Систематски речник српскохрватског језика (1936)/1931-1974


ХЕМИЈА
— хемија, хемиски, ,
— неорганска хемија, — 
хемија, хемиски закон, хемиски
знак, — хемиска формула, 
формула, структурна формула,
— изомерна једињења, — хемиска
особина, хемиска једначина, —
а) алхемија, алхемичар.
*
— хемиска промена, — ,
дејствовати, — реакција, ,
нагристи, нагризати, ,
наједати, разјести, ,
— врење, врети, превирати,
— распадање, распадати се, 
се, — кварити се, 
се (959б), укварити се, —
гњити, гњијење, гњилети, ,
гњилеж, гњио, нагњио, — ,
иструнути, трулети, ,
трулеж, труо, натруо, — 
(разлагање), анализовати, — ,
— синтеза (спајање),
— супституција (замењивање), —
катализатор, —
а) једињење, спој, — јединити се,
— афинитет, тежинска размера, —
валенца, једновалентан, ,
тровалентан, — група, радикал
(корен), — легура, — киселина, ,
метокиселина, — база,
— со, — оксид, — хидроксилна
група.
*
— елеменат, елементарна
материја, стихија, елементарно ,
— метал (1947), — металоид.

— атом, атомска тежина,
периодни систем елемената, — ,
број атома у молекулу, .
*
— водоник, — редукциона
моћ, — праскави гас, — вода, ,
воденаст, водњикав, — тврда
вода, мека вода, — хидрат, .
*
— кисеоник, — озон, — ,
моноксид, диоксид, ,
оксидација (сагоревање), — 
диоксид, —
а) аргон.
*
— халогени елементи, —
хлор, хлорид, хлороводоник, 
(сона) киселина, — бром,
бромид, — јод, јодид, — флуор,
флуорид, флуороводоник.
*
— сумпор, сумпорни цвет,
сублимација, сублимовати, — 
(1985) — сулфид, ,
— сумпораста киселина,
сулфит, — сумпорна киселина (),
сулфат.
*
— азот, — амонијак, — ,
— азотна киселина (ћезап),
нитрат, — царска киселина, — ,
амон-спој.
*
— фосфор, бели фосфор,
црвени фосфор — фосфорна ,
фосфат, — фосфорит, — .
*
— арсен, арсеник, — оксид
арсена (сичан, мишомор), — ,
— реалгар.
*
— антимон, — сурма, — .
*
— бизмут.
*
— угљеник, — графит, —
дијамант, карбонадо, брилијант, —
аморфни угљеник, угаљ (1538а), ,
угљени, камени угаљ, ,
мрки угаљ (лигнит), тресет,
тресетиште, вештачки угаљ, (
1947а), — угљен моноксид, 
диоксид, — угљена киселина,
карбонат, — метан, — ацетилен, —
светлећи (ретортни) гас.
*
— силицијум, — кварц (),
кварцна сига (воденични
камен), мандола, калцедон, ,
сардер, хризопрас, хелиотроп,
ахат, геода, жица кварца, горски
кристал (стрелице), чађавац, ,
биљур, аметист, цитрин, 
земља, кремен, брус, ,
јаспис, авантурин, мачје око,
— аморфни кварц, опал, обичан ,
драги опал, карборундум, —
стакло (1540), —
а) силикати, андалузит, оливин,
талк, талкшист (талков шкриљац),
стеатит, стива, истива, серпентин,
серпентински азбест, племенити
серпентин, — фелдспат, ортоклас,
адулар, самидин, — плагиоклас, ,
олигоклас, андезин, лабрадор,
анортит, — леуцит, нефелин, ,
бели лискун (мусковит), 
(мусковитски шкриљац),
црни лискун (биотит), хлоритски
шкриљац (хлоритошист), амфибол,
амфиболит, актинолит, — азбест, —
пироксен, аугит, дијалаг, турмалин.

— бор, — борна киселина,
борат.
*
— метал, ковина (1933),
метални, металургија (1579а), —
руда, рудиште, рудокоп, рудник,
мајдан, — рудна жица, изданак, —
рударство, рудар, —
а) згура, шљака.
*
— алкални метали, — цеђ,
а) калијум, — калијумкарбонат
(поташа, пепељача), — 
(шалитра), — барут (1441в),
— натријум, — кухињска со (),
морска со, изворска со,
степска со, камена со, цветање (),
сланиште, сони
склад, — солана, — 
(мека сода), — кисели 
(бикарбона сода), —
натријумова база (масна сода, 
сода), натријумнитрат (
шалитра).
*
— земноалкални метали, —
а) калцијум, — калцијум ,
калцит, — кречник, кречњак
(вапнац, вапненац), — креда, —
сталактит, сталагмит, — ,
— оолитски кречњак, 
кречњак, бигар (сига), ,
плочасти кречњак, 
камен, — мрамор, ,
шарени (бречасти) мрамор,
— калцијум оксид (жежени, 
креч), вапно, вапнен, ,
— калцијумова база (
креч), угасити, угашен, — 
млеко, кречна каша, — кречити,
окречити, — кречњав, кречовит, —
малтер, — флуорит, — ,
гипс (садра), анхидрит, 
гипс, алабастер (убјел), 
гипс (1783), — цемент, бетон
(1774а), — арагонит, —
б) магнезијум, — ,
магнезит, доломит, — 
(горка со), — 
магнезијума, талк, ,
азбест (1945а), —
в) радијум, —
г) стронцијум, —
д) баријум, —
ђ) берилијум, — берил, — ,
аквамарин.
*
— цинк, — цинков оксид
(цинково белило, цинквајс), —
цинков сулфат (бела галица), —
сфалерит, смитсонит.
*
— жива, — амалгам, —
меркуро — једињења, меркури — ,
— меркурохлорид (),
— меркурихлорид (сублимат),
— живин сулфид (цинобер), .
*
— бакар, бакаран, ,
— купроједињења, ,
— бакарне легуре, — ,
туч, месинг, месинган, — ново
сребро, — куприсулфат (плава ,
плави камен), — малахит, ,
халкопирит, ковелин, ,
куприт.
*
— сребро, сребрн, — ,
посребрити, — срма, — 
сребра (лапис), — бромид ,
— аргентит, електрум, ,
пираргирит, тетраедрит, .

— злато, златан, — 
злата, — карат, — финоћа, —
суво злато, жежено злато, — ,
ауриспојеви, — златоносна
кварцна жица, — наносно ()
злато, (златар 1805).
*
— калај, — стањол, — бели
лим, — станолспојеви, ,
— станилсулфид (пенасто ,
варак), — каситерит, калајев
кљун.
*
— олово, — сулфид олова,
галенит, — оксид олова (глеђ), ,
— карбонат олова ().
*
— алуминијум, — 
бронза, — силикати 
(1945а), — каолин (
земља), глина, (глинено
посуђе 1780), иловача (1979, 1987а),
— двојни сулфат алуминијума
(стипса, коцељ), — корунд, ,
рубин, сафир, топаз, гранат,
пироп, алмандин, меланит, ,
спинел, тиркиз.
*
— гвожђе, железо, гвозден,
гвожђан, железан, — космичко ()
гвожђе, телурско гвожђе,
језерска руда (палудит), — ковано
гвожђе, ливено гвожђе, — ,
— челик, челичан, челичити,
оцал, (калити 1794г), — хромни
челик, — фероспојеви, ,
— сулфат гвожђа (зелена ),
— гвоздена руда, — ,
жута окра, хематит, црвена
окра, магнетит, сидерит, пирит, ,
хромит, —
а) рђа, рђати, — зарђати.
*
— манган, — 
(хиперманган), — .
*
— никал, никлен, — ,
никлован, — никелин, .
*
— хром, — хромни челик.
*
— платинасти метали, —
платина, — паладијум, — родијум,
— иридијум.
*
— циркон, хијацинт.
*
— органска хемија, — 
једињење, — угљоводоници,
угљеноводоник, засићени 
(парафини), хомологи ред,
— метан, етан, пропан, квартан,
пентан, — незасићени ,
— деривати угљоводоника, 
деривати, — нафта, ,
петролеј, петролејски, — 
петролеум (фотоген), —
бензин, газолин, — лигроин, —
вазелин, — парафин, — метанов
трихлорид (хлороформ), — 
тројодид (јодоформ).
*
— алкохоли (хидроксилни
деривати угљоводоника), — метил
алкохол, — етил алкохол (),
— етилни етар, — 
алкохоли, — гликол, —
глицерин, — алдехид, ,
—
а) органске киселине, — 
група, — мравља киселина,

— сирћетна киселина, — сува 
дрвета, — ацетат, естар
сирћетне киселине.
*
— масне киселине, — маст,
мастан, мастити, измастити, ,
— свињска маст, (ужећи се
959б), — стеаринска киселина, —
лој, — палмитинска киселина, —
олеинска киселина, зеитин, олај,
(мазиво 779а), — сапун (1847).
*
— угљени хидрати, — ,
— грожђани шећер (гликоза),
воћни шећер (фруктоза), — ,
— бели шећер, — жути ,
— млечни шећер, — ,
— скроб, штирак (1833а), —
гликоген, — целулоза, — хартија
(165), — вештачка свила, — памук
(1682).
*
— калијумцијанид.
*
— ароматична једињења,
— катран, — бензол, — кумел, —
нафталин, — антрацен, — карбол
(фенол), — пикринска киселина,
пикрат.
*
— салицилна киселина, —
аспирин.
*
— етарска уља, — 
(пинен), терпентиново уље, ,
— .
*
— смоле, — ћилибар, —
каучук, — измирна, — тамјан.
*
— алкалоиди, — атропин,
— стрихнин, — никотин, — кокаин,
— кофеин, — теин, — кинин, — .
*
— беланчевине (протеини),
беланчевина, — фибрин, — казеин,
— протеиди, — хемоглобин, — ,
— муцин, — ,
— колаген, — туткало
(1792), — кератин.

1936.