена пирамида,
— тетраедар, октаедар, додекаедар,
икосаедар.
*
— призма, призматичан, —
права призма, правилна призма,
висина призме, — паралелопипед,
правоугли, косоугли ,
— коцка (хексаедар), коцкаст.
*
— обло (ваљкасто) тело, —
обртно тело, — изводница, линија
водиља, — ваљак (облица, ),
ваљкаст, — осовина, 
површина, — прав ваљак,
равностран ваљак, — колут.
*
— купа (конус), купаст, ,
— труба, — осовина, — 
купа, равнострана купа, — 
купа, допуна.

— лопта (кугла), лоптица,
куглица, — средиште (центар) ,
главни лоптин круг, ,
пречник, тетива, — ,
— полови, —
а) лоптина површина, — калота,
— свод, сводити, свести, — појас
(зона), прстен, прстенаст, — 
двоугао, сферни троугао, —
б) лоптина запремина, — 
(сегмент), — исечак (сектор),
— слој, — лоптина кришка, — 
клин.
*
— пројекција, пројецирати,
пројектанта, пројекциска раван,
продор, —
а) транслаторно кретање, — 
кретање, ротација, центар
ротације, —
б) паралелне праве, — праве се
укрштају.
*
— тригонометрија, ,
тригонометриски круг,
— координатни систем, координате,
— апсциса, апсцисна осовина, —
ордината, ординатна осовина.
*
— синус, — косинус, —
тангента, — котангента, — кружне
Функције, —
а) Гаусова раван, — поларне
координате, — дужина (модуо)
комплексног броја, — коефицијент
правца (аргумент).
*
* *
— простор, просторија, —
простирати се, простирање, 
се, пружати се, пружити се,
пући, — широм, — захватати, ,
—
а) површина, ширити се (2205),
б) дужина, отегнути се, отезати
се (2201).
*
— запремати, запремити,
заузимати, заузети (2216а), — 
се, распрострети се, —
распространити се, — прекрилити,
притиснути, — обухватити, ,
— стати, стајати, примати,
— опсег, обим.
*
— место, местанце, месни,
положај, — налазити се, наћи се,
находити се, лежати, бити, — 
се, обрести се, денути се, дести
се, доспети, (позорје 2342), —
а) ставити, стављати, метнути,
метати, наместити, намештати
(644), —
б) присутан, присутност, ,
присуствовати, — отсутан, ,
отсуство, отсуствовати.
*
— овде, овдашњи, — ту,
тамо, тамошњи, — онде, онамо, ,
— где, ма где, којегде, ,
некуд, игде, гдегод, понегде,
гдегде, — другде, —
а) свуд, свуда, свагде, свугде, —
распрострањен, раширен, —
б) нигде, никуд, —
в) местимице, местимично, .
*
— средина, среда, средњи,
— сред, усред, насред, посред, ,
, — средиште, средишни,
центар, централни, — средокраћа,
усредсредити, — центрипетални,
центрифугални, —
а) кроз, скроз.
*

— страна, банда, бок, ,
латерални, ребрани, — ,
онострани, обостран, —
а) лице, — наличје, полеђина,
(пљоштимице 2262).
*
— крај, окрајак, ,
крајичак, крајњи, скраја,
скрајњи, накрај, — бескрајан, ,
бесконачан, ,
—
а) ивица, ивични, крајац, дизга,
— обод, — оивичити, ивичити, .
*
— допирати, допрети, ,
досегнути, досећи, — ,
— достићи, — домашај, —
граница (2265а), —
а) почињати, полазити, ,
— од, одавде, одатле, оданде,
одакле, откле, — с, са, — до, довде,
довле, дотле, донде, донекле, докле.
*
— унутра, изнутра, у, ,
унутарњи, нутарњи, ,
—
а) пун, пуноћа, препун, пунцат,
пунцит, крцат, увршан, — дупке,
дупком, — стати, стајати, — 
(813), —
б) празан, празнина, празноћа,
празнити се, — пусторук, —
в) улаз, улазак, улазити, ући, —
прожети, прожимати, — излаз, ,
излазити, изићи, изаћи, из,
— отвор, отворен, отворити (705).
*
— споља, спољашњи, ,
вањски, извањски, ван, изван,
ванка, напољу, напоље, ,
—
а) стрчати, премашати, ,
провирити, вирити, гвирити,
— промол.
*
— правац, правце, право,
управити (2199а), ухватити ,
смер, — упутити се, — к, ка,
пут, према, — дуж, — скренути
(643), заокренути, занети, ,
— наопако, наопачке, —
а) криво, укриво, накриво, ,
искривудати, кривудав, —
вијугати се, веругати се, — 
се, кружити (1872в), ,
— уковитлац.
*
— овуда, овамо, амо, ,
— туда, тамо, отуда, отуд, — ,
онамо, одонуд, — некуд, ,
кудгод, однекуда, однекуд, —
свакуда, свакуд, одасвуд, отсвуда,
— куда год, — никуда, никуд, ни
од куда, — куда, куд, камо, ,
— откуда, откуд.
*
— усправно, усправо, ,
вертикално (2199а), право, ,
окомит, — усправити, ,
— тумба, тумбе, —
а) висити, — опустити (се), 
(се), отомбољити (се)
(524б).
*
— полошке, положен, —
водоравно, водораван, ,
хоризонтално, хоризонталан.
*
— косо, кос, укосити, ,
накриво, накрив, ,
укривити, кривити, нахеро, ,
нахерити, наерити (се) (2199а),
а) нагиб.

— навише, увис, (узбрдо
1999), —
а) уз, —
б) оздо, одоздо.
*
— дизати се, дигнути се,
дићи се, подићи се, издићи се, 
се, пети се (2171), попети се.
*
— изнад, над, више, врх,
поврх, преко, — горе, горњи, ,
врх, уврх, сврх, вршак, ,
— наднети се, наткучити се.
*
— на, наврх, по, — налећи,
— преко, —
а) наслагати (се), назидати, ,
трпати, претрпати, ,
гомилати (656), набацати, —
попасти, попадати, — гомила, хрпа,
рњага, купа.
*
— наниже, надоле, ,
(низбрдо 1999), —
а) низ, —
б) озго, одозго, — с, са.
*
— спуштати се, спустити
се, силазити, сићи, — падати, ,
пропасти, — срушити се, 
се, стропоштати се (566).
*
— испод, под, ниже (2203а),
— доле, доњи, — дно, удно, садно,
а) подметнути, подметати.
*
— напред, — спреда, спред,
— отспреда, — пред, испред, —
предњи, предњачити, предводити
(609), —
а) наспрам, спрам, према, спроћу,
— напремасе.

— натраг, назад, — ,
унатраг, уназад, назадачке, —
позади, озад, остраг, отраг, страга,
састраг, отстрага, одостраг, — ,
стражњи, позадина, —
а) иза, за, залеђе, —
б) заклањати, заклонити, заклон.
*
— попреко, попречке, ,
— попречан, — побочке, ,
пљоштимице (1796а), —
а) унакрст, — укрстити, ,
изукрштати, —
б) уздуж.
*
— десно, десни, — дешњак,
— надесно, —
а) лево, леви, — левак (2108), —
налево.
*
— око, около, наоколо, ,
— изокола, — околина
(2005), околни, —
а) заобилазан, обилазан, .
*
— међу, између, — ,
—
а) граница, граничити (се), 
границу, (преко 2005а).
*
— раздаљина, размак, ,
удаљење, даљ, удаљеност, —
растојање, отстојање, — раздалеко,
далеко, далек, подалеко, надалеко,
издалека, издаље, поиздаље, — ,
даљни, даљи, даље, ,
— чак, — удаљити се, (
755), удаљивати се, — ,
недогледан, непрегледан, —
растркан, раштркан, —
а) густ, чест, утрпан, —
б) редак, проређен.

— близу, изблиза, ублизу,
ближе, поближе, — близак, ,
оближњи, близина, ближити
се, приближити се, — недалеко, ,
— покрај, крај, украј, 
според, код, при, уз, уза, до,
дуж, — при руци, наручан, — ,
пречи, препречити (2002), —
а) мимо, поред, — мимоићи, ,
разминути се, — укрштати
се, —
б) напоредо, упоредо, барабар.

— сучељавати се, 
(се), дотицати (се), до, уз, ,
— приљубити се, сљубити
се, (граница 2265а, налећи 2256).
*
— ред, распоред, ређати,
наређати, поређати, уредити, ,
распоређивати, ,
разместити, размештати, ,
— врстати, — наместити, 
(996а), — уредан, ,
неуредан, неуредност.

1936.