Споразум о специјалним паралелним односима између Савезне Републике Југославије и Републике Српске (1997)
Закључен између Савезне Републике Југославије, с једне стране и Републике Српске, с друге стране, у Београду, 28. фебруара 1997. године.

Савезна Република Југославија и Република Српска,

Вођена принципима Дејтонско-Париског споразума о миру у Босни и Херцеговини, принципима и циљевима Повеље Уједињених нација и Париске повеље,

Руководећи се вековним интересима српског народа да се развија у миру, стабилности, разумевању и равноправности са другим народима региона и Европе, чврсто опредељени да ојачају међусобне везе и унапређују демократију, мир, слободу и поштовање људских права и слобода,

Решени да доприносе разумевању међу народима и добросуседству у региону, убеђени да су у ту сврху потребни и континуирани напори како би унапредили владавину закона и међусобну сарадњу,

Споразумеле су се у следећем:

Савезна Република Југославија и Република Српска (у даљем тексту: Стране), потврђују своју одлучност да унапређују своје односе на основама пријатељства, поверења, сарадње и поштовања обостраних интереса, а у складу са принципима независности, немешања у унутрашње ствари, равноправности и поштовања људских права и основних слобода.

Стане потврђују своје противљење коришћењу или претњи употребе силе у међународним односима и њихову чврсту подршку решавању међународних сукоба и спорова мирољубивим средствима.

У својим укупним односима и сарадњи, Стране ће се руководити циљевима мира, стабилности и напретка за све народе и државе на основама равноправности, демократије и тржишне економије.

Стране ће развијањем својих односа доприносити ширењу међународне сарадње и разумевања, и улагаће заједничке напоре у циљу јачања улоге Уједињених нација у очувању међународног мира и безбедности.

Стране потврђују своју пуну приврженост и поштовање међународних стандарда и обавеза у домену људских права и основних слобода, и спремне су да сарађују у решавању међународних хуманитарних проблема.

Успоставља се Савет за сарадњу (у даљем тексту:Савет).

Председник Савета је председник Савезне Републике Југославије, а потпредседник Савета је председник из Републике Српске у Председништву Босне и Херцеговине.

Савет има 7 чланова, од којих 3 члана именује председника, а 2 потпредседник Савета.

Савет ће се бавити подстицањем, планирањем и усклађивањем свестране сарадње, нарочито у области:
— успостављању специјалних паралелних односа;
— културе, образовања, науке, технологије, информисања, спорта и других области људског стваралаштва;
— привредног развоја и прогресивног повезивања у производњи, промету, енергетици, инфраструктури, финансијама са циљем стварања јединственог тржишта;
— економске обнове, реконструкције и развија;
— транспорта, саобраћаја и комуникација;
— производње, експлоатације и преноса енергије;
— туризма и заштите околине;
— социјалне политике, здравствене заштите;
— спречавања елементарних непогода и отклањање последница;
— сарадње невладиних организација;
— миграције, имиграције и азила;
— борбе против тероризма, незаконите трговине дрогом, шверца оружја, прања новца, угрожавања цивилног ваздухопловства и свих других видова организованог криминала;
— регионалне безбедности;
— режима прелажења државне границе;
— држављанства;
— усклађивање спољне политике и наступа према трећим земљама и међународним организацијама;
— усклађивање законских и других прописа, пружање правне помоћи;
— решавање питања сукцесије бивше СФРЈ;
— у другим областима од заједничког интереса за Стране.

Ради ефикаснијег остваривања сарадње у наведеним областима, циљева и одредби овог споразума, Стране могу закључивати посебне споразуме.

Савет ће се састајати према потребни, а најмање једном у три месеца. Иницијативе, препоруке и закључе Савета, Владе Страна дужне су да размотре у року од петнаест дана.

У случајевима који представљају претњу или угрожавање међународног мира и безбедности, Савет се обавезно састаје.

Савет, по потреби, може формирати радна тела за поједине задатке, или области сарадње.

Стране ће, што је пре могуће, приступити активностима на успостављању специјалних паралелних односа ради просперитета свог народа и грађана и обезбеђивања стабилности услова развоја, водећи рачуна о суверенитету и територијалном интегритету Босне и Херцеговине и Савезне Републике Југославије.

Стране неће дозволити коришћење њихове територије за агресију која би била усмерена против друге Стране.

Стране се обавезују да неће пружати никакву војну или коју другу помоћ агресору или агресорима, у случају да је једна од Страна изложена оружаном нападу од треће стране или страна.

У случају таквог напада, Стране ће, са циљем заустављања агресије и елиминисања њених последица, уложити све напоре у складу са Повељом Уједињених нација и искористити могућност које им пружају УН и друге међународне организације и аранжмани.

Услове и модалитете сарадње у области регионалне безбедности Стране ће ближе регулисати посебним споразумом.

Стране ће посебно подстицати заједничка улагања у привреди, трансфер технологија, повезивање инфраструктура, заједнички наступ на трећим тржиштима и у ту сврху ће стварати одговарајуће услове прописима, економском политиком, стандардизацијом и међусобним уговорним односима.

Ради унапређења привредне сарадње, Стране ће успостављати заједничку међувладину комисију.

Стране су привржене принципу слободног кретања људи, роба, капитала, културних, информативних и других вредности.

Грађани Страна прелазиће границу без виза и такса. Царински органи ће сарађивати на олакшавању прекограничног кретања роба, као и на сузбијању царинских прекршаја.

Стране ће унапређивати развој контаката и сарадње између својих парламената, као и регионалних и локалних органа и институција.

Такође ће охрабривати сарадњу између омладинских организација, синдиката, образовних, спортских институција, стручних, хуманитарних и других друштвених организација.

Овај споразум је предмет ратификације Савезне скупштине Савезне Републике Југославије и Парламентарне скупштине Босне и Херцеговине, сходно њиховим уставним прописима.

У потврду овог, доле потписани су потписали и печатима потврдили овај споразум сачињен у 3 истоветна примерка, у Београду, дана 28. фебруара 1997. године.

За Савезну Републику
Југославију,
Зоран Лилић, с. р.

За Републику Српску,
Момчило Крајишник, с. р.