Руска револуција и њено порекло 4
КРАТАК ПРЕГЛЕД ЛИТЕРАТУРЕ.
Навешћемо само неколико важнијих делâ, која могу уједно да послуже као најбољи писан извор за упознавање Русије и њене прошлости.

Од старијих историчарâ и њихових списâ најважнији су: 1) Карамзин, »-{История государства Российского}-«, у 12 свезака (романтично-реакцијонарно дело посвећено поглавито политичкој историји, обрађено чисто литерарним стилом доба Александра -{I}-), која води излагање до Велике Буне. — 2) Сергије Соловјов, »-{История России с древнейших времен}-«, у 29 свезака (најзнатније и најбогатије садржином дело старије руске историјографије), у којој су изложени догађаји до године 1774; као продужење овог дела служе: »-{История падения Польши}-«, и »-{Император Александр Первый — политика, дипломатия}-«, од истог писца; а као извод, и донекле допуна, најзнаменитије 13. свеске, посвећене добу Петра Великог, има »-{Публичные чтения о Петре Великом}-«. — 3) К. Бестужев-Рјумин, »-{Русская история}-«, 2 свеске, до године 1584 (нарочито је важно ово дело због критичког прегледа изворâ руске историје и руске историјографије).

Много модернија су дела: 4) В. О. Кључевскиј, »-{Курс русской истории}-«, у 4 свеске (сада је штампана и свеска 5) (најбоље дело из досада објављених синтетичних прегледа руске историје); 5) С. Ф. Платонов, »-{Лекции по русской истории}-« (универзитетски компендиј); 6) М. Н. Покровскиј, »-{Русская история}-«, у 5 свезака (веома оригинално дело, писано са социјалистичког гледишта, у чисто марксистичком духу); 7) П. Н. Миљуков, »-{Очерки по истории русской культуры}-«, у 4 свеске (досада најбоље дело из историје руске културе); веома је важна и друга књига истог аутора, која је почетком овог века изашла на енглеском и француском језику: 8) »-{La crise Russe}-« (-{Paris}- 1907).

Од страних дела споменућу само: 9) -{Rambaud, »Histoire de la Russie«}- (од којег има и хрватски превод Адамовића). Пуно информација и историјске, географске, етнографске, и т. д., грађе садржи: 10) колективна радња »-{Россия, ее настоящее и прошедшее}-«, коју је издала књижара Брокхауз-Јефрон (Петроград-Лајпциг, 1900), — то је посебно издање свеска -{LIV}- и -{LV}- »Енциклопедијског Речника« исте фирме. — 11) -{Sir Donald Mackenzie Wallace}-, »-{Russia, the land and its peoples}-«, у Лондону 1877, у три свеске (немачки превод: -{»Russland«, 4-te Auflage}-, у Вирцбургу 1906). — 12) -{Anatol Le Roy-Beaulieu, »L'empire des Tsars«}-, у 3 свеске.

За -{XIX}- век има велика руска колективна радња: 13) »-{История России в XIX веке}-«, коју је издала књижара браће Гранат у Москви, у 9 свезака. Затим веома прегледна и добра књига 14) А. А. Корњилова, »-{История России в XIX в.}-« (Петроград 1915), и чешка радња 15) Дра. -{Jaroslava Bydlo}-, »-{Dějiny Ruske v XIX stoleti}-« (-{Praha}-, 1907-08, која је преведена и на српско-хрватски од проф. Дра. Мил. Прелога — »-{Povijest Rusije od početka XIX stoljeća do naših dana}-«, у Загребу 1922).

За друштвене покрете прве половине -{XIX}- века, досада нису надмашена стара дела: 16) академика А. Н. Пипина: »-{Общественное движение в России в царствование Александре I}-«, и 17) »-{Характеристики литературных мнений от двадцатых до пятидесятых годов}-«. — О декембристима постоји велика литература (поред њихових личних успомена), од које ћемо споменути само: 18) В. И. Семевскиј, »-{Политическия идеи декабристов}-« (Петроград 1909). — Исто је тако обилна литература о револуцијонарним и друштвеним покретима друге половине -{XIX}- столећа. Ту на првом месту треба споменути веома многобројне успомене учесника, од којих поименце кнеза П. Крапоткина и Степњака-Кравчинског, који су уједно и најпознатији. Даље: 19) -{A. Thun}-, »-{Geschichte der Revoluzionaren Bewegung in Russland}-«, и 20) -{Konny Zilliacus}-, »-{Das revoluzionäre Russland«, Frankfurt a. M.}- 1905 (оба су дела преведена и на руски језик).

За идеолошке покрете у Русији -{XIX}- века ненадмашно је опсежно дело: 21) -{Masaryk, T. G., »Rusko a Evropa« (Praha}- 1914, постоји немачко издање »-{Russland und Europa}-«, -{I-II. Jena}- 1913). — Специјалном питању је посвећена, али има и шире значење веома богата садржином и прегледна књижица кијевског професора В. В. Зјењковског, 22) »Руски мислиоци и Европа« (издање »Нове Европе« у Загребу, 1922). За разумевање кризе Царске Русије и Прве Револуције, од огромне су важности: 23) »Успомене Грофа Вите«-а (издане у Берлину, у 3 свеске), и 24) дневник А. С. Суворина, гласовитог издавача и директора »Новог Времена«, (издан у Москви; види о томе мој опширни реферат у загребачком »Обзору« од 12. новембра 1924). — Са марксистичке, поименце мењшевичке, тачке гледишта претресају факта и посебне проблеме: 25) Л. Мартов, П. Маслов, и А. Потресов, у опсежном делу »-{Общественное движение в России в начале XX в.}-« у 4 свеске (Петроград 1909-11).

О другој Руској Револуцији постоји голема литература, која сваким даном расте. Покушај, да се да синтетички приказ њених догађаја пружају: 26) П. Н. Миљуков, »-{История второй русской революции}-«, у 3 свеске, и 27) ген. А. Ј. Дјењикин, »-{Очерки русской смуты}-«, у 4 свеске. За Октобарску Револуцију напосе нарочито су важне књиге Троцког, 28) »-{Октябрьская революция}-« i 29) »-{Октябрь}-« (конфисковано по бољшевицима). Голему масу материјала прикупљају: 30) »-{Архив русской революции}-«, који издаје у Берлину Ј. В. Хесен (до сада 16 свезака), 31) историјски часопис »-{Былое}-«, и друге (службене) публикације у Совјетској Русији. — Успомене учесникâ и посматрачâ, руских и страних, објављивање докумената и чланака, теку беспрекидно. Ми смо покушали, у загребачкој »Новој Европи«, да обраћамо пажњу југословенских читалаца само на најзначајније публикације, и наставићемо ове приказе и белешке под истим рубрикама. У овој големој продукцији заступљени су и поједини народи и покрајине Русије, тако поименце Украјинци. Али се овде не можемо на томе дуже задржати.

Руска револуција и њено порекло