Српска граматика (1902)/Кључ


КЉУЧ

Бројеви упућују на чланке

А свеза или усклик, 22, 40, 114,
728, 730; — међу више 
делова, 765; — при набрајању
или ређању, 766; —
заменички корен, 114.
а непостојано, 147, 159, 180,
234, 236, 322, 324, 363, 419,
447, 459; — постало од ь, 180,
189, 213, 236, 254-5, 257,
397; — постало од о, 130, 131,
153; — уметнуто међу 
ради растављања, 81, 104
(вили горе непостојано); —
уметнуто пред л, 325, 364;
— уметнуто при образовању
основе, 251; — уметнуто међу
почетне сугласнике, 470, 530;
— уметнуто у 2-ом падежу
множине 323, 346, 357; —
прирасли на крају 2-ог пад.
мн., 323.
а-наставак именичких основа,
105, 146, 147, 148, 149, 150,
151, 152, 230, 279.
а-наставак глаголских основа,
105, 107, 127-133, 134, 141,
449, 519.
а постало од ѣ после непчаника,
124, 149, 239, 477, 508.
а̑ постало из аа и ае, 520, 528;
— постало из аја 475; — 
из ае, 523, 543; — 
од аје, 475; — постало
од ија, 457; — постало из
ао, 807.
аа постаје а̑, 520.
а — а, свеза, 729.
ав-наставак при придевским ,
250; — при основама
од заменичких облика ,
261; — при заменичким
основама, 271.
ава-наставак при именичким ,
195; — при 
основама, 250; — при 
основама, 271.
аво-наставак при придевским ,
250; — при 
основама, 271.
а̀гин, 240.
ад-наставак при именичким ,
194; — при збирним 
основама, 372; — при
именичким основама у слагању
подмета с прироком, 588.
ад-ак-наставци при именичким ,
изведеним од 
придева, 227.
ае претворено у ее — е̑, 66; —
претворено у а̄, 523, 528, 543.
азбука грађанска, 46; — 
46.
аи у српском правопису, 63, 807, б.
аја сажето у а̑, 475.

аје изједначено, па сажето у
а̑, 475.
аји и аи у српском правопису,
63, 807, б.
азъ, 268.
ак-наставак за диминутивну 
радњу, 136; — при 
основама, 201, 205,
206, 208; — при именичким
основама изведеним од ,
226, 227, 228, 229; — при
придевским основама, 254-5,
259; — при заменичким .
271.
ака-наставак при именичким ,
201; — при 
основама, 271.
а камо ли, 744.
ако, 13, 40, 695, 739, 740.
ако Бог да̑, 822.
ако будем могао, 692.
ако будем послан, 692.
а́ко̑в, 22.
ако̑ва̑, 72.
ако знадбудемо, 692.
ако и, 740.
ако му, 75.
ако-наставак при заменичким ,
271.
ако узмогбудем, 692.

акценат, 56, 69, 70; — у 
српских говора, 77; —
у разликовању падежа, 356,
375; — променљив при 
акценатне речи, 76; — у
разликовању одређеног и неодређеног
придева, 415, 422;
— у правопису, 805, 810, 818.

акценат логички, 818; — на ,
560.

акценатне речи, 75, 806.

ал, постало снажењем из л, 149.

алатаст, 245.

алва, 31.

алексиначки, 257.

али, 730.
Али-аги, 353.

али — али, 729.

алинеја у писању, 808.

алка, 31.

аљ-наставак при именичким ,
170.

аљкав, 250.

-ам, стари наставак за 3-ћи 
множине, 361.

ама, свеза, 730.

ами, стари наставак за 7-ми 
множине, 361.

а̑мо, 272.

амо-наставак при прилошким ,
272.

амина(ти), 133.

ан-наставак при именичким ,
173; — при 
основама, 236, 237, 241;
— наставак — ѣнъ — при
придевским основама, 239; —
при придевским основама, 
од прилога времена
садашњег, 260; — при ,
изведеним од 
облика, 261; — при 
основама, 262.

ана-наставак при именичким ,
173; — наставак —
ѣна — при придевским ,
239.

Андра, 152.

Андри̑ца, 64.

Андријица, 64.

Анђелија, 158.

анђелка, 91.

Анђуша, 224.
а некмо ли, 744.

ан-ин-наставци при именичким
основама, 174.

Анка, 206.

ано-наставак, ѣно, при 
основама, 239.

ански-наставак при придевским
основама, 257.

ањ-наставак при именичким ,
180.

ао усклик 22; — постаје аа — а̑, 66; —
постаје оо — о̑ или о́, 66; —
изједначено у а̑, 807.

аорист, 685.

апозиција, 567, 568; — придев,
569; — уза сваку именицу,
571; — и њено слагање с 
речју 595; — тражи само
неодређени вид придева, 599;
— и први падеж, 615; — уз
предмет, 642; — и пети ,
646; — и шести падеж,
653; — и запета, 769.

апостроф, 805, 812-813; — 
мењање сугласника,
812; — обележава једначење,
813.

ар, постало снажењем од р, 149.

ар-наставак и диминутивна 
радња, 136; — уз 
основе, 162-163; — и
пети и шести падеж, 327; —
при именичким основама, 206.

ара-наставак уз именичке ,
162, 163.

арапче, 192.

Арбанија, 158.

Арнаути, 126, 174.

Арнаутка, 206.

аспара, 358.

аспре, 358.

аспри, 358.

аст-наставак при придевским ,
244-6.

аста-наставак при придевским основама,
244-6.

асто-наставак при придевским основама,
244-6.

ат-наставак при именичким ,
187; — при придевским
основама, 243.

ата-наставак при именичким ,
190; — при 
основама, 243.

ато-наставак при придевским
основама, 243.

атрибут, понајвише придев, 567;
— од 2-ог падежа, 570; — уза
сваку именицу, 571; — и слагање
са главном му речи, 595;
— и први падеж, 615; — раширен
у целу додану реченицу,
732.

ау, 22.
ах, усклик, 22.
ах-наставак за 7 пад. множине,
361; — за пређ. несвршено,
441, 447, 506.

ац-наставак при именичким ,
213, 214, 215; — при
именичким основама 
од прошлога придева, 227;
— при имен. осн. изведеним
од заменичких облика, 229.

ач-наставак при именичким ,
218, 219.

ача-наставак при именичким ,
218, 219.

аш-наставак при именичким ,
221, 222.

Б уснени сугласник, 79; — јасан
сугласник, 80; — испада пред
н, 497; — не трпи пред собом
зд, ст или шт, 102; — тражи
ј између себе и л, 86.

ба-наставак при именичким ,
186, 195.

ба́ба, 342.

бабетина, 178.

бабин, 240.

ба́бо, 342.

баболичан, 279.

ба̀бура, 167.

бабурина, 175.

бављење, казано предлогом, 674.

бадава, 37.

бадар, 234.

бадемов, 252.

бадњак, 202.

бадњи, 241.

баја, 128.

бајало, 167.

Бајчета, 132.

ба́ка, 200, 353.

ба́кин, 240.

бакрач, 219.

бакра̀чић, 133.

бакрен, 238.

балавац, 215.

Балканско Полуострво, 809.
балчак, 91.
баница, 214, 354.
бановица, 215.
банство, 188.
бањица, 212.
бардачина, 175.
баретина, 175.
барица, 212.
баровит, 247.
бахат, 187.
бацакати, 136.
бачва, 83.
Ба́чва̑на̑, 72.
Бачванин, 83, 174.
Бачванка, 206.
Ба́чва̑нче, 72.
баш и да, 740.
бв даје б, пошто в отпада због 
говорних оруђа, 100.

бе, 487.

бег, 124, 466, 508.

бегац, 216.
бе̑дни̑к, 72.
бедра, 159.
бедро, 159.
бежа, 124, 508.
бежати, 508.
бе̏жа̑х, 508.
бежи, 141.

без, 39; — у сложеним ,
281; — с другим ,
663.

безазлен, 104, 281.
безазленост, 191.
безбожан, 281.
безбожност, 191.
безбратница, 281.
безроткиња, 281.
безглаван, 281.

безгрешност, 191.
безданица, 215.
безимен, 281.
безочан, 52, 281.
безочьнъ, 52.
безочанство, 189.
безумље, 72, 86, 111.

бејах, 690.
бејах запевао, 428.
бејах тресао, 547.
бејах чуо, 547.

бејах хваљен, 550.
— бе̏л, 91.

бел, 230.
Бела Река, 809.
белац, 215.
беле, 125.
белети, 33, 35.
бѐлило, 167.
Бели Поток, 599.
бѐлица, 77, 215.
беловљев, 253.
бело̀граб, 277.
белодани, 126.
белолик, 230, 279.
бе̑ли̑, 415.
белца (од белац), 91.
бељ, 155.
бељи, 85, 103.
бенетало, 167.
бео, 26, 92, 230, 259, 415, 419.
београдски, 257.
бео поток, 597.
берах, 541.
берачица, 214.
берба, 195.
берберка, 206.
берберин, 174.
бере — беро, 519, 534, 535.
беријах, 541.
бесан, 259, 419.
бесмртност, 191.
бесн, 419.
бесолица, 281.
беспослен, 273, 281.
беспослица, 281.
беспуће, 82.

бесцен, 281.
бесцење, 82.
бех, 457, 690.
бех тресао, — чуо, 547.
бех хваљен, 550.

би (бити), 57, 106, 116, 479, 487,
549, 708.
библиотека, 63.

бива, 130, 822.

бивање и реченице за место, 746,
— исказано глаголима, 609,
614; — и време садашње, 681.

би́вати, 58.
бивен, 479.
биво̑, 64.
бивол, 64.
биволски, 91.
би́во̑лче, 72, 91.
бивши хваљен, 550.
бијах, 90.
бије — бијо, 474.
бијел, 92.
бијен, 479.
би̏ло, 165.
било (од бити), 821.
бимбер-грожђе, 296.
био, 92, 807.
биограф, 63.
биографија, 63.
био сам, 690.
био сам тресао, 547.
био сам хваљен, 550.
био сви чуо, 547.
бирати, 130.
Би̑рач, 322.
бировљев, 253.
бистар, 26, 234.
бисер, 70, 160.
бискати, 531.
бисмо, 549.
бисте, 549.
бистрина, 177.
бит, 479.

бити, 58, 116, 225, 473, 474, 487,
557, 684, 689, 690, 694, 708,
710, 810; — и време будуће,
691; — изостављено као ,
и као спона у прироку,
557, 558, 559, 749.

бити хваљен, 550.
битка, 116, 228.
битки, 353.
биће погинуо, 694.
бићу хваљен, 550.
бих, 549.

бих хваљен, 550.
бише, 708.
биштем, 531.
бјелица, 77.
благ, 259.
бла̏го (усклик), 22.
Благовести, 809.
благосиљање, исказано  придевом, 699.
благослов, 111.
благост, 191.
блаженство, 188, 228.
блато, 183.
Бла́шко, 207.
блебеташ, 221.
блебетуша, 223.
блебеће, 143.
блед, 26, 230, 259.
бледе, 125.
бледети, 125.
блѣдѣ, 125.
бле̑ј, 148.
блеја, 124, 508.
блејати, 35, 508.
близу, 37, 39; — и други , 664.
ближе, 37.
ближњајив, 251.
блистати, 33.
бо̑, 91.
бобац, 216.
бобов, 252.
Бог, 73, 809.
бог Јупитер, 809.
бо́га, 152, 353.
Бога (за пра̑, за права), 64.
богаљаст, 245.
богатији, 259.
богатство, 23, 188.

богац, 216.
Богдан, 156.
богдице, 822.
бог-зна, 811, 822.
Бог ме, 811, 822.
богме, 811, 822.
Богов, 252, 809.
боговетни, 809.
боговски, 809.

богомилски, 809.
богомоља, 155.
Богородица, 111, 213, 273, 278.
Богородице, 354.
Богородичин, 240.
богиња, 53.
Богић, 156.
Бог-помоћ, 811.
Бог те веси, 823.
бод, 130, 147.
бодац, 213.
бодља, 169.
бодљика, 203.
бодљикав, 250.
бодцати, 136.
бо̏жа̑, 101.
божанство, 189.
божански, 257, 809.
божаство, 189.
Боже, 88.
бо̏же̑, 101.
бо̏жи̑, 101.
Божидар, 156.
Божиј, 231, 809.
Божији, 231.
Божић, 809.
божићњи, 241.
божјак, 201.
Божји, 26, 101, 231, 423, 599.
божо̀гробац, 277.
божур, 164.
божьство, 189.
бо-зна, 822.
бој, 57, 116, 149.
боја, 124.
бојажљив, 251.

бојазан и знак узвика, 800; —
у одрицању, 722.

бојази, 251.
бојак, 116.

бојати се, 124, 509; — тражи
2-ги падеж као допуну, 629.

бојац, 116, 213.
Бо́јо, 156.
бој се, 509, 811, 822.
бол, 91, 147, 154.
болесник, 102.

болест, 72, 73, 251.
болестан, 237.
болест-љив, 102.
болест-ник, 102.
болећ, 443.
болећица, 226.
болешљив, 102, 251.
болна, 91.
болник, 72.
болта, 91.
болтаџија, 91.
боља, 154.
бољарка, 206.
бољма, 272.
боме, 811, 822.
бора, 149.
борави, 126.
борба, 195.
борик, 203.
борје, 157.
боро́вница, 71.
Босанка, 206.
Босна, 54.
босоног, 230, 279.
босотиња, 182.
бости, 130, 451.
боцати, 136.
боцкати, 136.
бочина, 175.
Бошњак, 85.
Бошњакиња, 182.
Бошњакуша, 224.
бошњачки, 257.
бошњо, 342.
Бошко, 82,

бр, 130, 149, 534.
бра, 128, 519, 534.
брза, 133.
бравче, 192.
брадат, 243.
брадвурина, 175.
брадетина, 175.
браздаш, 222.
брале, 318, 343.
бра-н, 448.
бранити (кратити) тражи 3-ћи падеж,
636.

Бранко, 207.

брао сам, 546.
брат, 183, 339, 597.
братац, 216.
братов, 252.
братови, 597.
братом, 89.

брати, 35, 130, 534, 541, 597;
— као образац мењања 535.

братија, 158.
братим, 126.
братимити, 126.
братимство, 188.

братити, с додатком шестог ,
655.

бра́то, 152.
братственик, 204.
братски, 257, 807.
братство, 82.
братучед, 273.

браћа, 86, 158, 339, 597; — и
слагање с прироком, 588.

бра́цин, 240.
брачан, 52.
брачьнъ, 52.
брашанце, 216.
брашнар, 163.
брашнара, 163.
брашнарка, 206.
брашнен, 238.
брвнара, 163.
бр̏да, 810.
бр̀да, 810,
бр́да̑, 810.
брдељак, 206.
брдијех, 350.
брдина, 175.
брдина(х), 361.
брдо, 70.
брег, 74.
бре̑га, 74.
Брегава, 196.
брегови, 74, 103.
брего̀вима, 74.
бре̑гу, 74.
бред, 149, 232.
бређ, 232.
брежина, 175.

брезик, 203.
брезовача, 219.
брекиња, 182.
бреме, 199.
бремена, 103.
бремено-ноша, 278.
бременоша, 278.
бременит, 247.
бре̏са̑ка̑, 357.
бреска, 357.
бресква, 115, 357.
брешчић, 193.
брз, 230, 259.
брзак, 201.
брзац, 215.
брзина, 177.
брзо, 37.
брзолов, 277,
брзоплет, 20, 273, 277.
брзорек, 230, 277.
брзо-те, 811.
брига, и четврти падеж, 643.
бри-ица, 213.
брија, 128.
брѝјаћи̑, 248.
бритва, 186.
брица, 213.
брјегови, 103.
брјемена, 103.
бркат, 243.
брод, 149.

број и именица састављени у
једну реч 815; — и њему 
речи, 596; — као 

одређеног начина, 702;
— како се слаже кад је ,
583; — у подмету, 555;
— у прироку, 557; — у 
обична именица, 596.

бројач, 110, 218.

бројеви, 21, 28, 310, 311, 316;
— и почивка, 795; — и 
облици, 411-412; —
како се пишу, 805; — у ,
554, 591-4; — прости,
262; — прости и редни, већи и
мањи у писању, 824; — редни,
слажени, 811; — састављени
у писању, 815; — у сложеним
основама, 298.

бројена ствар уз број, 593, 594;
— у 2-ом падежу, 621.

бројне основе, 262.
броћаст, 245.
броћем, 39.
бржи, 86.
брснат, 243.
брст, 183.
бубња, 133.
бубрежак, 206.
бубрези, 87.
бубуљ, 171.
Бугарин, 46, 126, 174.
Бугарка, 206.
бугар-кабаница, 296, 811.
бугарски језик, 42.
буд 740, 822.
буде — будо, 487.

будем, 692; — и остали облици
тога глагола, 487; — и време
будуће, 691.

буди 740, 822.
Будимац, 214.
Будимка, 206.
будизам, 809.
буди хваљен, 550.
будуће време, 34, 545, 548, 691;
— за прошлост, 693; — 
пређашњим свршеним, 688;
— казано временом садашњим
свршеним, 145, 612, 680.

будуће историчко, 693, 707.
будуће са значењем ,
694.
будуће погодбено, 695.
будући, 747.
будући хваљен, 550.
бу́кали̑ште, 227.
букач, 218.
буква, 83.
буквик, 203.
Буковик, 204.
Буковица, 215.
Букуља, 171.

буљоок, 278.
буника, 203.
бурад 194.
бу̑рња̑к, 72, 202.
бусенит, 247.
бусење, 157.
бућ, 22.
бућкало, 167.
буча, 508.
бучати, 508.
бучје, 157.
бушак, 205.
буши, 205.
буџуља, 171.
бъд, 234.
бы, 487.
 487.
бѣ, 487.
бѣлѣ, 125.
бѫде, 487.

В испада после б, 100; — 
зев, 61, 128, 131, 132,
148, 479, 532, 534, 540, —
при једначењу и сажимању самогласника,
64, 65; — не једначи
се само по звучности,
нити пред собом тражи ,
83; — тражи да се
уметне л између њега и ј, 86;
— уснени сугласник, 79; —
јасан сугласник, 80.

ва, заменички корен, 114.

ва-наставак при придевским основама, 249.
вабац, 213.
вавек, 816.
вадивек, 299.
вазда, 272.
вал, 91, 119.
ваљада, 822.
ваља да, 822.
ваљда, 822.
Ваљевац, 214.
ваљевски, 26.
вам, 390.
вами 391.
ван, 816; — и други падеж, 663.

ва̀пити, 473.
варалица, 227.
вареник, 228.
варићак, 202.
варошанин, 174.
варошанка, 206.
варошанче, 192.
вас, сва, све, 32, 96, 269, 397,
815.
ва̑с, 2. пад. мн. 261.
Васа, 162.
Ва̀си̑љ, 72.
васколик, -а, -о, 32, 427, 816.
васколики, 427.
ватраљ, 170.
ватриште, 209.
ватромет, 20.
ваш, 32, 261, 366.
ва̀ши̑ 2. пад. мн. 366.
вашију, 366.
ве, 4. пад. мн. 389.
вед, (довести), 57, 116, 149.
ведар, 116, 234.
ведро, 159.
веже, 142.
вез (извести), 213, 456.
ве́зак, 206.
везанија, 228.
везач, 218.
везивавши, 429.
везивали, 429.
везиват, 429.
везивати, 429.
везиваху, 429.
везиваше, 429.
везир, 72.
везица, 805, 811.

везу међусобну у језику који
корени показују, 114.

везују, 429.
везујући, 429.
век, 77, 78.
веко̀вати, 78.
веле, 440.
вели, 441, 440.
велика и мала слова, 808.

Велика Школа, 809.
великац, 216.
великачак, 255.
Велики Петак, 809.
велико село, 599.
Велико̑ Село, 599, 809.
величанство, 189.
величина, 71.
вељу, 51, 440, 504.
вену, 122.
венче, 88.
венчић, 87.
веома, 37, 38, 272.
ветар, 321.
ве̑ра̑ разних имена писати малим
словом, 809.
вербални корени, 113.
вереник, 228.
веридба, 195.
ве̏рити, 611.
верност, 191.
верова, 449.
весаоце, 216.
весалце, 216.
веселије, 157.
веселити се, 33.
весељак, 202.
весеље, 86, 157.
весео, 807.
вес’о, 807, 812.
веси, 823.
весло, 346.
ве́сти, 456.

ве̏т, 96.
ветриц, 212.
ветрогоња, 278.
ветромет, 147, 278.
ветъхъ, 96.
већ, 730.
веће, 154.
већма, 272.
вечан, 52, 78.
вече, 338, 370.
вечер, 160, 338, 370.

вечера, 155.
вечерас, 114.
вечерњача, 219.
вечерњи, 241.

ве̏чери, 376.
вечерица, 212.
вечьнъ, 52.
вешала, 167.
вештак, 202.
вештаствене именице, 24.
вештац, 215.
вештица, 215.
ве̏штичина, 175.
ве́шћу, 548.
ви (заменица), 29, 31, 268.
ви, 3-ћи пад. мн. 390.
ви (вити), 57, 64, 116, 479.
вид, 184.

вид у придева, одређени и ,
414 итд.; — у 
придева, 447, 448.

видан, 236, 237.
видар, 110, 162.
виде, 343, 432, 449.
видевши, 34, 513.
видела, 166.
видео, 34, 63, 166.
видело, 166.
видети, 33, 432; — као образац
мењања, 504, 505.

видети се, у прироку, 558.
видећи, 34.
види, 432, 434.
види-видјо, 141, 432, 434, 501,
504.
видик, 203.

видим, 432, 440.
видје, 449.
видјевши, 513.
Видов, 252.
видра, 159.
видѣ, 106, 124, 432, 501.
виђати, 71.
виђах, 428, 506.
виђен, 34, 36, 507.
виђен сам, 428.
виђење, 754.
виђи, 505.

виђу, 440, 504.
виј, 64.
вијалиште, 227.
вијати, 116.
вије, 477.
вијек, 77, 78.
вијоглава, 116.
вик, 236, 466.
викати, 33.
викач, 218.
викни-де, 811.
викну, 122.
ви́ла̑, 74; — ви́ла, 74, 165; — ви̑ле, 74; — ви̑ло, 74.

ви̏ле, 165; — ви̏лама, 71.
виленик, 204.
вилин, 240.
виловњак, 202.
виме, 50, 199.
вина, 24.
винарина, 176.
винобер, 20, 278.
виноградски, 257.
винопија, 148, 278.
вир, 149.
вис, 198.
висибаба, 299.
висина, 23.
висок, 256, 259.
високо-дуг акценат, 70, 73; —
у положају спореднога нешто
различит, 72.
височији, 259.
ви̑т, 73, 242, 479.
витак, 116, 419.

ви̏тао, 116, 325.
витеже, 328.
витез, 328.
вити, 116, 473.
витк, 419.
витла, 133.
вѝтлић, 193.
виторог, 230, 279.
вичан, 236, 237.
више, 37, 39; — други падеж, 665.
вишњи, 423, 809.

вишњица, 212.
вјековати, 78.
вјечан, 78.
вк, група не мења се по ,
83.
вл, 149.
вла̑, 64.
влага, 149.
влад, 184, 185.
владалац, 227.
владаоца, 91.
владаоцем, 89.
Владета, 192.
владика, 352.
владичански, 257.
владичанство, 189.
владичин, 240.
влажити, 149.
влак, 116, 149.
влака, 116.
влакно, 116, 172.
власат, 243.
власи, 87, 340.
власт, 93, 184.
властела, 339, — и слагање  с подметом, 588.
властелака, 357.
властелин, 174, 339.
властелка, 206, 357.
властељ, 185.
властеока, 206, 357.
вла́сти̑ имена пишу се великим словима, 809.
власуља, 171.
влат, 597.
влатак, 206.
влаће, 157, 597.
влаха, 64.
влахиња, 182.
влачити, 116.
влашад, 194.
влаше 88, 192.
влашик, 203.
влъг, 149.
влък, 149, 172.
влъна, 172.
во, 64, 91.

во- наставак при придевским основама, 249.
вода, 23.
водати, 611.
водац, 116.
воде, 1. пад. мн., 24, 597.
воде (овде), 96.
воден, 238.
воденбика, 296.
воденичар, 163.
воденичарка, 206.
воденичиште, 72.
водењака, 202.
водио, 807.
водити, 57, 116, 516.
водица, 354.
вододерина, 278.
водолија, 148.
водојажа, 278.
водоплаван, 278.
водоток, 111.
вођ, 116, 155.
вођа, 86, 155.
вођах, 516.
вођев, 252.
вођем, 89.
вођен, 62, 516.
војевода, 149.
војује-војујо, 543.
вожња, 179.
возак, 254.
возакати, 136.
возаљка, 206.
возар, 162.
возац, 213.
возидба, 186, 195.

вој, 149.
војак, 202.
војвода, 116, 278, 352.
војводин, 240.
војводић, 193.
војводство, 188.
војсака, 358.
војска, 358.

војски, 358.
војева, 135, 449.
војевати, 36, 610.
војевода, 278.
војује, — војује, 144, 543.
во́ко, 207.
вол, 64.
волак, 206.
волар, 163.
воловом, 340.
воловије(х), 340, 425.
вол-ько, 207.
воликац, 216.
волим, 440.
волујак, 202.
воља, 57.
воља, — и четврти падеж, 643.
воља — воља, 729.
вољу, 440.
восак, 322.
воск, 239.
восковарина, 278.
вотњак, 94.
во̏ћкање, 82.
во̏ћкати, 82.
во̏ћкоша, 82.
воћњак, 94.
вочић, 193.
во́ша, 220.
воштан, 26, 239.
воштара, 163.
воштах, 516.
воштен, 516.
воштити, 516.
вр, 130, 149, 165, 180.
врабац, 14.
врабаца, 74.
враголство, 91.
вражиј, 231.

вран, 235.
вранчев, 253.
вранчина, 175.
вранчић, 193.
врањи, 233.
врапче, 74.
врапчев, 253.
врапци, 82.
врат, 149.
врати, 107, 109, 433, 611.
вратило, 167.
вратина, 175.
враћа, 107, 109, 131.
враћати, 107, 109, 433, 611.
враћен, 62.
врача, 133.
врачара, 162.
врачев, 252.
враџбина, 82.
вр́ба, 70.
врбица, 212.
врбовина, 178.
вргнем, 466.
вргнут, 466.
вргнути, 466.
вредност, 191; — исказана 2-им
падежем, 627.
врело, 165.
време, 4, 5, 74, 78, 199.
време будуће, 548, 691; — за
прошлост, 693; — казано 
садашњим свршеним,
680.

време давнопрошло, 547, 698.
време и глагол у реченици, 552.
време и предлог у синтакси, 661.
време казано 2-гим падежем 626;
— 4-им падежем, 645; — ,
37, 39, 656, 658; —
предлогом по, 817; — казано
разним начином, и правила о
запети, 780; — казано 
реченицом, 745; — 
уметком у реченицу, и
запета, 783; — казано 6-им ,
651; — као обележје
одређеног начина, 702; — 
предлозима, 668.

време пређашње несвршено, 429.
време пређашње свршено, 429.
време прошло, 546, 698, 689.
време радње глаголске у ,
4, 5, 22, 34, 430, 572, 576,
679, итд.

време садашње, 429, 679; — и
неодређени подмет, 682; —
и исторички и приповед.
слог, 683.

време у подређеној реченици,
732, 754.
време у питању, 716.
вре̏мена, времѐна, 74, 78, 103;
— време́на̑, 74.
времена прошаста, 684.
временске реченице, 774,
времена сложена: прошло 
и будуће, 545.
временит, 247.
врео, 698. .
вретено, 71.
вретенце, 216.
врети, 512.
вре́ћи, 95, 467.
вре̏ћина, 175.
врже, 88.
врз, 456.
врзи, 87, 466.
ври, 512.
вријеме, 78.
врим, 512.
вримо, 512.
вриск, 124, 508.
врите, 512.
вриш, 512.
вришти, 124.
вришта, 508.
врјемена, 103.
врлет, 72.
врлетан, 237.
врло, 37, 38, 165.
врста, 183, 358.
врста прва именичке промене,
318 итд.; — друга, 344 итд.;
— трећа, 351 итд.; — четврта,
362 итд.; — пета, 378 итд.
врста прва промене глаголске,
450; — друга, 494; — трећа,
501; — четврта, 514; — пета,
519; — шеста, 543.

врстан, 237.
врста се, 133.

врсте глаголских облика, 449.
врсте именичке промене, 317.
врсте речи у реченицама, 21,
597 и д.
вр́сти̑, 358.
врт, 149, 180.
вртети, 610.
вртоглав, 278.
вртоглавац, 215.
вр́ћи, 463.
врћи, 466.
вру, 512.
врутци, 807.
врућ, 259, 343.
врућица, 226.
врх, 39, 206, 656; 665; — и други
падеж, 665.
врх, 450, 463.
врцкати, 136.
вршај, 150.
вршак, 206.
вр́ша̑х, 467.
врше, 88.
вршидба, 195.
вршика, 203.
вршилац радње глаголске казан
наставком, 167, 185. Види и
Извршилац.
вса, 96.
всаки, 271.
вт- група не мења се, 83.
Вугдраг, 82.
Ву́ја, 342.
Вујак, 202.
Вујо, 156, 342.
Вујчета, 192.
Вук, 156.
Вукаљ, 170.
Вукац, 216.
Вукић, 193.
Вукмиљ, 155.
Вуле, 343.

Вулета, 192.
вуна 172.
вунара, 163.
вунат, 243.
вунен, 238.

вући, 116, 149, 462.
вуци, 87.
Вучета, 192.
вучина, 175.
Вучић, 193.
вучица, 53, 214.
вучјак, 202.
вучца, 99.
вц- група не мења се, 83.
вч- група не мења се, 83.
вши- наставак ва прилог времена
прошлог 446.
въ- наставак при придевским основама,
249; — при редним
бројевима, 265; — при ,
269.
въ- наставак за прилог времена
прошлог, 446.
въе- наставак за прилог времена
прошлог, 446.
вьсь, 269, 397.
вьсаки, 271.
вьсда, 272.
вьсма, 272.
вьсѫда, 272.
вѣд, 183, 184.
вѣт, 154.

Г грлени сугласник, 79; — 
сугласник, 80; — иде у
ж у 5-ом падежу, 328; — иде
у з пред наставцима који 
са и, 87, 331, 353; —
иде у ж пред и 87; — иде у ж
пред е, 88, 537; — промењено
у з без довољно јасног узрока,
130; — непретворено, 353.
га- наставак при именичким ,
210.
га, заменички облик, 402.
гавран, 96.
гаврани, 332.

гавранови, 532.
гадљив, 251.
гађа, 131.
Гаврило, 96, 156.
газиблато, 299.
Га́јо, 156.
гало-бела, 276.
галијаш, 222.
гања, 131.
гарав, 250.
гарван, 96.
Гарвило, 96.
гари, 126.
гат, 183.
гатара, 162.
гвожђара, 163.
гвожђе, 85, 597.
гвоздензуба, 296.
гвоздењак, 202.
где, 37, 272, 733, 737, 740, 746,
747, 774, 775, 776, 816, 817,
821; — у питању 716.
где било, 817.
гдегде, 816.
гдѐгод, 816, 817.
где го̏д, 817.
гдекоји, 816.
гдекад, 816.
где му драго, 817.
где-но, 811.
гдешто, 816.
географија, 63.
геометрија, 63.
гиб, 122, 168.
гибак, 420.
гибка, 109.
гину, 122, 449.
гинути, 497.
гипка, 82.
гипка(ти), 109, 336.
гј иде у ж, 86.
главан, 237.
главит, 247.
главна основа у сложеним ,
275, 277.
главна реч, 725; — према 
додатцима и запета, 368;

— и подређена јој реченица
772.
главна реченица, 9, 10, 12, 725,
726, 727, 734; — и глаголски
прилози, 696; — и прилог 
прошлог, 697; — у реду
речи, 757; — после подређене
реченице и запета, 778;
— и подређена, 731.
главни члан у основама, 280.
главни акценат, 72; — и ,
71.
главни део реченице трпни или
радни, 709.
главничар, 163.
главобоља, 20, 111, 273.
главобољан, 278.
главура, 164.
глагол и време у реченици, 552.
глагол у прироку, 556.
глаголи, 21, 22, 33, 310, 311; —
састављени с другим речима,
814; — без подмета и 2-ги
падеж, 633; — и корени ,
113; — и облици ,
428; — непрелазни и
3-ћи падеж, 636; — повратни,
просто-повратни и ,
35; — повратни 
с на траже као допуну
2-ги падеж, 628; — повратни
и 3-ћи падеж, 637; — 
у питањима, 715; — у ,
718; — по трајању
радње, 36, 610; — прелазни
и непрелазни, 35, 609, 701; —
свршени и време будуће, 691;
— свршени и време садашње,
681, 683; — свршени и време
пређашње несвршено, 686.
глаголска именица, 632, 754; —
у сложеним основама, 297.
глаголска радња, казана ,
632, 754.
глаголске основе, 118, 119; — и
ну-наставак неодређенога ,
122, 123; — и предлози,
302; — од облика, 137.
глаголски корени 112, 113; — у
образовању диминутивних ,
136.
глаголски наставци, 436; — за
облике, 437,

глаголски облици, 430, 679 итд.;
— и једнина и множина, 431;
— и њихови наставци, 439;
— и њихове врсте, 449; —
сложени, 545; — и не, 818.
глаголски прирок, 556; — и 
с подметом, 582.
глаголско-именски облици, 430;
— и једнина и множина, 431;
— и не, 818.
гладак, 254, 259, 420.
гладан, 237; — и други падеж као
допуна, 627.
гладибрк, 299.
гладне, 125.
гладнети, 125.
гладова, 135.
глађен, 62.
глас, 19; — кад се избаци, 
се каткад апострофом,
813.
гласак, 19.
гласан, 19.
гласат, 19.
гласина, 175.
гласит, 247.
гласник, 19.
гласница, 44, 45.
гласови и наука о њима, 43; —
и слова српскога језика, 46;
— при састављању основа и
наставака приликом 
нових основа, 109; — у
правопису, 805, 806.
гласовне промене и акценатне
речи, 806.
глацнути се, 136.
гледање, 23.
гледати, 58; — се, 35.
Гли́шо, 220.

глогов, 252.
глогиња, 53, 182.
глода, 128, 449.
глодјем, 103.

глођем, 103.
гложје, 157.
глоца, 122.
глоцну, 122.
глух, 230, 259.
глухац, 216.
глухну, 123.
гмежденик, 94.
гмеждити, 94.
гмежђен, 94.
гна, 128.
гнати, 537.
гнежђах се, 516.
гнездити се, 516.
гној, 149.
гнојавица, 215.
гнусан, 237.
гњеве́тало, 167.
гњѐсти, 451.
гњи, 473.
гњи̏ла, 165.
гњио, 415, 419.
гњи̑ли̑, 415.
гњурац, 213.
го̑, 415.
говедар, 163.
говедарка, 206.
говедарина, 71.
говеђи, 233.
говети, 502.
говѣ, 124.
говор, 34, 126, 161; — нечиј и
почивка, 796; — недоречен,
802; — прекинут, 802.
говори српски, 54; — и мењање
акцента, 78.
говори, 141.
говорити, 34, 126.
говоркати, 136.
говорна оруђа, 44, 45; 
по њима, па по том
избацивање, 100; — 
ради несклада у њима,
102.

говоруша, 223.
год, 147, 817, 821.
годишњи, 102, 241.
гозба, 102.
голет, 72.
го̏ли̑, 415.
Голија, 158.
голобрад, 20, 111, 273, 279.
голобрадаст, 246, 279.
головрат, 279.
голомразица, 277.
голуб, 25.
голубак, 322.
голубаст, 245.
голубачки, 257.
голубињак, 202.
голубићи, 193.
голубица, 25.
голубље, 157.
голупче, 192.
голцат, 91.
го́љо, 162, 342.
гомила, 133.
гон, 126.
гонену, 122.
гонета, 122.
гонити, 126.
гоњење, 228.
гор, 130.
Горажде, 94, 345.
горак, 254, 259.
горе, 37.
горејах, 506.
горети, 36, 610.
гори, 141, 501.
горијах, 506.
горица, 212.
горњак, 202.
горњоземац, 111.
горовит, 247.
горопад, 163.
горчина, 177.
гочобија, 116.
горѣ, 124.
Господ, 809.
господа, 339; — и прирок, 588.
господарев, 26.

господарем, 327.
господару, 327.
господин, 339; — како се пише
скраћено, 823.
господинов, 252.
госпођа, 155; — како се пише
скраћено, 823.
госпођица, како се пише ,
823.
госпићки, 257.
гост, 334.
гост-ба, 102.
го̀сти̑, 334.
гостију, 334.
готовост, 191.
гошћа, 86.
граб, 17.
грабац, 17, 213.
грабеж, 17, 217.
грабикапа, 299.
грабић, 193.
грабљив, 17, 251.
град, 17, 19, 23, 25, 74.
гра̑да, 74.
градац, 17, 216.
гра̑ди̑м, 72.
градина, 17, 19, 25.
градић, 19, 193.
градиште, 17, 19, 25.
градљика, 203.
градобитина, 278.
градови, 74, 332.
градовијех, 340, 425.
градовима, 74.
градојевићки 257.
градски, 19, 807.
гра́ду, 74, 810; — гра̑ду, 810.
грађа, 86, 151.
грађа глаголских речи, 119.
грађан, 105, 106, 107.
грађани, 106, 333.
грађанин, 107, 333.
грађанка, 206.
грађанска азбука, 46.
грађанство, 107.
граја, 148.
гракће, 143.

граматика шта је, 41; — ,
историјска, описна, 42;
— како се дели, 43; — и ,
814.
граматичке речи, 806, 807, 814.
грана, 172.
граничар, 163.
грах, 206.
гра́ша, 220.
грашак, 206.
грашара, 163.
грашац, 216.
грашка, 206.
грбав, 250.
грд, 230.
грдуљина, 175.
грђи, 230.
греб, 149, 460.
гребача, 218.
гребе-гребо, 218, 141.
гребенаља, 169.
гредурина, 175.
греја, 128.
грести, 451.
грепсти, 460; — као образац
мењања, 460.
грехота, 190.
грешан, 103.
гриваст, 245.
грижа, 86.
гриз, 450.
гризица, 213.
грискати, 136.
гристи, 456.
грјешан, 103.
гр̑к, 259.
Гркиња, 182.
гркљан, 44.
гркне, 145.
гркну, 123.
грлат, 243.
грлени сугласник и ѣ за њим,
124; — прешао у непчаник,
259.
грлени сугласници, 79; — пред
самогласником и, 87; — пред
самогласником е, 88; — пред
и-наставком начина ,

126, 213; — пред ъ, 153;
188, 189, 205, 213, 257; —
претворена у непчане, 180,
254-5, 508; — непретворени
193; — непретворени у ,
216, 240.
грм, 149, 198.
грмаљ, 170.
грмљава, 196.
грмовина, 178.
гроб, 149.
грожђе, 85.
грожња, 179.
гроздић, 193.
гром, 149.
громи, 332.
гронтуља, 171.
грохот, 187.
гр̈оце, 346, 807 ђ.
грошић, 193.
грст, 184.
грт, 184.
груб, 230.
Грубета, 192.
грубљи, 86, 259.
Гру́ја, 342.
Грујица, 352.
Гру́јо, 342.
грумење, 152.
грунути, 610.
групши, 259.
грушалина, 227.
Гр̏че, 192.
грчки, 257; — језик 42.
гр́ша, 220.
гт постаје ћ, 95, 444.
губа, 147.
губав, 250.
губавац, 215.
губаљ, 170.
губац, 213.
губер, 160.
гужвара, 162.
гуњић, 193.
гуркати, 136.
гусла, 133.
густ, 242, 259.

густну, 123.
гутља, 150.
гутљај, 150.
гуштер, 160.
гушчад, 597.
гушче, 597.
гушчићи, 597.
гъ-наставак, 210, 265.

Д, зубни сугласник, 79; — јасан
сугласник, 80; — где се 
ради несклада 
оруђа, 102; — избачено
пред м, 440, 452; — испада
пред л, 447; — испада пред
н, 497; — остаје без промене
пред с и ш, 82 напомена, 807; — испада
пред личним наставцима, 480;
— испада пред ц, ч, џ, 98; —
може остати неизбачено пред
ц, ч, џ, 98; — пред ц и ч
који пут се и не мења, 807;
— за јачање значења
основе глаголске, 511,
481, 488, 500, 503, 517, 525; —
д и с, 82; — мења се у с,
183, 184, 185.
да, 13, 116, 480, 706, 714, 715;
— у питању, 715, 733, 737,
738, 739, 740, 747, 775, 776,
810.
да̑, 480, 810.
да-наставак при прилошким ,
272.
да-а, 109.
да Бог да, 822.
да, Бог ме, 822.
да боме, 811, 822.
дава, 109, 130, 532.
да́вало, 167.
давати, 109, 480, 532, 611.
давнашња прошлост, 684; — у
глаголској радњи, 690.
давнопрошло време, 545, 547,
690, 698.
да видиш, 822.
да-ви’ш 822.
Давидовци, 83.

давор-те, 811.
дад, 139, 435, 440, 480.
даде-дадо, 480.
дадем, 480.
дадеш, 480.
дади, 480.
дадијах, 480.
дадијаше, 480.
дадне, 500, 612.
дадох, 480.
даду, 480.
дажд-ем, 327.
даждиц, 212.
дај, 64.
дај-буди, 822.
даје-дајо, 532.
дај-дер, 811.
да камо ли, 744.
дакле, 13.
дајући, 480.
далеко, 37.
далка (од далак), 91.
далматинско-дубровачки, 811.
Далмација, 54.
даље, 37.
дам, 139, 435, 440, 480.
дамо, 480.
дан, 52, 336.
да̑н, (од дати) 475, 479.
данак, 116, 206, 228.
данас, 37, 114.
данаске, 815.
данашњи, 423.
дангуба, 151, 297.
дангуби, 126.
дан-данас, 811.
Даничић Ђ. 47.
дан по дан, 817.
данце, 216.
дању, 336.
дао сам, 546.
дар, 19, 116, 159.
дарак, 333.
даск, 239.
дат, 475.
да́те, 480.

дати, 19, 36, 116, 475, 478, 480,
610.
дах, 147, 480.
дахтати, 531.
да̑ш, 480.
дашћем 531.
дашчан, 239.
дашчара, 163.
дба-наставак при именским ,
195.
два, 262, 267, 313, 316, 405, 407,
411, 607; — и прирок, 593;
— два, две, два у мењању,
407.
два́-дни̑, 336, 313.
двадесет, 28.
двадесетак, 266.
двадесет-први, 811.
два ј остају, 807.
дванаест, 66, 298.
дване̑ст, 66,
двапут, 815.
два пута, 815.
дваред, 815.
две, 815.
две основе у једну сложене, 111.
две радње у будућности, 692.
две реченице у одрицању, 720.
двеста, 407, 815.
двеста-седамдесет-седми, 811.
две тачке где се пишу, 788.
две тачке и велико слово, 808.
двије, 407.
дво̑га, 66, 410.
двогодишњи, 277.
двогрошац, 277.
двоје, 267, 316, 405, 410, 412,
413, 607; — образац мењања,
410; — у подмету, 594.
двојега, 66, 410.
двоји, -е, -а, 28, 267, 405, 413, 607.
двојина, 145, 312; — у ,
366, 368, 382, 373, 397, 410,
411, 593; — у речима око и
ухо, 348; — у речи плеће,

349; — у речима јагње, теле, прасе, итд. 382.
двојити, 59.
двојица, 316.
двома, 410.
двоножац, 52.
двоножьць, 52.
дворани, 333.
дворанин, 333.
дворски, 257.
де, 488, 811.
дебељи, 259.
дебељко, 207.
дебео, 259.
дебљи, 86, 259.
деведесет, 97, 298.
девер, 160.
деверство, 188.
деверуша, 224.
девет, 263, 374.
девети, 28, 263.
деветори, -е, -а, 607.
девова, 335.
девојаштво, 71, 188.
девојчица, 87.
девојчура, 164.
девѧть, 263.
дед, 200, 482.
деде, 488.
дедем, 482.
дедер-те, 811.
деле те, 811.
дедовина, 178.
дедох, 482.
де́ка, 353.
де́ко, 200.
де̏ла, 810; — де̑ла, 810.
дела-те, 811.
делијин, 240.
делити и два четврта падежа,
642.
де̏ло, 70, 77, 347.
дељкати, 136.
денак, види дењак, 228.
дене-дено, 478.
денем, 478.
дени, 478.
дењак, 228.

део, 92, 165.
дер, 57, 488, 811.
дере-деро, 141, 492.
дерем, 103.
деригуша, 299.
дерјем, 103.
дерњава, 196.
десет, 28, 263, 316, 374.
десетак, 202, 208.
десети, 28, 263, 316.
десетина, 266.
десетица, 266.
десетори, 28.
десеторо у подмету, 594.
десечар, 163.
десно 37.
деспотство, 188.
дести, 482.
десѧтъ, 263.
дете, 25, 54, 78, 597.
де-те, 811.
детета, 78, 597.
дети, 473, 481, 482, 488.
детињство, 188.
деца, 77, 597; — у подмету и
прирок, 588.
дечији, 26.
дж је џ 79, 98.
дз, јасни сугласници, 80.
ди̑ван, 71, 257.
дивит, 24.
дивји, 423.
дивљака, 202.
ди̏вља̑ч, 153.
дивљачан, 237.
дивљење и знак узвика, 800; —
казано пређашњим временом,
687; — казано упитном ,
717.
дивљи, 26, 423.
дивокоза, 20, 277.
дивор, 161.
диво̀та, 190.
дигне, 145.
дигнем, 466; — дигну, 122.
дија, стегнуто у ђа, 455.
дијалекат, 63.

дијалекти, види Говори.
дијалектичке појаве, обележене
апострофом, 813.
дијалог, 63.
дијел, 92.

дијете, 54, 78.
ди́ка, 70, 353.
дим, 198.
диминутив, исказан наставком,
153, 156, 193, 200, 203, 206,
207, 212, 216, 220; — у ,
240, 255; — ић, 193.
диминутивно казана радња, 136.
динара, како се пише скраћено
223.
дио, 90, 92,
диркати, 136.
дисати, 130.
дите, 54.
дићи, 466.
дихај, 150.
дихати, 130.
дици, 353.
дичан, 52, 257.
дичьнъ, 52.
дј прелази у ђ, 86, 486.
дје̑ла̑, 347.
дјело, 77.
дјетета, 78.
дјеца, 77.
длака по длака, 817.
длакав, 250.
длакавица, 215.
длето, 183.
длъб, 183.
дне, 336, 811, 815.
дневи, 336.
дневљу, 336.
дни 336.
днити, 131.
до, 39, 486, 795; — и други
падеж, 664; — при 
основама, 307; — у 
основама, 282.
до̑б, 360.
доба, 360.

добар, 234, 415, 419.
доби, 479.
добивен, 479.
добијен, 479.
добит, 184, 479.
добитак, 228.
добити 488.
добр, 419.
Добрана, 173.
до̏бри̑, 415.
добрина, 174.
добросретњик, 94.
добросрећњик, 94.
доброта, 190.
доброћуд, 279.
доброчинство, 188.
довде, 37, 815.
довести, 116, 451.
довече, 815.
довечер, 815.
довика, 134.
довикива, 134.
довикује, 144.
довле, 272.
довод, 116.
довољан, 282.
довољан и 6-ти пад. додатак,
655.
довољно, 38.
довољност и 2-ги падеж, 627.
довратак, 282.
доврх, 816.
довршетак редних бројева 
се пише, 825.
довршива, 134.
довршује, 144.
догађај 150.
доглавни, 282.
додавати, 116.
додане реченице, 9; — једна
другој, 566; види Подређене и
споредне реченице.
додатак, 228; — једна реченица
другој, 726; — подметов и прироков
и подређена реченица,
731; — придевни, 732; — прироков
за место и подређена
реченица, 746; — самосталан,

642, 732, 735; — уз други
падеж припадања и својине,
618, 619.
додатака више у одрицању, 720;
— и запета, 764.
додатци заменички но, зи, ке,
815.

додатци једнаки у сложеним 
изостављају се, 751;
— једне врсте и запета, 768; —
непознати или у питању, 713;
— падежни у питању, 716;
подметови или прирокови непознати
или неизвесни, 714;
— подмету 567; — подмету и
прироку, 6, 8, 564; — ,
прироку и предмету као
начин скраћивања реченица,
753; — поређену придеву, 600,
601; — према својој главној
речи и запета, 768; — 
и подређене реченице,
737; — прироку, 572; — ,
758; — у реду речи,
755; — у реченицама, 727; —
самостални, 732, 735; — самостални
уз предмет, 641; —
додати речима које су и саме
додатци 566.
додно, 816.
дођем, 486.
до-идем, 486.
дој, 515.
дојах, 516.
дојдем, 486.
дојен, 516.
дојиља, 163.
дојити, 515, 516.
дојкиња, 53.
дојти, 486.
док, 654, 739, 745, 817.
докле, 739, 745, 746, 815, 817;
— у питању, 716.
докле — дотле, 272, 745.
доколан, 282.
доколенице, 282.
доколица, 282.

доктор како се пише скраћено,
823.
доле, 37.
долевак, 205.
долете, 122.
долетну, 122.
доликова, 135.

доликује, 144.
долина(х), 361,
домазет, 273.
домак, 147.
домаће речи, 115.
домисли, 243.
дометак, 205.
домишљат, 243.
донде (до онде), 37, 815.
донео, 458.
донесао, 458.
донес’-дер, 488.
донесе, 458.
донесен, 458.
донесох, 458.
донет, 458.
донети, 116, 458.
донех, 458.
донијех, 458.
донијети, 458.
донијет, 458.
донио, 458.
доњоселац, 277.
допирати, 130.
дописати, 307.
до пред, 816.
допрети, 130.
допуне у реченици, 725; — једне
реченице другој, 726; — 
и подређене реченице,
737.
допуња, 131.
допуштање, казано заповедним
начином, 706; — погодбеним реченицама,
740; — прошастим
придевом, 700; — у опште о
реченицама допуштања, 732.
дорамак, 282.
досада, 151.

досадан, 236, 237.
досадити и З-ћи падеж, 636.
досељава, 132.
досетити се и 3-ћи падеж, 637.
досе́ћи, 466.
досле, 272, 815.
доспети, 473.
дослућива, 134.
доста, 37.

достижан, 236, 237.
достојанство, 188.
дотле, 87, 104, 745, 752.
дотрајати, 611.
доћи, 71, 486,
доћи ћемо, 548.
доћи ћу, 548, 691.
доцкан, 53.
доцне, 37.
доцно-легалац, 297.
дочути, 307.
доша̑, 66, 807.
дошао, 66, 807.
дошљак, 227.
дошо̑, 66, 807.
др, 121, 130, 149.
драг, 230, 259.
драгац, 216.
Драгиња, 182.
Драгић, 193.
Драгојло, 72.
Драгољуб, 111, 276.
драго-миље, 276.
дража, 155.
дражи, 86.
драживашка, 299.
Дракша, 82.
драмуша, 224.
драпав, 250.
Драшко, 82.
дрв, 381.
дрвар, 163.
дрвара, 163.
дрвен, 26.
дрвенарија, 158.
дрвенаст, 246.
дрвет, 381.

дрвеће, 157.
дрвље, 24, 86, 597.
дрво, 23, 148, 381, 597.
дрводеља, 169, 278.
дре, 121, 492.
дрезга, 210.
дрекавац, 215.
дремеж, 217.
дреновача, 219.
дре́ти, 490, 492; — се 490.

дрѣ, 492.
држава, 196.
државни, 26.
Државни Савет, 809.
држ’-де, 488.
држак, 205, 322.
држалица, 227.
др̏жа̑н, 508.
др̏жа̑т, 508.
држећ, 443.
дрктати, 533.
дрљача, 218.
Др̏ма̑љ, 170.
дрндало, 167.
дробан, 237.
дрождина, 84, 94.
дрозаг, 84, 326.
дрозак, 84, 326.
дрозг, 326.
дрозговљи, 233.
дроњак, 206.
дртина, 228.
друг, 210.
друга врста глаголске промене,
494; — промене именичке, 344.
другар, 18, 163.
другарица, 18.
другда, 272.
другде, 272.
други, 265.
други падеж како се тражи, 314;
— једнак с четвртим, 380; —
у синтакси, 617-633; — за
својство и каквоћу, 620; —
за меру, 621; — за количину,
622; — за неодређени део,
623–625; — за предмет, 625;

за време, 626; — после придева,
627; — у допуни глагола
сложених с предлогом на,
628; — у допуни уз друге
неке глаголе, 629; — за ,
630; — за заклињање,
631; — уз именице глаголске
радње, 632; — у реченицама
без подмета, 633; — с 
с, 675; — с предлогом
против, супрот (проћу), 676;
— с предлогом од уз трпно
глаголско стање, 710; — и
трпно стање, 712; — множине
и акценат, 810.
други раздео прве глаголске ,
450, 456; — треће 
глаголске промене, 504;
— пете врсте глаголске ,
526.
друго лице место 3-ег у 
начину, 705.
другова̑, 135.
дружба, 195.
друже, 88.
дружина, 176.
друкуда, 272.
друкчије, 82.
друштво, 188.
друштво, казано предлогом, 39,
675.
дрхат, 187.
дрхтати, 531, 533.
дрхтећи, 533.
дрхти, 533.
дрхтим, 533.
дрхћем, 531.
дс не једначи се, 82.
дт, како се разједначује, 93, 183,
184, 185, 444.
дуб, 147.
дубак, 205.
дубок, 256, 259.
дубље, 157.
дубљи, 259.
дубодолина, 277.
Дубрава, 196.

дуван-кеса, 296.
ду̏г, 230, 259.
дуг акценат, 70, 73.
дуга, 147.
дугачак, 255.
дуговрат, 230, 279.
дугоња, 181.
дуљи, 259.
дугуљ, 171.
дудара, 163.

дудиња, 182.
дудовина, 178.
дуж, 39, 153; — и други ,
667.
дужи, 259.
дужност, 191.
дује, 474.
ду́јо, 156.
ду̏лац, 324.
дулца, 91.
дуљење самогласника, 56, 58, 59,
121, 130, 149, 611; — види ширење.
дуљи, 259.
ду́псти, 460.
дути, 473, 474.
дух, 154, 211.
духовник, 156.
ду́ша, 74, 86, 154.
ду̑ша̑, 74.
Душанов, 809.
душановски, 809.
ду̑ше, 74.
душник, 44, 45.
ду̑шо, 74.
дхор, 83.
дш не једначи се, 82; — и тш, 82.
дъм, 130, 469.
дъх, 177.
дъхъ, 147.
дьнь, 52.
дѣ-наставак при прилошким ,
272.
дѣлъ, 165.

-{Ђ}- ко је увео у српску азбуку,
47; — -{Đ}- ко је увео у ,

47; — непчани ,
79; — јасан сугласник,
80; — постаје од дј, 86, 486;
— и претварање у ђ, 82.
ђа постало од дија, 455.
ђаволаст, 245.
ђаволица, 214.
ђаволка (ђаволак), 91.
ђаволски, 91.
ђаволство, 91, 188.
ђаволче, 91.
ђавољи, 233.
ђаков, 252.
Ђаковица, 215.
ђа́че, 192.
ђачина, 175.
ђачић, 193.
ђевојка, 78, 86.
ђетета, 78.
ђогин, 240.
Ђоко, 152, 200.
Ђука, 193.
Ђукић, 199.
Ђуко, 200.
Ђурђева-дне, 811.
Ђурђеву-дне, 336.
Ђуро, 152.
Ђурђиц, 212.

Е савез, 737, 776.
е промењено у и, 130; — 
постало о, 149;- 
у о, 378, 381; — 
од о због непчаног ,
252-3, 392, 417;
— постало од о после ц, 354;
— продуљено у ѣ, 130, 458;
— постало од ѧ, 378, 468; —
у српским говорима, 54; —
у источноме српском говору
77.
е̑ или е́ постало сажимањем, 64;
— постало од еје, 476; — 
од ѣе или ее, 502.
е-наставак за значење од милости,
343; — за основу времена
садашњег, 140, 141, 434,
440, 450, 452, 474, 501, 502,
504, 514, 534.
е-наставак основе времена 
продуљен у ѣ за 
пређ. несвршеног ,
441, 477.
ее сажето, 64.
ев-наставком образовани 
пишу се великим словом,
809.
ев- уметак међу основом и 
у множини, 332.

ева-наставак за 6-ту врсту 
промене, 135, 449, 543.
ево, 630.
еда, 715, 738.
еж-наставак за именичке основе,
217, 227.
еи постаје ее — е̑ или ѐ, 66.
еј, 22.
еје се сажима у е̑, 476.
ел постало снажењем из л, 149.
ем м. ом у 6-ом падежу, 319,
327.
ем, стари наставак за 3-ћи ,
340, 350.
ен претворено у ѧ, 378.
ен-паставак при придевским ,
238, 239; — за трпни
придев, 448, 475, 479, 507, 508.
ена-наставак при придевским ,
238, 239.
ено, 630.
ено-наставак при придевским ,
238, 239.
ено га, 75.
ео постаје оо — о̑, 66.
ер снажењем постало од р, 149.
ер-наставак за именичке основе,
160.
еро-наставак за именичке ,
160; — за бројеве, 267.
Еснаф Трговачки, 809.
ет-наставак за именичке основе,
187, 192, 194.
ета-наставак при именичким ,
175, 192.
ето, 630.

Ж непчани сугласник, 79; —
јасан сугласник, 80; — 

од зј, 86; — постаје од
гј, 86; — постало од г пред
и, 87; — од г пред е, 88, 328,
537.
жалостив, 251.
жа̏лац, 324.
жалфија, 91.
жалца (жалац), 91.

жамор, 161.
жа̏њах, 470.
жање — жањо, 470.
жањем, 470.
жањи, 470.
жањући, 470.
жарач, 218.
жаркаст, 246.
жбањиц, 212.
жвакутати, 136.
жвалав, 250.
жд на крају речи, 322, 346, 357,
419; — постало 
од жж, 94; — постало
разједначавањем од жђ, 94,
516; — у раздвајању слогова,
67.
жде́ра, 152.
ждерем, 103.
ждерјем, 103.
ждр, 130.
ждребе, 192.
жђ разједначени у жд, 94, 516.
жђацима, 806.
жђуром, 806.
же, 470.
жевши, 470.
жег, 130, 450.
жед, 154.
жедан, 237.
жеђ, допуна 2-им пад., 627.
жеђа, 154.
жеђца, 82.
жѐжа̑х, 467.
жел, 154.
желевши, 513.
желја, 109.
желѣ, 124.
жеља, 109, 154.
жеља и 3-ћи падеж, 639.
жељевши, 513.

жељење и начин заповедни, 705;
— и допуштање начином ,
706; — и знак узвика,
800; — казано пређашњим
временом, 687; — казано прошастим
придевом, 699.

жена, 23, 25, 810; — као  промене, 351.
женам, 361.
женами, 361.
женах, 361.
жене, 537.
женидба, 82, 195.
женка, 206.
женски род, 25.
жео, 470.
жѐрава, 196.
жестика, 203.
жесток, 259.
жесточији, 259.
жетва, 186.
жетелац, 324.
жетеоци, 91.
жети, 35, 469, 470.
жећи, 462.
жех, 470.
жж разједначено у жд, 94.
жив, 220, 259.
Живан, 173.
Живана, 173.
Живанчић, 193.
живарити, 136.
живац, 215.
живљи, 259.
живодерац, 213.
живот, 187.
живина, 24.
живкарити, 136.
живљи, 86.
жиг, 206.
жидак, 254, 259.
жижак, 205.
Жико, 200.
жила, 165.
жир, 159.
жирка, 206.
жиропађа, 154, 273.

житак, 259.
жито, 24, 183.
жишка, 206.
жлъна, 172.
жлътъ, 242.
жње — жњо, 142, 470.

жњевен, 470.
жњевши, 470.
жњео, 470.
жњети, 470.
жњех, 470.
жрвањ, 70.
жрвња, 133.
жубер, 160.
жубор, 161.
жудња, 179.
жудња, казана 2-им падежем,
627.
жуђети, 86.
жујо, 342.
жуљајив, 251.
жуна, 172.
жура, 159.
жут, 242, 259; — -а, -о, као
образац мењања, 417.
жу̑ти̑, -а̑, -о̑, као образац ,
421, 432.
жутну, 123.
жућети, 86.
жьн, 130, 186.
жьм, 469.

З зубни сугласник, 79; — јасан
сугласник, 80; — иде у ж пред
непчаним сугласницима, 85;
— и с пред љ понекад избегавају
једначење по говорним
оруђима, 85; — од г пред
и, 87, 331, 353; — постало
од г, 130.
за, 39, 486; — у сложеним ,
294; — при глаголским
основама, 303, 306; —
и други падеж, 668; — са 4-им
и 6-им падежем, 677.
забава, 151.
забелети се, 610.
забити, 488.
за-Бога, 76.

заболети, 610.
заборавак, 205.
Забрежје, 273, 294.
забрђе, 72, 294.

забудем, 488.
забуди, 488.
заваљеник, 228.
заваљива, 134.
завежљај, 150.
завести, 451.
завет, 77.
завијача, 116.
зависна основа у сложеним ,
275, 277.
зависне реченице, 726.
завист, 184.
завитак, 228.
завјет, 77.
завој, 57, 72.
за́во̑ја̑, 72.
завојит, 57, 247.
заворањ, 180.
заврети, 490.
заглавља, 134.
заглављива, 134.
загорел, 91.
загоријел, 92.
Загорје, 111, 157, 294.
Загорка, 206.
за-госте, 76.
заграда, 151.
заграде знак, 803.
загризак, 205.
загрнуо, 497.
загрнути, 497.
за-грош, 76.
загртох, 497.
задавача, 218.
задирем, 103.
задиркивало, 167.
задиркивати, 136.
заднивен, 518.
заднити, 518.
заднивати, 131.
задобити, 488.
задовољан, 282; — и додатак
6-ог пад., 655.

задовољство, 23, 188.
задодвољнији, 259.
задремати, 306.
задржава, 132.

задрмати, 610.
задруга, 294.
задужбина, 82, 294.
зажутну, 123.
зазрети, 512.
зазубица, 294.
заиграва, 132.
заиграти, 306.
заиста, 815.
заједница, казана предлогом, 39,
675; — показана свезом, 40.
заједничие именице, 24; — 
с придевима неодређеним,
414; — кад значе људе неке
вере пишу се малим словом,
809.
заједно, 37, 816.
за́клад, 147.
заклада, 147.
заклетва и 2-ги падеж, 631; —
и 3-ћи падеж, 631.
заклети и додатак у 6-ом пад.,
655.
заклинјем, 103.
заклињање, казано прошастим
придевом, 699.
заклињем, 103.
закључава, 132.
закон, 147.
закраћивање у одрицању, 722.
зал, 230.
залагива, 134.
залаз, 149.
заламати, 59.
залац, 324.
залет, 147.
залива, 130.
залца (залац), 91.
заљуштак, 205.
замазива, 134.
замаћи, 303.
замахива, 134.
замахује, 144.

замена казана предлогом, 39,
669.
заменице, 21, 29, 310, 311; —
личне, именичке и придевне,
30, 31; — и њихова промена,
316; — и два вида, 426; — и
придевске промене, 421; —
главна реч, 734, 736; — 
реч за подређену реченицу,
773; — личне у старијој
и познијој промени, 400, 401;
— и именица у једној речи,
815; — и предлог у једној
речи, 815; — и прилози у 
речи, 816; — и редни број
у једној речи, 816; — у ,
557; — како се слаже
кад је прирок, 583; — савезне,
752, 772; — у питању, 716;
— бројне, 316; — и именичка
реченица, 735, 736; — и 
додатци реченични,
769-771; — једносложне, 75;
— и придевне реченице, 733; —
и присвајање, казано З-им падежем,
638; — најобичнији
подмет, 553; — неодређене
средњега рода за количину,
632; — неодређене у 
реченици, 721; — 
3-ег лица, 740; — 
лица и свезе и и ни,
821; — од којих су корена̑,
114; — придевне, 32; — 
и непознатог лица, 745,
746; — састављене с другим
речима, 814; — упитне у ,
713; — у реченичној
служби, 732; — у реченицама
поређења или начина, 741.
заменичка формација падежа у
придева, 422.
заменичке основе, 118, 268 и д.
заменички додатци но, зи, ке, 815.
заменички корени, 112, 114.
заменички облици, градиво за
основе, 229, 261; — помешани
с облицима придевским,
426.

замењивање начин скраћивања,
748, 753.
заметљив, 251.
замка, 147.
за̀мрћи, 466.
за̀мући се, 466.
замчица, 87.
Занатлијско Удружење, 809.
занемогнем, 466.
занемоћи, 466, 819.
занети, 303.
зановеташ, 221.
за њега, 404.
за-њга, 404.
зао, 230.
западно-хришћансни, 811.
западни, 241.
западни говор, 54; — и ,
77.
западњи, 241.
запеватн, 36, 58, 306, 610.
запевка, 83.
запета, 762 и д.; — и знак ,
801; — при скраћеним
речима, 823.
запећак, 294.
запинати, 130.
запињати, 130.
запис, 20.
записати, 36.
запиткивати, 136.
заплакати, 610.
заплитати, 130.
запнем, 471.
заповедати, 703.
заповедни начин, 34, 429, 430,
702, 705, 706, 811; — како
постаје, 442; — у сложеним
именичним основама, 299; —
у одрицању 719.
заповест, 33, 77, 93, 184.
заповијест, 77.
запрети, 490.
запре́ћи, 466.
зар, 714, 715.
зарад и други падеж, 670.
заради, 816.

зарашта, 815.
зар̈ђали, 698.
зар̈ђати, 807, ђ.
зарубаст, 244
засебан, 261.
заседа, 147.
засека, 147.
за́селак, 324.
за́села̑ка̑, 72.
засена, 172.
засипати, 130.
заслада, 151.
за-срце, 76.
застава, 148.
застајкиватн, 136.
застареле речи како се пишу,
814.
застарели облици, 815.
застирак, 205.
застирати, 130.
застор, 149.
застрети, 130, 490.
застрт, 429.
за́струг, 147.
засути, 303.
затвор’-де, 488.
затворени слогови, 67.
затег, 147.
зато, 747, 817.
за то, 817.
затрка, 71.
затрчава, 132.
затубаст, 244.
зау́стити 306.
захвалан, 236, 237.
захвалност, 91.
захтети, 511.
зацрвенити се, 306.
зачетци, 98.
зачедци, 98.
зачети, 469.
зачетци, 98.
зашива, 130.
зашто, у питању, 716, 817.
за што, 817.
за што ћеш, 75.
збабаст, 244.

збег, 82.
збиља, 169.
збирна именица, 24, 153, 157,
194, 203; — и велико слово,
809; — на ад у промени, 372;
— и прирок, 587; — не 
се у множини, 597.
збирни бројеви, 28, 607; — у
подмету 594.
збити се, 488.
због, 39; — и други падеж, 670.
збогом, 806.
зборник, 82.
збратити, 82, 305.
збратом, 806.
збудем се, 488.
зв, 534.
зва, 128, 449.
зна-н, 448.
зва̑ни̑к, 72.
звање, казано 5-им падежем, 646.
зват, 448.
звати, 35, 534, 541; — се спона
у прироку, 558; — у својим
облицима недовољан прирок,
703.
звездар, 163.
звека, 147.
звекет, 187.
звер, 371.
звере, 192.
зверје, 24.
звецка, 122.
звецну, 122.
звиждукати, 136.
звонарка, 206.
звонце, 216.
зврк, 147.
зврка, 147.
звучност у подели сугласника,
80; — као мера за једначење
сугласника, 81, 420; — води
к једначењу, па по том к 
сугласника, 97.
зг у двојењу слогова, 67.
згарати, 130.
згорети, 130.

зграда, 82.
зградити, 82.
згусне — згусне, 145.
згусну(ти), 109, 123.
зд у двојењу слогова, 67; —
пред неким сугласницима не
остаје, 102; — на крају ,
322, 346, 357, 419.
здела, 165.
здепаст, 244.
здрав, 73.
здравији, 259.
здравица, 110, 213.
здравља, 86, 157.
здрављице, 212.
здравши, 259.
здружити, 305.
зђацима, 806.
зђуром, 806.
зеб, 163, 450, 460.
зев, 56, 148; — како се ,
60; — како се попуња,
61, 130, 131; — како се
укида, 62, 128; — остаје ,
63.
зекаљ, 170.
зекаст, 245.
зелен, 26, 238.
зеленак, 341.
зеленац, 341.
зеленети, 35.
зелѐни̑ (зеленији), 64.
зеленко, 72, 207, 341.
зеленци, 341.
зеље, 86.
зе́љо, 342.
земља, 597.
земљан, 239.
земље, 24, 597.
земљурина, 175.
зепсти, 82, 460.
зетов, 252.
зец, 327, 332.
зецови, 332.
зецом, 327.
зечеви, 332.
зечевина, 178.

зечиј, 231.
зечић, 193.

зи, 261, 815.
зид, 24.
зидина, 175.
зима, 198,
зими, 656,
зимова, 135.
зимски, 26.
зимус, 37.
зипарати, 136,
зј иде у ж, 86.
златар, 163,
златарка, 206,
златарски, 257.
златија, 355.
златнорог, 279.
злато, 24, 183, 597.
златокрил, 230, 279.
злехудан, 276.
злопамтило, 167.
змај, 148.
змијоглав, 279.
знад, 481.
знадбуде, 692.
знадбудемо, 692.
знаде — знадо, 481.
знадем, 481.
знади, 481.
знадијах, 481.
знадне — знадно, 145, 500, 612.
знадох, 481,
знај, 64, 442,
знаје — знајо, 475.
знајем, 475.
знајеш, 475.
знам, 475.
зна̑н, 448, 475, 479.
знао, 63, 91, 428.
знао бих, 428,
знати, 442, 473, 475, 481.
знаћеш, 34.
зна̑х, 475.
знаци реченични, 759; — корист
од њих, 760; — који су, 760;
— при скраћеним
речима, 823.
значење главно у основи, 15; —
опште у корену, 17; — 
основа, непосредно од
корена образованих, 121; —
засебно у саставку, 816; — првобитно
и промењено у 
речима, 814; — речи и
правопис, 814; — саставних
делова гдекојих сложених речи,
817.
знаш, 475.
зна̑ше, 475.
знаш ли, 75.
зоб, 147, 153, 365.
зоба, 128.
зобљу, 365.
зове, 534.
зовијах, 541.
зовни-де, 487.
зоологија, 63.
зопца, 216.
зорица, 212.
зр, 149.
зракав, 250.
зрео, 698.
зрети, 512.
зри, 512.
зрим, зриш, 512.
зримо, 512; — зрите, 512.
зрно, 172.
зрно по зрно, 817.
зру, 512.
зрући, 512.
зуб, 17, 19, 335.
зубат, 17, 19, 243.
зубац, 17, 19.
зубача, 219.
зуби, 44, 45.
зубима, 335.
зубић, 17, 19.
зубља, 169.
зубма, 335.
зубни сугласници, 79.
зубно-носни сугласници, 79.
зубоња, 19.
зуквара, 162.

зч иде у сч, 85.
зъ-наставак у заменица, 268.

И, именица, 114, 269, 400, 401,
416, 421, 426, 427.
и, глагол, 61, 121.
и, свеза или усклик, 13, 22, 40,
728, 740, 777, 821; — и ,
763, 765; — при 
или ређању, 766; — у
правопису, 805.
и — и, свеза, 720.
и кратко снажењем постаје ѣ,
149; — пспада испред ј, 151;
— иде у ј у начину ,
442; — ишчезава, 479,
509, 515, — на крају постаје
ј., 522; — оснажено у ој, 149;
— мења се у ј, 131, 486, 506,
516; — постаје ј ради укидања
зева, 62; — постаје и̑ снажењем
или сажимањем, 64, 130,
149; — постало из ы, 130, 182;
— постало из ъ, 130; — постало
из ѣ, 90, 92; — у српским
говорима, 54, 77; — пред
је испада, 157.
и — ја — је, и одређени ,
416, 421, 426, 427; —
образац мењања, 402.
и-наставак, 105; — у начину неодређеном
и значење које придаје,
основи, 126, 134, 449; —
у 2-ом падежу множине у речи
на а, 358; — за начин заповедни,
442; — за четврту врсту,
449, 514; — уз основе
којима се придаје још и а за
учесталу радњу, 131; — уз 
основе и основа 
садашњег, 141; — уз 
основе које се узимљу
као градиво именичких ,
151; — стари наставак за
3-ћи пад. мн., 380; — стари
наставак за 6-ти пад. мн. 350,
384.
иа страних речи у српском , 63.
ив постало из у, 144.
ив-наставак при придевским , 251, 260.
ива-наставак за глагол. основе,
134, 449, 543; — и основа
времена сад., 144.
ива-наставак при придевским ,
251, 260.
Ивањ, 233, 418, 809.
ивањски, 809.
ивати-наставак глаголских 
и његово значење 611.
ивер, 160.
иверје, 72.
Иво, 152.
иво-наставак при именичким ,
197; — при 
основама, 251, 260.
игла, 165.
Игњо, 152.
иго, 147.
игра, 159.
играј, 34.
игралиште, 227.
играње, 228.
играти, 33, 34.
играчица, 214.
игриште, 209.
ид (иде — идо) 485.
иди, 34.
идолопоклоник, 809.
иже, 104, 269, 400.
ижљубити, 85.
ижљутити се, 85.
из, 13, 39, 486, — с другим ,
666, 670; — при 
основама, 304, 307;
— у сложеним основама, 283.
иза, 39; — с другим падежем,
666.
изабрати, 104, 304,
изагнати, 104.
изадрети, 104.
изазвати, 104.

изапрати, 104.
избацивање појединих ,
81, 97; — избегава се уметањем
самогласника а, 104.

избавити тражи 2-ги пад. као
допуну, 629.
избирак, 205.
избљувак, 205.
избор, 149.
извадити, 304.
изван, 39, 816; — с другим ,
663.
изветшати, 96.
извештати, 96.
извирати, 130.
извише, 816.
изводња, 179.
извор, 130, 149, 283.
извор радње глаголске, 609, 709.
изворац, 216.
извршена радња у будућности,
692.
извршилац радње глаголске, 
наставком, 169, 201,
213, 218, 221, 223.
извући, 304.
изговор српских речи, 807.
изгорео, 447.
изгорели̑, 447.
изгорелина, 227.
издавати, 611.
издаја, 116, 148.
издајица, 213.
изданак, 283.
издати, 304,
издвајање између нечег, 
предлогом, 671.
издер, 149.
издирало, 167.
изелица, 227.
изидем, 486.
изиђем, 486.
изити, 486.
изићи, 486.
изједначењем два сугласника 
испада, 97, 100, 101.

изједначивање сугласника по
звучности, 82; — по 
оруђима, 100.
излити, 304.

изљутити се, 85.
измаглица, 283.
измахнути, 304.
између, 39, 601, 816; — с 
падежем, 671.
измена, 151.
измишљава, 132.
измолити, 304.
изнад, 39, 816; — с другим ,
665.
изнемогао, 690.
изнемоглога, 690.
изнемогнем, 466.
изнемоћи, 466.
изненада, 815.
изненађење и знак узвика, 800.
изнети, 458.
и̏зни̑као, 168.
изнутра, 37, 815.
изнутрица, 283.
изобила, 815.
и̏з-ока, 76.
изостављање у скраћивању речи,
748, 749.
изостављен прилог или заменица
главне реченице, 752; —
неки део реченице и почивка,
795.
израсла, 102.
и̏зра̑стао, 168, 364.
израстл, 364.
израст-ла, 102.
изручке, 815.
изуба̑ха, 815.
изузимање, казано предлогом,
39; — означено 2-им падежем,
663.
изумрли облици, 814, 815.
изути, 473.
ии сажето, 64.
иј- гласови и њихове промене,
64, 231; — у правопису, 807.
иј- наставак у придевским и 
основама, 231, 271;
— за поређење, 259.

ија- наставак, 158, 228, 231, 259.

ија- гласови стежу се у ја, или
а̑, 151, 455, 457, 472, 467.
ије (од јести), 452.
ије јужнога говора, 54, 77, 347.
ије- наставак, 108, 157, 228, 231.
259, 286, 754; — постало је,
157.
ијем, 452, — ијеш, 452, — ијемо,
452, — ијете, 452, — ију,
452.
ијем- наставак у придевских ,
293.
ијех- наставак у придевских ,
393.
ијех- наставак 7-га падежа, 340,
350, 425.
ији- гласови у правопису, 807.
ик- наставак, 108, 203, 228.
ика- наставак, 203.
икад, 37, 821.
икоји, 821.
Иконија, 158.
иконо-нос, 278.
иконос, 278.
Иле, 343.
или, 13, 40; — међу више 
делова, 765; — и запета,
763; — при набрајању
или ређању, 766.
или — или, 720, 729.
Илија, 352, 355.
Илијин, 240.
илијински, 809.
Илијић, 64, 193.
ѝли̑нски, 809.
Или̑ћ, 64, 193.
им, 402.
им- наставак у придевских ,
393; — стари наставак
за 3-ћи пад. мн. 376, 399,
424.
има, 525.
имад, 525.
имадем, 525.
имадијах, 525.
имадне, 500, 612.
имаднем, 525.
имадох, 525.

имађах, 525.
имам, 440.
имати, 440, 525.
име, 50, 199.
име и предлог у једној речи,
815, 816.
имена, 22; — и њихова промена,
316; — особна и велико
слово, 809; — у слагању основа,
274, 275; — шта су и
које су, 311.
именица, глаголска, 754.
именица и број састављени у
једну реч, 815.
именица и заменица у једној речи,
815.
именица и придевна реченица,
733; — како се слаже кад је
прирок, 557, 584.
именице, 21, 310, 311; — бројне,
316; — и именичке реченице,
735; — и њихова промена,
316, 317; — и њихови
корени, 113; — и њима придате
придевске реченице, 775;
— и њихов самосталан додатак,
769–771; — најобичнији подмет,
553; — од готових облика
састављене, 811; — од
прошастих придева образоване,
807; — особне, ,
збирне, вештаствене, 24;
— састављене у једну реч с
другим речима, 814, 815; —
свеколике могу имати атрибут
и апозицију, 571; — стварне
и мислене, 23; — у петом 
и запета, 70; — у реду
речи, 756; — у реченичној
служби, 732.
именичка реченица, 732, 736; —
како се скраћује, 755.
именичке заменице, 30, 31, 385;
— њихова промена, 386.
именичке основе, 118.
именичке подређене реченице и
запета, 771, 773.
именичке подређене реченице уз
именице и заменице, 735.

именичке основе, 433; — и не,
818.
именичке основе и основа времена
садашњег, 143; — и ѣ- наставак
начина неодређеног,
125; — и ну- наставак
начина неодређеног, 122, 123;
— и не- наставак основе 
садашњег, 145; — и и- 
начина неодређеног,
126; — и а- наставак начина
неодређеног, 133.
именски додатак глаголски, 
начином неодређеним, 703.
именски облици, 615 и д.; — у
глагола, 430; — прирок, 556,
557.
именски прироки начин ,
703; — и слагање, 582,
583; — и 6-ти падеж, 652; —
у ком је падежу, 616; — у
трпним реченицама, 710.
ими, стари наставак 6-ог ,
399, 425.
имперфекат, 441, 686.
имућ, 440, 443.
имућан, 260, 440.
ин -а -о, 269.
ин- наставак, 107, 174, 206, 240,
333, 418.
ина- наставак, 175, 176, 177, 178,
227, 228, 229, 240.
има, заменица, 269.
и̏на̑ко, 271.
индојевропско стабло језика, 42.
индијски језик, 42.
ино- наставак, 240.
ино, заменица, 269.
иња- наставак, 182, 228.
ир наместо р, 130, 149.
исећи, 97.
исечак, 109, 205.
исисати, 97.
искати 531.
исклучивање у побрајању, 817.
искон, 283.
искрај, 816.

искрасти, 304.
искупити, 304.
искушеник, 228.
исходати, 611.
испашта, 131.
испек, 147.
испирати, 130.
испирача, 218.
испис, 20.
испита, 307.
испи-чутура, 299, 811.
исповест, 93.
испогибати, 611.
испод, 39; — и други падеж
665, 816.
испод-леда, 76.
исполца (исполац), 91.
испоразболевати се, 611.
испрва, 816.
испред, 39, 816; — и други ,
666.
испреко, 816.
испровлачити, 611.
исред, 816.
истерати, 304.
истећи, 36, 304, 307.
исти, -а, -о, 32, 427, 485.
истинит, 247.
истина, 816.
истицати, 130.
истјецати, 130.
исток, 82, 149.
истом, 37.
историјска граматика, 42.
историјски, 64, 807.
истори̑ски, 807.
исторички слог и време ,
683.
историчко будуће, 693.
источни говор, 54; — и ,
77.
источно-словенски, 811.
иструнути, 499.
иструо, 499.
ит- наставак, 247, 261.
ита- наставак, 247.

Италија, 63.
и тако даље, како се пише ,
823.
ити, 121, 473, 485, 486.
ито- наставак, 247.
ић- наставак, 107, 193, 261.
ићи, 34, 35, 61, 121, 473, 485,
486.
их, усклик, 22, 402.
их- наставак за 7-ми падеж у
старо време, 340, 350, 376,
384, 393, 399, 425; — при
основама, 212.
ица- наставак, 18, 107, 212, 213,
214, 215, 226, 227, 229.
ица- наставком изведене бројне
именице у подмету, 594.
ице- наставак, 212.
иш, усклик, 22.
ишавши, 485.
ишибати, 97.
ишло, 165.
иште- наставак, 209, 227, 345.
иштем, 531.
ишчачкати, 85.
ишчашити, 85.
ишчезнути, 819.

Ј, непчани сугласпик, 79; — ко
је увео у српску азбуку, 46;
— и и претварају се једно у
друго, 64; — иза и не 
се, 64; — постало од
и, 131, 442, 486, 506, 516,
522; — и спајање с разним
сугласницима, 86, 526; — 
после р, 103; — испада
после непчаних сугласника,
101, 365; — у попуњању или
укидању зева, 61, 128, 148,
150, 151, 474, 479, 502, 534,
540; — писано следствености
ради, 807; — предметнуто
наставку, 245, 250; — при 
самогласника, 65; —
у сажимању самогласника, 64;
— прионуло на крају речи,
395; — не бележи се у ,
63.
ј, лична заменица, 300, 402.
ј- настанак, 108, 418, 809.
ја, 29, 31, 268, 269, 416; — како
се мења, 387.
ја, лична заменица женског рода
401; — у сложеној 
промени, 421.
ја, свеза, 40, 730; — и запета,
763, — међу више 
делова, 765, — при 
или ређању, 766.
ја- наставак, 107, 154, 155, 156,
232, 252, 259, 261.
ја̑, постало од ија, 455.
ја сам хвалио, 546.
ја сам хваљен, 550.
ја̏, Бог ме, 822.
ја-боме, 811.
јабоме, 822.
јабуко, 207.
јабуков, 252.
јабучар, 163.
јав- наставак при придевским
основама, 250.
јави, 122, 656,
јавити се, спона у прироку, 558.
јавкати се, 83.
јавкати, 136.
јавну, 122.
јагањац, 382.
јагањци, 382, 597.
јагњад, 382, 597.
јагње, 25, 382, 597.
јагњѐта, 382.
јагњешце, 216.
јагодњача, 219.
јадиковац, 215.
јадова, 135.
јадолик, 279.
Јадранско Море, 809.
јаже, 114, 269, 400.
јазъ, 268.
ја — ја, 729.
јајача, 219.
јаје, 380.

јак, 73.
јак- наставак при именичким ,
201, 207, 228.
јака- наставак, 201.
Јаковљев, 253.
јали, и запета, 763; — међу
више реченичних делова, 765;
— при набрајању или ређању,
766.
јали — јали, 729.
јамица, 212.
јан- наставак, 106, 107.
јан-ин- наставак, 174, 206; —
и множина 333.
Ја́на, 355.
Ја̑но, 355.
јануар, 809.
јао, 22.
јар- наставак, 162, 163.
јара- наставак, 162, 163.
јарад, 194.
јарам, 198, 322.
јаре, 382.
јаребица, 214.
јарета, 382.
јарић, 382.
јарићи, 382.
јаружица, 87.
јарчев, 253.
ја сам, 75.
јасан сугласник на крају, 84,
326.
јасеновина, 178.
јасни сугласници, 80.
ја̀сни̑ (јаснији), 64, 807.
јаснији 807.
јасник на крају 326.
јаст- наставак, 245.
јастребови, 332.
јато, 183.
јаха, 128.
ја̀хаћи̑, 248.
јачање самогласника̑, 57.
јачи, 86.

јашем, 440.
ја̏шу, 440.
јд премећу се местима, 486.

је, лична заменица, 269, 400, 401,
416; — у сложеној 
промени, 421.
је у јужном српском говору, 54,
77, 347, 513; — пред ,
пред ј или ђ, 90, 92.
је- наставак за основу времена
садашњег, 130, 140, 142, 144,
434, 470, 510, 519, 526.
је- наставак за разне именске
основе, 154, 253, 259, 261, 267.
је, јест, 459, 546.
Јеврејин, 174.
Јеврејка, 206.
јего, 402.
јегуља, 171.
јед, 139, 184, 435, 440, 452.
једа, 738.
једак, 254.
један, -на, -но, 262, 316, 405,
406, 607, 608, 721, 817.
једанаест, 298.
једанпут, 815.
једаред, 815.
једа̑х, 455.
једва, 37, 38.
једе — једо, 455.
једем, 452, — једеш 452, — једе,
452.
једиво, 197.
једи́нак, 208.
јединац, 215.
једар, 234.
једло, 165,
једнак, 745.
једнака два сугласника — један
испада, 97.
једнаки се сугласници 
самогласником а, 104.
једнаки подмети и прироци, и
изостављање, 750.
једнаки додатци и изостављање,
751.
једначења недопуштена у 
језику, 807.

једначење и избацивање, 97 до
101.
једначење самогласника, 56, 65,
— обележено апострофом, 813.
једначење сугласника по ,
81, 82, 420; — по 
оруђима, 81; — 
се уметањем а- ,
104.
једначији, 259.
једнина, 5, 312; — у глагола,
431; — везана за значење
ре́чи̑, 597.
једногодишњи, 277.
једномесечићи, 277.
једносложне речи какав акценат
не могу имати, 73.
једрина, 177.
једро, 159.
је́ду, 452.
је̏ду̑, 452.
јеђа̑х, 455.
јеж, 154, 327.
јеже, 114, 269, 400.
јежом, 327.
јез, 154.
језеро, 160.
језик, 44, 45, 206; — и ,
41; — народни, 42; —
српски и словенски, 42; —
шта је, 1; — како постаје, 2.
језичак, 206.
језичић, 87.
језични сугласници, 79.
Је́ла, 355.
Јелена, 355.
јеленом, 89.
јеленрог, 296.
јеленче, 192.
јелењи, 233.
јелика, 203.
јелинско-српски, 811.
Јелице, 354.
јело, 165.
Је̑ло, 355.
јелов, 252.
је̑м, 139, 435, 440, 452.

је̑мо, 452.
јему, 402.
јер, 747.
јербо, 747.
Јерменин, 174.
Јерменка, 206.
јес, 106, 139, 435, 438, 440, 459.
јесам, 139, 435, 436, 440, 459.
јесенас, 37.
јеси, 459.
јесмо, 436, 459.
јес-о-нт, 436, 438.
јес-си, 436.
јест, 436, 440, 459.
јесте, 436, 459.
јести, 451, 452.
јесу, 436, 438, 459.
јесући, 459.
јеткати, 136.
јечам, 322.
јечие, 141.
јечмача, 219.
јечмен, 238.
Је́шо, 220.
ји- наставак, 423, 446.
јј у поређених придева остаје,
97, 807.
јо-наставак, 154, 156, 232.
јо- наставак за основу времена
садашњег — види је- .
Јово, 152.
Јован, 233; — како се пише
скраћено, 823.
Јовањ, 809.
јовањски, 809.
Јовин, 809.
јој, 402.
Јока, 193, 353.
Јокић, 193.
Јоле, 343.
јотовање, 81, 86, 259, 365.
јт премећу се местима, 486.
ју, 402.
ју- наставак, и гласовне 
њега ради, 365.
јувка, 83.

јужни говор, 54; — и л 92;
— и замена му ѣ пред 
и ј и ђ, 90, 92;
— и избацивање ј 103; —
има рије место ре, 463; — и
ѣ- наставак основе начина ,
501; — и његова 
347, 513; — у промени
заменица и придева, 417; — и
веза његова с акцентом, 77.
јунак, 331.
јунаци, 87, 331.
јунацима, 331.
јуначе, 88.
јуначки, 87.
јуначнији, 259.
јуначтво, 99.
јунаштво, 99, 188.
јур- наставак, 164.
јура- наставак, 164.
јури, 122.
јурне, 145.
јурну, 122.
јутарњи, 241.
јутрос, 37.
јуфка, 83.
јуче, 37.
јъ- наставак, 154, 155, 232, 253,
259, 261, 270, 443, 446.
јъшъ- наставак за поређење, 259.

К, грлени сугласник, 79; — 
сугласник, 80; — иде у
ц пред наставцима који 
с и, 87, 259, 331, 353;
— иде у ч пред е 88, 328,
539; — постаје ч пред и, 87;
— промењено у ц, 130; —
испада пред л, 498; — испада
пред н, 497; — не трпи пред
собом зд, ст, или шт, 102; —
остаје без претварања, 353;
— кј иде у ч, 259.
к- наставак за глаголску 
радњу, 136, 137.
к, предлог, 39; — и трећи ,
672.

ка̑, 66, 807.
ка’, 812.
ка- наставак именски, 107, 193,
200, 205, 206, 208, 228, 254–5,
257.
каблар, 163.
кад, 13, 37, 272, 733, 739, 745,
774, 775, 817, 821; — у ,
716.
ка́да, 116.
када, 272, 745.
када — тада, 745.
кад било, 817, 821.
кадгод, 817.
кад год, 817, 821.
каде, 272.
кад-и-кад, 811.
ка̀ди̑ница, 215.
кад му драго, 817, 821.
кад ће, 806.
кадца, 98.
кадшто, 37, 816.
кажи-де-те, 488.
кажипут, 299.
каза, 128.
казива, 449.
казивати, 611.
казује—казујо, 543.
какав, -ква, -кво, 29, 32, 261,
271, 426, 604, 606, 714, 817, 821.
какав — такав, 741.
каквоћа и придевне заменице,
32; — казана сложеним ,
275, 279; — казана 2-им
падежем, 620.
кака, -а, -о, 32, 271, 427.
како, 37, 714, 733, 737, 738, 742,
745, 747, 774, 776, 817, 821;
— у питању, 716.
каков, 271.
какови, 426.
како — онако, 741.
како сте, 75.
како — таки, 745.
како — тако, 741.
калдрма, 91.

кале, 343.
калпак, 91.
калуђер, 115.
калуђери, 126.
калуђерица, 214.
калуђерство, 188.
калфа, 91.
калца (калац), 91.
каљав, 250.
каљогажа, 111, 155, 278.
камен, 23, 72, 327.
каменит, 247.
Каменичанин, 86.
камење, 157.
ками, 337.
камичак, 206.
камо, 37, 272; — у питању, 716.
камо ли, 723, 744.
кан’-да, 742.
ка̑-но, 811.
ка’-но, 742, 812.
као, 37, 66, 654, 742, 807, 812.
као год, 742.
као год што — тако, 741.
као да, 742.
као-но, 811.
као оно — тако, 741.
као што, 742.
као што — тако, 741.
кап, 153, 154, 365.
капа, 115.
капавица, 215.
капља, 154.
капља по капља, 817.
капљица, 212.
капљу, 365.
капура, 164.
капца, 216.
Караџић Ст. Вук, 46.
Карловци, 72.
касапин, 174.
Касацион Суд, 809.
каскати, 136.
каткад, 816.
католицизам, 809.
ка̏ће, 806.
каца, 98.

качар, 163.
качара, 163.
кашаљ, 322.
кашичара, 163.
кашљив, 251.
кв сугласници, 83.
квасац, 213.
квасилица, 227.
квочка, 206.

кврга, 210.
ке, дометак, 815.
кестење, 157.
кидати, 58.
кидљив, 251.
кијавица, 215.
кијак, 202.
киселина, 177.
киселица, 215.
кисео, 698.
китаст, 245.
кићен, 86.
кићенка, 228.
киша, 86.
кј постаје ч, 86.
кл, 154.
клада, 147.
кладурина, 175.
клањати, 611.
класа, 133.
класак, 206.
класобер, 278.
кла̏сти, 451.
клатарити се, 136.
клати, 529.
клатно, 172.
клек, 466.
клекне, 145.
кленовац, 215.
клеп, 149.
клепа, 147.
клепет, 187.
клепало, 167.
клет, 184, 448.
клетва, 83, 186.
клетвен, 238.
клети, 611; — као образац ,
469.

клети се, — и 6-ти падеж, 655.
клећи, 466.
кли, 213.
клизак, 254.
клик, 149, 153, 466.
кликну, 122.
клињ-чорба, 273, 296, 811.
клићи, 466.
клица, 213.

Кличевац, 215.
клокот, 187.
клокоће, 143.
клоца, 122.
клупко, 207, 346.
клупче, 192.
кльн, 130, 186.
клѣ, 184.
кљу, 534.
кљувати, 172, 534, 540.
кљује — кљујо, 534.
кљујем, 540.
кљун, 172.
кљуцало, 167.
кљуцати, 136.
клоцну, 122.
кључа, 133.
кмедгајо, 806.
кмет-Гајо, 806.
кмет-Јанко, 811.
кметова, 135.
кметовати, 36, 610; — и 3-ћи
падеж, 636.
кметује, 144.
кнегињин, 240.
кнеже, 328.
кнежеви, 332.
кнежевина, 178.
кнежина, 176.
кнез, 328, 332.
кнезови, 332.
књига, 24.
књигоноша, 155.
књижевник, 204.
књижурина, 175.
ко, 31, 269, 392, 396, 604, 714,
807, 821; — у промени, 396.
ко̑, 66, 807.

к’о, 812.
ко- наставак, 200, 205, 207,
254–5, 257.
ко било, 817.
ков, 149.
кова(ти), 57, 109, 126, 540.
ковачина, 176.
ковем, 57.
коврљак, 201.

кога, 261.
кога-но, 811.
когов, 261.
коговић, 261.
когод, 817.
ко го̏д, 817.
код, 39; — и други падеж, 664.
кожан, 239.
кожурина, 175.
козалца (козалац), 91.
козара, 163.
козјак, 202.
кои, 807.
које-, 816.
којегде, 816.
којего, 270.
којекад, 816.
којекакав, -а, -о, 32, 426, 816.
којекаки, 32.
којекако, 816.
којеко, 31, 392, 816.
које — које, 729.
којекоји, -а, -е, 32, 816.
којекуда, 816.
којечиј, -а, -е, 32, 427, 816.
којешта, 31, 392, 816.
који, -а, -е, 32, 400, 427, 604,
605, 606, 714, 807, 817, 821.
који било, 821.
који год, 821.
који му драго, 821.
који-но, 811.
Којо, 155.
кока, 152, 353.
кокин, 240.
кокош, 25, 366.
кокошка, 206.
коко̀ши̑, 366.

кокошију, 366.
коласт, 245.
колач, 219.
колевка, 83.
колеђанка, 206.
колено, 71.
ко̀ле̑нце, 346.
колефка, 83.
коли, 340, 350.

колики, -а, -о, 32, 427, 604, 741,
817.
колики — толики, 741.
колико, 29, 776, 817, 821.
коли(х), 340.
колица, 212.
количина и мера, казана ,
32; — казана 2-им
падежем, 622.
колје — колјо, 529.
коло, 70.
коловођа, 278.
коловоз, 111, 278.
колута, 133.
ко̏ља̑х, 529.
коље, 70, 86, 142.
кољем, 529.
комађе, 157.
комилац, 227, 324.
комидба, 195.
ко му драго, 817.
комшо, 152.
ко̑на, 152.
конац, 74, 322, 323.
ко̏на̑ца̑, 74.
ко̑ни̑к, 72.
конц, 231.
конца, 74.
концесионал, 706.
кончан, 239.
коњ, 335.
коњем, 89.
коњиц, 212, 328.
коњицу, 328.
коњма, 335.
коњокрадица, 335, 213, 278.
коњух, 163.

коњушар, 163.
ко̏па̑, 66.
копао, 66.
копар, 159.
копати, 35.
копач, 218.
копачем, 89.
копље, 346.
копнети, 35.
копно, 172.

копња, 179.
ко̏по̑, 66.
копча међу подређеном и 
реченицом, 752.
коракљај, 150.
корба, 195.
корен, 17; — и опште му ,
19; — и родност, или
изданци му, 19, 116; — ,
113, 433, 434; — 
и заменички, 112, 114;
— према основи, 106, 113,
120; — као основа времена
садашњег, 139; — није једина
подлога за образовање основа,
107; — раширен, 534; —
у образовању диминутивних
глагола, 136; — и ну- наставак
за основе начина неодређеног,
122, 123; — и ѣ- наставак
начина неодређеног,
124.
коренов самогласник и снажење,
106, 121, 146, 205, 213, 217,
229, 230, 261.
коре се, 125.
кори, 126.
корист, 72.
коританце, 72.
коритаст, 245.
кориташце, 216.
корпорација̑ имена како се ,
809.
коса, 209.
косац, 213.
косач, 110, 218.
косидба, 195.
косити, 35.

коснат, 243.
Косовка, 206.
косовљи, 233.
кост, 366.
Коста, 156; — како се пише
скраћено, 823.
ко̀сти̑, 366.
костију, 366.
костљив, 102.

костобоља, 111.
костур, 164.
котал, 165, 325.
котао, 165, 325.
котл, 325.
котлина, 175.
котлови, 332.
котур, 164.
кошава, 196.
кошара, 163.
кошен, 62, 86, 430.
кошени, 431.
кошљив, 102.
кошић, 193.
коштак, 94.
крављи, 233.
Крагујевац, 215.
крад, 147, 154, 447, 449, 450,
455.
краде, 480.
крадикоза, 299.
крадл, 447.
крадљив, 251.
крадљивац, 215.
крадом, 147.
крађа, 154.
крај, именица, 148.
крај, предлог, 39; — и други
падеж, 664.
крај глаголској радњи, 610, 613,
— времена казан предлогом,
658.
крајеви, 332.
крајика, 203.
крајњи, 241, 423.
краљева, 135.
краљеви, 89, 332.
краљем, 89.
краљица, 214.

краљује, 144.
крањски (словенски), 42.
крао, 447.
краосица, 213.
красота, 190.
крастав, 250.
красти, 451, 480, 485.
кратак, 254, 259.

кратак акценат, 70, 73.
кратки слогови и разлике 
говора, 77.
крв, 365.
крвљу, 365.
крволок, 147.
крвопија, 148.
крвопилац, 324.
крвопролитник, 278.
крвопролиће, 278.
крвца, 83, 216.
крека, 147.
крекетуше, 223.
креља, 169.
кремен, 597.
кремење, 597.
крену, 122.
кренуо, 497.
кренути, 497.
крепчији, 259.
кресиво, 72.
крет, 122.
кретање и правац, 657; — и реченице
за место, 746; — и
трећи падеж, 634; — и предлог
к, 672; — и 6-ти падеж,
650.
кретох, 497.
кри, 479.
крив, 73, 249, 259.
кривак, 202.
кривац, 215.
кривда, 70.
кривоног, 279.
крилат, 243.
крилатица, 215.
крилача, 219.
крилаш, 222.
крило, 165.
криоце, 346.

крит, 479.
крити, 473.
крма, 198.
крмељ, 365.
крмељив, 251.
крмељу, 101, 365.
крњи, 126.
крњо, 342.

кров, 149.
кровнат, 243.
кровуљина, 175.
кроз, 39; — и четврти падеж,
673.
крозањ, 104.
кроз сред, 816.
кроз што, 815.
крој, 515.
кројач, 110, 218.
кројити, 515.
крок, 433.
кротак, 254.
крочити, 433, 610.
крошто, 815.
крстат, 243.
крстача, 219.
крстина, 175.
крстити, 516.
крст-њак, 102.
Крунија, 158.
крут, 230, 259.
кру̏ша̑ка̑, 73.
крушков, 252.
крх, 154, 180, 254.
крш, 154.
кршак, 254.
кршњак, 102.
крштава, 132.
крштавати, 94.
крштах, 516.
крштен, 516.
кры, 149.
кт постаје ћ, 95.
кто, 96, 269, 396.
кћер, 377.
кћи, 377.
ку, 57, 128, 149, 180, 540.
ку-а, 109.
ку-ати, 57, 540.

кувар, 162.
куд у питању, 716, 774.
куд ћеш, 806.
куда, 37, 272, 746, 821.
ку̀да̑ ћеш, 75.
куде, 272.
кудељица, 212.

кудије, 272.
ку-ем, 57.
кује — кујо, 540.
кука, 147.
кукавица, 215.
ку́кац, 216.
кукњава, 196.
куконосаст, 279.
куку, 22.
кукурека, 122.
кукурекне, 145.
кукурекну, 122.
кукурузница, 215.
кумити, са 6-им пад 655.
куне — куно, 141.
кунем, 50.
кунијах, 472.
куњах, 472.
купа, 128.
купац, 213.
купеж, 217.
купова, 105, 135.
куповавши, 429.
куповала, 105.
куповали, 429.
куповасте, 429.
куповат, 429.
куповати, 429; — као образац
мењања, 544.
куповаху, 429.
купуе — купујо, 434, 440, 543, 544.
купујте, 429.
купују, 429, 440.
купујући, 429.
купусиште, 209.
кусаљ, 170.
кусаст, 246.
кусовљев, 253.
кусуља, 171.

кутијица, 64.
кути̑ца, 64.
кутлача, 219.
ку̑тња̑к, 72.
кутњи, 94, 241.
кућа, 23, 24, 70, 361.
куће́рак, 333.
ку̏ћеш, 806.

кућњи, 94, 241.
кућурина, 175.
куца, 122.
куцати, 136.
куцкати, 136.
куцну, 122.
кушљо, 152, 342.
къ, 272, 396.
къ- наставак, 257.
къдѣ, 272.
къјъ, 270.
къто, 269, 396.
кыс, 213.
кьде, 746.
кѫдѣ, 272.

Л- сугласник, 79, 81, 91; — 
испадање д и т, 447; — не
трпи пред собом зд, ст и шт,
102; — снажењем постаје ал,
ол, ел, 149; — снажењем постаје
ла, 149; — раширено у
лѣ, 489; — претворено у о,
65, 168, 324, 325, 346, 357,
364, 419; — претворено у у,
469; — и преда њ уметнуто
а, 325; — на крају слога остало
без претварања, 324; —
уметнуто међу б, п, в, м и
међу ј, 86; — у јужном говору,
92.
ле (лѣ)- наставак за прилоге, 272.
ло- наставак, 165, 166.
ла- наставак, 105.
лав, 25.
лавеж, 217.
лавица, 25.
лага, 128.
лагано, 816.
лагачак, 255.

лагати, 130; — се, 35.
лађа, 358; — ла̑ђа̑, 358.
ла̑ђи̑, 358.
лаж, 153.
лажа, 86.
лажљив, 251.
Лазар, 200.
лак, 254, 259.

лака, 193.
лакат, 321, 322.
лакац, 216.
Лакић, 193.
Ла́ко, 200.
лакомство, 188.
лане, 656.
ландарати, 136.
лани, 656.
лапавица, 215.
ла̏сан, 259.
Латинија, 158.
Латинин, 174.
латиница и писање, срп. јез., 47.
Латинка, 206.
латински језик, 42.
Латинчад, 194.
лаћа, 131.
лев, 249.
лѐва̑к, 72, 202.
левак, 110, 205.
ле̑ви̑, 249.
левке, 815.
лево, 37.
левча, 83.
левчић, 83.
лег, 130, 149, 154, 466, 611.
ле́гати, 58, 130, 611.
легне, 145.
легнем, 466.
легнути, 145.
лежа, 508.
лежати, 508.
лежем, 466.
лежећив, 260.
лез, 456.
лези, 87.
лек, 466.
леле, 22.

ленгер, 160.
леп, 26, 78, 149, 230, 259, 415.
ле́па, 77, 78.
Лѐпава, 196.
ле̑паја, 416.
лепи, 126.
ле̑пи̑, 415.
ле̑пим, 416.

лепо, 54, 77, 78.
ле̑поје, 416.
лепота, 23, 78.
лесковина, 178.
лет, 130.
ле́тати, 36, 58, 130, 610.
летети, 36, 58, 130, 213, 610.
лети, 656.
летну, 122.
лѐто, 147.
ле̏то, 183, 347.
летова, 135.
летос, 37.
летује, 144.
лећајив, 251.
лећети, 78.
лѐћи, 58, 130, 462, 466, 611.
ле́ћи, 462.
леха, 211.
лешкарити, 136.
лешкати, 136.
лештак, 202.
ли(ти), 57, 61, 64, 105, 106, 120, 121,
429, 449, 450, 479, 807.
ли, 714, 715, 728, 737.
ливада(х), 361.
ливен, 61, 429, 479.
ливши, 429.
лие, 141.
лиза, 128.
лиз-ка, 109.
лиј, 64, 429, 807.
ли́ја, 156.
лијах, 429.
лијевке, 815.
лијегати, 130.
лијем, 429.
лијеп, 78.
лијѐпа, 77, 78.

лијепо, 54, 77, 78.
лијетати, 130.
лијући, 429.
лик, 149, 154.
лико, 147.
ли̑мо, 64.
лио, 63, 429.
липама, 71.
липик, 203.

липо, 54.
липовача, 219.
липовина, 178.
Липовица, 215.
лиска(ти), 109, 136.
лиснат, 243.
лисица, 156.
лисичина, 87.
лисичица, 87.
листа, 133.
листић, 193.
лит, 479.
лити, 105, 121, 429, 442, 444,
473.
ли̑х, 230.
лих, 429.
лица глаголска, 22, 34, 430, 431,
810; — и њихови наставци,
436.
лице, 154.
лице граматичко који корени ,
114; — као обележје
начина одређеног, 702; — прво
старије од другог, а друго
старије од трећег, 590.
личне или именичне заменице, 30,
31, 385; — њихова промена,
386; — изостављене као подмет,
560.
личце, 99.
лишајив, 251.
лишће, 85, 157.
лишце, 99.
лј постаје љ, 86.
ло- наставак, 165, 166, 167.
ловац, 213.
ловиште, 209.
ловачки, 257.
ловица, 213.
логва, 83.

логичке речи, 814.
логични акц. на подмету, 560,
818.
лој, 57, 106, 149, 597.
лојити, 57.
локва, 83.
ломигора, 299.

ломити, 59; — се, 35.
ломљава, 196.
лонац, 74.
ло̏на̑ца̑, 74.
ло́нца, 74.
лончић, 87.
лопов, 72.
ло́по̑ва̑, 72.
лох-јъ, 232.
лош, 232.
лубеничиште, 72.
лубњача, 219.
лубура, 164.
луг, 147.
луд, 230, 259.
лужина, 175.
лужичко-српски језик, 42.
лужњака, 202.
лук, 154.
Лука, 352, 355.
лукав, 250.
лукавство, 188.
лукац, 216.
лулетина, 175.
лупарати, 136.
лупија, 151.
лупнути, 36, 610.
луч, 154.
луча, 154.
лучца, 99.
лу́ша, 220.
лъ- наставак, 165, 166.
ль- паставак, 168.
льгък, 254.
лѣз, 149.
лѣпъ, 149.
, 597.

Љ непчани сугласник, 79; — не
трпи пред собом зд, ст или
шт, 102; — постало од лј, 86;
— љ слово ко је увео у српску
азбуку, 46; — ļ слово ко је
увео у латиницу, 47.
ља- наставак, 169.
љѐље̑нко, 72, 207.
љепота, 78, 86.

ље̑та̑, 347.
љив- наставак, 251.
љива- наставак, 251.
љиво- наставак, 251.
љиљан-гора, 273.
љубак, 254.
љубичаст, 245.
љубити, 516; — се, 35.
љубљај, 150.
љубљах, 516.
љубљен, 516.
љубовиђски, 82.
љубовца, 83.
љу́ди̑, 334, 810.
људи, 334, 335, 339, 597.
љу̑ди, 810.
људима, 335.
људма, 335.
људски, 599.
људскота, 190.
љупка, 82.
љут, 242, 259.
љући, 86.
љуштика, 203.
љуштити, 94.

М, уснено-носни сугласник, 79;
— не трпи пред собом зд, ст,
или шт, 102; — тражи л кад
дође пред ј, 86.
м- наставак за прво лице, 436;
— подмлађено у првом лицу
времена садашњег, 440.
ма, 740.
ма- наставак, 198, 263, 272.
магарчи, 126.
магла, 52, 70, 165.
магловит, 247.
ма да, 740.
мажен, 86.

мажња, 85.
маз, 184.
маз, 147.
маза, 128.
мазалица, 227.
мазло, 165.
маја, 107, 156.

мајка, 18, 107.
мајкин, 240.
мајчин, 418.
мајчица, 18, 107.
мак, 73, 130, 466.
ма кад, 817.
макао, 496.
макар, 740.
макар кад, 817, 821.
макар који, 821.
макља, 169.
макни, 466.
макнут, 466.
макнути, 466, 496.
макох, 496.
Макса, 152.
ма̑л, 91.
мала и велика слова, у писању,
808.
Малета, 192.
ма̑ли̑, 424.
малко, 91.
мало нешто или мало нечега, 
наставком, 136, 192,
193, 200, 203, 206, 207, 212,
216.
малчице, 91.
маљеви, 89.
маљем, 89.
мамак, 205.
мамац, 213.
манихејски, 809.
Манојло, 72.
мањма, 272.
Ма̏ра, 355; — Ма́ра, 355.
марва, 70.
марење, казано предлогом, 670.
Марија, 355.
Маријин, 809.
Маринко, 207.
Марић, 193.

Марко како се пише скраћено;
823.
Марков, 26, 252.
марљив, 251.
Ма̑ро, 355.
маслинка, 206.

масло, 165.
масна, 102.
маст, 184, 365.
мастилац, 324.
мастна, 102.
матер, 377.
мати, 107, 156, 377.
Ма́то, 152.
маћи, 130, 466, 610.
маукава, 196.
мах, 147.
маха, 128.
мач, 154.
мачак, 328.
Мачва, 83.
Мачванин, 174.
Мачванка, 206.
маче, 192.
мачеви, 332.
мачем, 89.
мачку, 328.
Маџарија, 158.
Маџарина, 175.
Ма́шо, 220.
машћу, 365.
ме, 402, 602.
медвеђи, 233.
меден, 26.
међу, 39; — с 4-им и 6-им ,
677.
мек, 26, 259.
мекача, 219.
мекиње, 53, 182.
мекне, 145.
мекну, 123.
меље — мељо, 142, 491.
мељиво, 197.
мен- наставак, 106, 199.
мена, 172.
мене, 388, 402, 602.
мени, 388, 602.

мењање акцента, 74; — и 
говори, 78.
мењање коренових самогласника,
57, 58, 59, 106, 130, 131, 146,
149, 205, 213, 230, 261.
мера, 159.
мера и количина, казана ,
32; — прилогом 38;
— 2-им падежем 621; — 4-им
падежем, 645; — предлогом
по, 817; — у поређењу међу
реченицама, 744; — 
наставком, 136.
мерач, 218.
мерена ствар у 2-ом пад., 621.
мермер-авлија, 296, 811.
месец, 25, 334.
месецем, 327.
месе́ци̑, 334.
месеци̑ имена писати малим ,
809.
месецом, 327.
ме́сни̑, 810.
ме̏сни̑, 810.
месо, 24, 147.
места српских акцената, 73.
мести, 93, 451.
местичав, 250.
место, 183, 347.
место, предлог, 39; — и други
падеж, 669.
место и предлог у синтакси, 39,
650, 657, 661, 664, 671, 675, 677,
678; — и предлог изван, 663;
— и предлог с 3-им пад., 665,
666; — казано додатком и
писање запете, 779; — 
наставком, 209; — 
подређеном реченицом,
732, 746, 774; — казано ,
37; — уметнуто у 
и одвојено запетама,
783; — казано прилогом или
именима у неком падежу с
предлогом, 575; — у мисленом
смислу, 660; — у обрнутом
реду речи̑ и запета, 779;
— у питању, 716.

мет, 183.
метањ, 180.
метеж, 217.
метла, 165.
метнути и два 4-та пад., 642.
мећава, 196.

мехур, 164.
мешанија, 228.
меште, 656.
ми, 29, 31, 268.
ми, 61, 479.
ми, стари наставак за 3-ћи и
6-ти падеж, 376, 687.
мивен, 61, 479.
мил, 230.
Милак, 202.
Милан, 173; — скраћено како
се пише, 823.
Миланов, 809.
Милета, 192.
мѝли̑, 64.
Милија, 355.
милина, 23, 71.
милион, 28; у прироку 592.
Милић, 193.
Милићев, 809.
Милице, 354.
Ми̑лка, 355.
милова, 135.
Милоје, као образац мењања, 318.
милокрван, 279.
Милосављев, 253.
милосрђе, 157.
милостив, 251.
Милота, 190.
Милошем, 89.
милошта, 155.
Ми̏лу̑ш, 224.
Миља, 155.
миље, 157.
мимо, 39, 486; — и 4-ти пад., 673.
мимоходац, 213.
Министарство Народне ,
809.
мин’о, 807.
минуо, 807.
мио, 230.

мир, 159.
Мирко, као образац мењања, 318.
мироносан, 278.
Ми̑рчета, 192.
мисао, 63, 168, 364, 365; — шта
је 552.
мисл, 364.
мислене именице, 23; — и 
ије, 157; — 
извесним наставком, 177;
— обележене наставком, 188,
190, 191, 195, 196, 228; —
везане значењем за једнину,
597; — значе веру, и пишу
се малим словом 809; — узете
у смислу неодређеног дела,
694.
ми̏сли̑, 810.
ми̑сли, 810.
ми́сли̑, 810.
мислим, 440.
мислио, 63.
мислити, 516.
мити, 473.
Митрова-дне, 336, 811.
Михољ, 233.
Михољу-дне, 811.
мицати, 36, 130, 610.
миши, 332.
мишић, 193.
мишљах, 516.
мишљен, 516.
мишљење, 228.
мишљу, 365, 440.
мишоловка, 278.
мје̑ста̑, 347.
мл, 121, 450.
млад, 230, 259.
мла̑да, 358.
мла̏де, 192.
млади, 126.
мла̑ди̑, 358.
младѝна, 177.
младица, 215.
младо што, означено наставком,
192.
младожења, 277.

младолик, 279.
младост, 23.
млађ, 155.
млађи, 86, 103.

млак, 73, 230, 259.
млат, 183.
млати-шума, 273.
мле, 121, 491.
млекар, 78.
млеко, 24, 77, 78, 597.
млети, 491.
Млеткиња, 182.
мле̑ч, 153.
млечан, 78.
млечац, 52.
млечьць, 52.
мливо, 197.
млијеко, 77, 78.
млијечан, 78.
млѣчь, 153.
мљѐка̑р, 78.
мнидијах, 517.
многи, -а, -о, 423.
многозналац, 297.
множина, 5, 312; — збирних именица
има особито значење, 597;
— и двојина у речи око, 348;
у глагола, 431.
мноштво, 188.
мнѣти, 517.
мнити 517.
мња̑х, 517.
мо- наставак, 198, 263; — за
прво лице множине, 436.
мог, 130, 184, 692.
мо̑га, 66, 398.
могао, 447.
могах, 467.
могаше, 467.
могбуде, 692.
моге, 440.
мога, 447.
могне, 145, 500, 612.
могу, 51, 440, 465.
могућ, 443.
могућан, 260.
могућност, 191.

могућство, 188, 226.
модрокос, 277.
можда, 817, 822.
мождани, 84.
мождина, 84, 94.

мо̀же, 810.
мо̏же, 810.
може бити, 817.
може-бити, 811.
може бити да, 822.
може да, 822.
мозаг, 84, 326.
мозак, 84, 326.
мозг, 326.
мој, -а, -е, 32, 270, 398.
мојега, 66, 398.
мојем, 398.
мојему, 398.
Мојсијевац, 809.
мокар, 26, 234.
молитва, 83, 186, 195.
молити, 516; — с додатком у
6-ом падежу, 655.
мољакати, 136.
мољах, 516.
мољен, 62, 516.
мољење и начин заповедни, 705.
мо̑м, 398.
момачки, 37.
момачтво, 99.
момаштво, 99.
мо̑ме, 398.
мо̑му, 398.
момчад, 24, 194, 372.
момчадија, 158.
момча́дма, 372.
момче, 25, 192.
момчић, 87.
мор, 149.
Морава, 196.
Моравин, 809.
моравски, 809.
мораст, 246.
море, 345.
мори, 126.
морје, 345.
мост, 183.

Мостарац, 214.
мотовило, 116.
моћ, 95, 184.
моћи, 95, 462, 465, 467, 819; —
спона у прироку, 558.
мр, 106, 121, 130, 149, 450.

мрав, 334.
мра́ви̑, 334.
мравић, 193.
мраз, 149.
мразовник, 204.
мрак, 149.
мрвица, 212.
мре — мро, 121, 141.
мрежа, 103.
мрети, као образац мењања, 490,
611.
мрз, 149.
мрзак, 254, 259, 420.
мрзити се, 35.
мрзне, 145.
мрзну, 122.
мрјежа, 103.
мр̈о, 807, ђ.
мрс, 124, 149, 230, 259, 466.
мркаљ, 170.
мркли, 698.
мркне, 145.
мркну, 122.
мрча, 124.
мрсак, 205.
мрсипетка, 299.
мрска, 82.
мртвик, 204.
му, 402.
мудар, 234.
му драго, 821.
мужа, 86, 154.
мужевљи, 233.
муз, 154.
музара, 162.
музга, 210.
музлица, 227.
мук, 466.
мука, 51.
мукли сугласници, 80; — на
крају од јасних, 326.

муси, 353.
мусломанин, 809.
мусти, 456.
мутеж, 217.
мутња, 179.
муха, 353.
муча, 508.

мучати, 508.
мушки род, 25; — старији од
женског и средњег, 590.
мъ- наставак, 198, 263, 269.
мък, 130, 147.
мъч, 154.
мьгла, 52, 165.
мьн, 130, 184.
мѣна, 172.
мѧ- наставак, 199.
мѧт, 217.

Н, зубно-носни сугласник, 79;
— не трпи пред собом зд, ст
или шт, 102; — изазива пред
собом испадање сугласника,
497; — у попуњању зева, 61;
— прионуло уз а у наставку,
189, 257; — предметнуто или
уметнуто, 400, 401, 402.
н- наставак за трпан придев,
448.
на, 39, 284, 486, 301, 303, 307,
309, 628; — с 4-тим и 7-им
пад. 678.
на-наставак, 172, 235, 236, 237,
241, 260, 261.
набавља, 131.
набијач, 116.
набодица, 213.
набрајање и запета, 766, 781,
785.
навести, 456.
навићи, 466.
навлаш, 37, 815.
навођење, знак, 804.
навођење туђих речи и две ,
788.
наврети, 490.
наврсти се, 456.

наврх, 665, 816.
наг, 230.
нагао, 415, 419.
нагл, 419.
наглавити, 309.
наглашавање, види Акценат.
наглух, 301.
на̑гли̑, 415.

нагнати, 303.
нагорак, 273, 301.
нагоркиња, 284.
награбити се, 309.
над, 13, 39, 303, 307; — с 4-им
и 6-им падежем, 677.
нада, 116.
надањ, 104.
нада-се, 104.
нада-те, 104.
надати се и 3-ћи падеж, 637.
надбацити, 303.
надворни, 284.
надиграти, 307.
надимати, 130.
надмен, 51.
надметнути, 303, 307.
надница, 284.
надничарка, 206.
надно, 816.
надомак, 816.
надри-књига, 299, 811.
надскакивати, 82.
надстрелити, 82.
надстрешница, 82.
надувен, 479.
надути, 51, 130; — се, 469.
надчовечни, 98, 807.
нађен, 62, 96, 486.
нађи-де, 488.
нажут, 301.
на̏зе̑бао, 168.
назимад, 194.
назови-род, 299, 811.
назрети, 512.
назувица, 213.
назути, 473.
на-идем, 486.
наизмак, 816.

наизменце, 272, 815.
наизуст, 815.
нај, 258.
најамник, 204.
највише, 38.
најден, 62, 96, 486.
на̏је̑ст, 184.

најести се, 309.
најјаснији, 97, 807.
најјачи, 97, 807.
најјуначнији, 97.
најти, 62, 96, 486.
нака, 353.
наказа, 147.
накаламак, 205.
накан, 230.
накнада, 151.
наковањ, 180, 322.
након, 816.
накоњче, 284.
накрај, 816.
накрив, 301.
накупити, 307.
налет, 147.
налик, 816.
налити, 307.
наличје, 157, 284.
налог, 149.
налога, 149.
наљуљати се, 309.
нам, 390.
нама, 602.
намазати, 303.
намастириште, 72.
намера исказана реченицом, 732;
— у подређеној реченици, 738;
— у реченицама и време ,
691;- како се скраћеним
начином исказује, 755.
наместо, 816.
наметкиња, 182.
намештај, 150.
намештање речи, 756 и д.
нами, 391.
намигивало, 167.
намигуша, 223.
на низ брдо, 816.

нањга, 404.
на њега, 404.
наоколо, 816.
наокришке, 815.
наопако, 816.
наопачке, 815.
наопослен, 815.

наочи, 816.
наочиглед, 815.
наочит, 63, 284.
наоштрити, 63.
напајати, 59.
написатн, 303.
напитак, 238.
напити се, 309.
на под ногу, 816.
напој, 57, 106, 149.
напокон, 816.
наполица, 284.
напоље, 816.
на̏-поље, 76.
напољу, 816.
напомол, 815.
напоред, 816.
на по се, 816.
напред, 37, 816.
напредак, 322.
на према се, 816.
на пример, како се пише ,
823.
напрска, 102.
напрст-ка, 102.
нарамак, 284.
наранча, 115.
наранџа, 115.
нарицати, 130.
на́рода, 810.
на́ро̑да̑, 810.
народна имена, збирна и велико
слово, 809.
народни, 241.
народни језик, 42.
народњи, 241.
на ру́ци, 75.
наручь, 153.
наручан, 284.
наруче, 101,

наручје, 101, 284.
наруџбина, 82.
нас, 261.
насап, 147, 322.
насатице, 272.
насатке, 272.
насецати, 130.
наспавао се, 34.
наспавати се, 309.

наспрам, 816.
насред, 39, 816; — и други ,
666.
наставци за прилоге, 272, 815.
наставци шта су, 105, 315; —
обележавају сложеност основе
273, и д.; — за облик, 16; —
за основу, 17, 18, 107; — за
падеж, 230; — глаголски, 436;
— за род, 230; — за трајање
радње, 611; — за увеличавање,
погрду или презирање, 164, 175;
— за умањавање, 136 и д.
настати, 35; — спона у ,
558.
насупрот, 816.
насути, 461.
ната́пати, 71.
ната̀ћи, 466.
на-те, 811.
натега, 147.
натицати, 130.
натпевати, 610.
натраг, 816.
натрашке, 37, 272, 815.
наћи, 62, 96, 486.
наука, 63, 147.
наумити, 63.
наусница, 284.
наустице, 272.
нахеро, 815.
находати се, 309.
нацрвен, 301.
начекати се, 309.
начелник, 91.
начети, 469.
начин заповедни, 34, 429, 430,
705, 706, 811; — како ,
442; — и две 
радње, 707; — сложен,
ради одрицања, 719.
начин, казан прилогом, 37; — казан
6-им падежем, 649, 654; —
казан подређеном реченицом,
741; — казан од разне руке,
и запета, 780; — казан уметком
и запета, 783; — и време
у синтакси, 661.

начин неодређени, 34, 429, 444;
— представља скраћену додану
реченицу, 704, 775; — улази
у сложен начин заповедни,
719; — расклопљен у 
реченицу, 776.
начин одређени, 34; — и 
обележја, 702.
начин погодбени, 545, 549; —
у реченици за намеру, 738.
начин радње прирокове у ,
34, 572, 577, 742,
774; — у питању, 716.
начина неодређеног основа, 119,
120. Види Неодређени начин.
начини глаголске радње, 22, 702
и д.
наш, -а, -е, 32, 108, 261; — као
образац мењања, 392, 397.
нашарати, 303.
нашим, 399.
нашими, 399.
наших, 399.
на ште-срца, 811.
на ште срце, 811.
наџак-баба, 296.
нду- наставак при прилошким основама,
272.
ндѣ- наставак при прилошким основама,
272.
не, 4. пад. личне заменице, 389.
не, прилог за одрицање, 718; —
у сложеним основама, 300; —
у правопису 805; — пред
разним глаголским облицима,
818; — једна реч с глаголом,
819; — пред разним речима

пред којима је, 818; — без
одвојеног значења, 819; — с
прилозима, 820; — с ,
820.
не̑, глагол, 459.
не- но- наставак за основу времена
садашњег, 140, 145, 434, 454,
466, 478, 481, 494, 525; —
обележава да је радња ,
500.

небес, 378.
не̏-бисмо, 76.
небо, 25, 383; — као образац
мењања, 378.
небрат, 300, 818.
небраћа, 158.
небрига, 273.
неваљалство, 227.
невен, 172.
невера, 300.
неверник, 111, 204.
невесео, 818.
невесело, 820.
невеста, 183.
невешт, 817.
невешто, 820.
невидио, 690.
невичан, 300.
невоља, 273, 300.
невратио, 818.
негде, 817.
неглед, 147.
него, 66, 600, 730, 743, 744.
негова, 135.
него и, 743, 744.
Неготинац, 214.
него што, 743.
недавно, 820.
недалеко, 820.
недеља, 169.
недељних дана имена како се
пишу, 809.
не̑дем, 64, 806.
недоречен говор, 802.
недраг, 300.
недри(х), 350; — свилени(х), 425.

незван, 300.
незнабожац, 809.
незнабожачки, 809.
не знавши, 818.
не знадох, 818.
не знађах, 818.
не знајући 818.
незналица, 818.
не знам, 818.
незнан, 818,

незнао, 300.
не знао, 818.
незрео, 818.
неизвесност, казана временом будућим,
694.
не-ималац, 66.
не-имам, 66, 819.
не-имање, 66.
не-нмати, 66.
неисписане речи, 823.
не̏ја̑ч, 153.
нејачак, 255.
нејасност и акценат, 810.
нејдем, 62.
нејдеш, 62.
неје, 459.
не једем, 64, 806.
неједнакост у поређењу, 743.
не-јесам 459, 819.
нејмам, 62.
нек, 740.
нека, 706, 738, 822.
некад, 13, 817.
некакав, -а, -о, 32, 300, 426, 818.
некаки, -а, -о, 32.
некако, 300.
не камо ли, 744.
неки, -а, -о, 32, 606, 608.
некмо ли, 744.
нек не чини, 719.
неко, 31, 300, 392, 817, 818.
некоји, -а, -е, 32, 300, 818.
неколика, -е, 32.
неколико, 32; — и прирок, 592.
неколицина и прирок, 592.
не̏кр̑ст, 153.

некуда, 272.
немадне, 612.
не́малац, 66.
не̑мам, 66.
не мало, 820.
немам, 819.
не́мање, 66.
немаран, 300.
немарно, 37.
немарност, 191.
немати, 66.

Немац, 74.
Не́ма̑ца̑, 74.
немачки, 809; — језик, 42.
немачко-српски, 811.
Не̑мче, 74.
немилице, 272, 820.
немир, 818.
немиран, 818.
немирно, 820.
не много, 820.
не могавши, 818.
не могао, 818.
не могах, 8|8.
не могох, 818.
не могу, 818.
не могући, 818.
не мози, 819.
немој, 719, 819.
не моћи, 818.
ненепчани самогласници, 55.
не носити, 818.
необично, 820.
неодређен подмет и време ,
682. Види: реченице
без подмета.
неодређене заменице и прилози
у одреченој реченици, 721.
неодређени вид придевски, 414,
415, 417, 599.
неодређени део за мислене ,
624; — исказан 2-им ,
623, 625.
неодређени начин, 34, 119, 120,
429, 432, 433, 434, 439, 444,
449, 702, 703; — и будуће
време, 692; — средство 
реченица, 703, 755; —
растворен, 703, 776; — у 
начину заповедном,
719.
неодређено значење заменицама
како се даје, 300; — за ,
622.
неопера, 149.
неопран, 818.
не ’оћу, 819.
неочекивано и знак почивке, 793.

непознат, 300.
непознатог лица заменица, 604,
734, 740, 741, 745, 772; — и
свезе и и ни, 821.
непосредно питање, 799.
непосредни начин образовања ,
112.
непостојано а, 322, 324.
непрелазни глаголи, 35, 125, 609,
636, 698.
непроменљиве речи, 13.
непце, 44, 45.
непчани сугласник и ѣ за њим,
124; — постао од грленога,
180, ../Део 2#254–5, 259, 205, 213, 257,
508; — и разлике у промени
придева, 422; — траже да се
ј после њих избаци, 101, 365;
— пред и- наставком начина
неодређеног и њихов постанак,
126; — постали пред ъ,
153, 188, 189; — претварају
о у е, 319, 345; — изазивљу
да се ѣ промени у а, 508.
непчани самогласници, 55, 79.
неред, 818.
нерођен, 800, 818.
нероткиња, 53.
нес, 116, 456, 458.
несавитљив, 818.
не́сам, 64, 459, 819.
не само, 744, 820.
несвршена радња у глаголских
основа, 121; — у прошлости,
684, 686.

несвршени глаголи, 610, 611,
612.
несе, 141.
не́си, 459.
несклад говорних оруђа и 
сугласника, 102.
неслан, 300.
несрпски, 820.
не стати, 819.
нестати, 819.
нести, 116.
несуђѐни̑к, 72.

не тако, 820.
не тамо, 820.
нетко, 31, 269, 396.
нећакин, 240.
нећати, 137; — се, 137.
неће, 137.
нећкати, 137.
не́ћо, 225.
нећу, 225, 819.
неук, 63.
нехати, 822.
нехотице, 37, 272, 820.
нехришћански, 820.
нечастив, 251.
нечесов, 261.
нечиј, -а, -е, 32, 300, 427.
не чини, 719.
не̏чи̑ст, 153.
нечист, 817.
нечовек, 300.
нечуо, 690.
Нешо, 220.
нешто, 31, 392, 622, 817.
ни, 390, 721, 723, 777, 817, 821;
— даје одречено значење ,
с којима се слаже,
300; — и запета, 763; — међу
више реченичних делова,
765; — при набрајању или ређању,
766; — при предлогу
са сложеном заменицом, 721,
817, 821; — у правопису 805.
ни за што м. за ништа, 817.
ни — ни, 720, 729.
ни по чем, 817.
ни по што, 721, 821.

нигда, 37.
нигде, 721.
ниже, 39; — и други падеж, 665.
низ, 39; — и четврти падеж, 673.
ни̑з, 149.
низ реченични, 11, 724, 728, 759,
762, 785, 786, 787, 811.
низак, 254, 259, 420.
низа-те, 104.
низина, 177.
низок, 256.

није, 225, 459.
ниједан, 817.
нијесам, 64, 459, 819.
нијеси, 459.
ник, 466.
никад, 37, 721.
никакав, -а, -о, 32, 300, 426.
никаки, -а, -о, 32.
никако, 300.
никао, 496.
никне, 145.
никнути, 496.
нико, 31, 300, 392, 721, 817, 821.
никоговић, 261.
никоји, 300, 817.
Никола, 355.
николико, 32.
Никољ, 233, 418.
никох, 496.
Николић, 193.
ни на кога, 721.
ни на чијем, 821.
ни од куда, 821.
нисам, 64, 459, 819.
ниси, 459.
нит, 369; — нити, 369.
нити (нит’, ни), 40, 777; — и запета,
763; — међу више 
делова, 765, — при
набрајању или ређању, 766.
нити — нити, 720, 729.
нитко, 31, 229.
нитков, 229, 269.
нићи, 466.
ни у кога, 721, 821.

ницати, 130.
ничесов, 261.
ни̏чи̑, 64.
ничиј, -а, -е, 32, 64, 300, 427,
821.
ничице, 37.
Нишава, 196.
нишки, 257.
ништа, 31, 261, 392, 721, 821.
ништав, 261.
ништарија, 158.
ништа-човек, 273.
нј постаје њ, 86.

но̑, 66, 600, 730, 743, 744.
но, заменички дометак 811.
но- наставак, 172, 235, 236, 237,
241, 260, 261.
нов, 230.
Новак, 72.
новац, 74.
но̏ва̑ца̑, 74.
Нови Сад, 809.
Ново Брдо, 809.
но̏во сѐло, 599.
Но̏во̑ Сѐло, 599.
но́вца, 74.
новци, 83.
новчић, 193.
нога, 353, 359.
но̏гу̑, 359.
ноде, 96.
ножак, 206.
ножеви, 332.
ножем, 89.
ножи, 332.
ножица, 87.
нози, 353.
нокат, 322, 334.
но̀кти̑, 334.
ноктију, 334.
норац, 213.
нос, 44, 45.
носати, 611.
носац, 213.
носи, 514.
носи — носјо, 141.

носилац, 227, 324.
носиља, 169.
носиоци, 807.
носити, 35, 116, 514.
нотњи, 94.
ноћива, 134.
ноћивати, 36, 610, 611.
ноћити, 610, 611.
ноћиште, 209.
ноћњи, 94, 241.
ношај, 150.
ношен, 86.
но̏ши̑во, 72.
ношња, 85, 179.

нт- наставак за З-ће лице ,
440, 436, 438, 443, 452,
480, 520.
ну, 730.
ну- наставак глаголских основа,
122, 145, 449, 494, 496, 497,
нуријаш, 222.
нъ- наставак, 172, 235, 261, 269.
нѣсть, 459.

Њ непчани сугласник, 79; — постало
од нј, 86; — не трпи
пред собом зд, ст или шт,
102; — ко је увео у српску
азбуку, 46; — -{ń}- ко је увео
у латиницу, 47.
ња- наставак, 179, 241.
њга м. њега, 402.
ње, заменички 2. пад. ж. р. 261.
ње- наставак при придевским основама,
241.
њега, 86, 261, 402, 404.
њего, 402.
његов, -а, -о, 32, 261, 426.
Његуш, 224.
њези, 261.
њезин, -а, -о, 32, 261, 426.
њему, 402.
њен, -а, -о, 32, 261, 426.
њи- наставак при придевским
основама и видови, 423.
њим, 402.
њин, 261.

њих, 108, 261, 402.
њихан, -а, -о, 32, 261, 426.
њихов, -а, -о, 32, 108, 261, 426.
њој, 402.
њојзи, 815.
њу, 402.
њъ- наставак при придевским основама,
241.

О самогласник, 39; — после
непчаних сугласника, 89, 135,
345, 392, 417; — иде у е после
ц, 89, 354; — постало од е,
378, 379, 381; — мењањем
постало од е, 149; — 
63; — постало од л, 91,
165, 168, 324, 325, 346, 357,
364, 419; — се мења у а, 58,
130, 131, 153; — шири корен,
534; — везује две на једнако
сложене основе, 276.
о- наставак именски, 146, 147,
148, 152, 230, 279, 342, 345.
о- наставак врем. садаш., види
е- наставак.
о- уметак у глаголским облицима,
438, 452, 459, 480.
о̑ или о́ постало сажимањем, 64.
о, усклик, 22.
о, предлог при сложеним ,
285, 301, 303, 308; —
са 4-им и 7-им падежем, 678.
об, при сложеним основама, 285,
303, 308, 486.
оба, 313, 316, 405, 407, 408,
411; — и прирок, 593.
обавестити, 104.
обавити, 104.
обагњити, 473.
обадва, 405, 407, 408, 411, 815.
обадве, 815.
обадверучке, 815.
обадвоје, 815.
обадвојица, 815.
обазрети се, 512.
обала, 100.
обалити, 100.

обамрети, 104.
обамрле речи како се пишу, 814.
обапети, 104.
обарача, 218.
обарити, 100.
обасипати, 104.
обасути, 303.
обдан, 815.
обданица, 285.
обележје, 285.
оберучке, 272.
обеселити, 100.
обесити, 100.
обешењак, 228.
обиграти, 308.
обидем, 486.
обиђем, 486.
обикнути се, 100.

обилат, 243.
обилова, 135.
обилује, 144.
обиље, 23, 157.
обиснути, 100.
обити, 486.
обићи, 466, 486.
обичај, 100.
обичан и 6-ти падеж, 655.
обладати, 100.
облак, 100, 116, 149.
обла́ку, 810.
обла̑ку, 810.
облачити се, 35.
оближњи, 301.
облик и наставци му, 34, 105,
310, 311, 428, 432, 437, 439,
679. Види: облици.
облина, 177.
облити, 303.
облици подлога за образовање
основа, 108, 118, 137, 225,
226, 227, 228, 260; — ,
815; — изумрли, 815; —
именски у реченицама, 615 и
д.; — падежни и акценат, 810;
— у склапању сложених основа,
273, 295; — глаголски
и не, 818.

обнавља, 131.
обневидети, 819.
обнемоћи, 819.
обнети, 308.
обноћ, 815.
обод, 116, 149.
о̀бода̑ца̑, 72.
ободци, 98.
обоје, 405, 410.
обоји, -е, -а, 405.
обор, 149.
обоци, 98.
обрана, 151.
Обрадовић Доситије, 46.
образ, 149.
образовање слогова, 67.
обрамица, 285.
обрати, 308.

обрести, 451.
обрнут ред речи, 756, 757.
обртањ, 180.
обруч, 155.
обуваћи, 248.
обувен, 479.
обути, 473.
обући, 100.
ов постало од у, 128, 144, 149,
534, 540, 543; — од ꙑ, 149.
ов- уметак међу основом и 
у множини неких ,
332.
ов- наставак, 108, 178, 233, 252,
253, 261, 271, 418, 809.
ов, заменичка основа, 114, 395.
ова- наставак, 134, 135, 252, 253,
271, 449, 543; — и основа
времена садашњег, 143.
овај, -а, -о, 32, 114, 269, 395,
427.
овакав, -а, -о, 29, 32, 271.
оваквица, 215.
оваки, -а, -о, 32, 271, 427.
овако, 37.
оваков, 271.
овакови, 426.
овамо, 37, 272.
овамо-те, 811.

ован, 322.
ова́ца̑, 357.
овас, 322.
овда, 37, 272.
овде, 37, 96, 272.
овђе, 86.
ове године, како се пише ,
823.
оветшати, 96.
ови, 32, 427.
ов-ит, -а, -о, наставак, 247.
овнић, 193.
овновина, 178.
ово- наставак, 252, 253, 271.
ово, 622.
оволики, -а, -о, 32, 427.
оволико, 29.
овсеница, 215.

овсик, 203.
овсиште, 209.
овуда, 37, 272.
овудије, 272.
овца, 83, 357.
овчара, 163.
овчарица, 214.
овчарски, 257.
овчица, 83.
овъ, 269, 427.
овѫдѣ, 272.
огањ, 322.
огледало, 71.
огњан, 239.
огњиште, 345.
огњишче, 345.
огорелиште, 72.
ограничавање значења и 
по, 817; — трајање радње
глаголске, 610.
огребак, 205.
огрев, 148.
огрлица, 285.
огрљак, 202.
од, 39, 600, 601; — и други падеж,
664, 670; — и други падеж
у трпним реченицама, 710,
712.
одабрати, 104.

одавде, 37.
одагнати, 104.
одаднити, 104.
одадрети, 104.
одакле, 37; — у питању, 716,
815.
оданде, 37.
одапети, 104.
одапрети, 104, 490.
одасвуд, 104.
одаслати, 104.
одасути, 104.
одати, 97.
одатле, 37, 104.
одашиљати, 104.
одвајати, 59.
одвећ, 38, 815.
одвеће, 815.

одвише, 816.
одврх, 816.
одвугнути, 149.
одгонетљај, 150.
одева, 130.
одевен, 479.
оделити, 97.
одељење, 228.
одојче, 192.
одзада, 815.
одиста, 815.
одићи, 97.
од једанпут, 815.
од једаред, 815.
од једног пута, 815.
од једног реда, 815.
одлежава, 132.
одломак, 110, 205.
одлучивање или изузимање, 
предлогом, 39, 663.
одмах, 37, 815, 816.
одолева, 132.
одредница у сложеним основама,
277.
одређени начин, 34, 702.
одређени вид придевски, 414,
415, и д., 599; — и ,
421; — довољан за 2-ги
падеж припадања, 619; — у
глаголских придева, 447, 448.
одређеног лица заменица главна
реч, 734.
одречена реченица, неодређене
заменице и прилози, 721.
одречено значење како се даје
речима, 300.
одречено побрајање, 817.
одречни облик при бојазни и
закраћивању, 722.
одржати, 97.
одреднице у двема сложеним ,
275.
одрицање 718 и д.; — раширено
на више реченица или
додатака, 720; — опште у
реченици, 721; — оснажено
723.

одртина, 228.
одседлати, 82.
одсек, 82, 147; — у писању,
808.
одселе, 272, 815.
одселити, 82.
одсести, 82.
одсећи, 82.
одсјаивати, 82.
одскочити, 82.
одстајати, 82.
од то̀ли̑ч, 815.
одуд, 815.
о̀д-цара, 76.
одцепити, 98.
од час, 815.
одченути, 98.
одшалити, 82, 98.
одшалица, 98, 213.
одшетати, 82, 98, 807.
одшити, 82, 98.
одшкринути, 82.
о̏за̑д, 815.
оза́ди, 815.
озго, 37.
оздо, 37.
озепшћеш, 548.

о̏зи̑м, 153.
ои- самогласници, 63, 807.
ој, усклик, 22.
ој, постало снажењем из и, 149.
оја се једначи у аа, и сажима у
а̑, 66.
оје се једначи у оо, и сажима у
о̑, или о́, 66.
ок- наставак за придеве 256, 259.
ока- наставак за придеве, 256.
окле, 815.
оклен, 815.
оклоп, 149.
окнивен, 518.
окнити, 518.
окно, 172.
око, 39, 348, 373.
око, предлог, и други падеж, 666.

око- наставак за придеве, 256.
околнијех, 425.
околности у реченици и запета,
783.
објашњавање и две тачке, 790,
окомак, 205.
окопати, 303, 308.
ократак, 301.
окрњене речи како се пишу, 814.
окром, 39, 816.
Округ Подрински 809.
округао, 26.
окршањ, 180.
ол постало снажењем из л, 149.
ом и ем у 6-ом пад. именичке
промене, 319, 327.
ом стари наставак за 3-ћи пад.
множине у именица, 340, 350,
384.
омален, 301.
оманути, 303.
омета, 147.
омрцати, 130.
он, -а, -о, 29, 31, 114, 269, 392,
395, 400; — образац промене,
402.
онај, -а, -о, 32, 395, 427, 752.

онакав, -а, -о, 29, 32, 271, 426.
онаки, -а, -о, 32, 271, 427.
онако, 37, 741.
онаковац, 215.
онаков, 271.
онакови, 426.
онако — како, 774.
онамо, 37, 272, 746, 752.
онамо — куд, 774.
онда, 37, 272, 745.
онда — кад, 774.
онде, 37, 96, 272.
онде — где, 774.
оно, 622.
оновечери, 815.
онолики, -а, -о, 32, 427.
онолики — колики, 741.
онолико, 29.
ономад, 37.
ономадне, 656, 815.

ономлани, 815.
онуда, 37, 272.
онуда — куд, 774.
онудије, 272.
онудѣ, 272.
онъ, 427.
оња- наставак, 181.
оо сажето, 64.
опалити, 302.
опанак, 205.
опет, 37.
описати, 308.
описна граматика, 42.
опколити, 303, 308.
опкољава, 132.
опкоп, 20, 147.
опсести, 303.
оправка, 83.
опростити, и 2-ги падеж као ,
629.
опроштај, 150.
опроштен, 94.
Општина Београдска, 809.
општински, 26.
ор- наставак за диминут. глаг.
радњу, 136; — за именичке
основе, 161.

ор снажењем постало из р, 149.
о̏ра̑, 66.
орао, 66.
ораси, 331.
о̀расима, 331.
ораћи, 248.
орах, 107, 331.
орахов, 252.
орач, 72; — као образац, 318.
орачем, 89.
орашак, 107.
орашац, 52.
орашьць, 52.
Орашје, 24, 157.
орашчић, 107.
орјаткиња, 182.
орлић, 193.
о̏ро̑, 66.
оро- наставак, 267.
ортачина, 87.

оруђа говорна, 2, 44; — њихов
несклад шта изазива, 102.
оруђе, казано наставком, 167,
169, 218; — 6-им падежем, 648.
оруже, 101.
оружје, 101.
осам, 263, 266, 374.
освајати, 59.
осветити се, и 3-ћи пад., 637.
освитак, 295.
освитати, 130.
освојити, 59, 308.
оселе, 815.
осем, и 2-ги пад., 663.
осе́цати, 71.
осим (сем, осем), 39; — и 2-ги
падеж, 663, 816.
осироте, 125.
оскудица, 23.
ослободити, и 2-ги пад. као ,
629.
ослушкивати, 136.
осмак, 202
осми, 263.
осмъ, 263.
осмь, 374.
оснажено одрицање, 723.

основе, 15, 57, 109, 149, 315;
— наука о њима, 43, 105; —
просте или сложене, 117; —
сложене, 111, 273 и д.; —
сложене на једнако; 276; —
сложене од бројева, 298; —
сложене од готових облика,
295, 298; — глаголске, ,
придевске, заменичке,
прилошке, 118; — нове и 
употребљене основе
110; — непосредно од корена
изведене, 118; — од основа,
107, 118; — од облика ,
108, 118; — у глагола
432; — времен садашњег, 119,
434; — главна и одредница,
277; — зависна и главна у
сложеним основама, 277; —
начина неодређеног, 119, 120,
432, 433.
осну-а, 57, 109.
оснутак, 228.
особина, 229.
особит, 261.
особито, 38.
особна имена 24; — и велико
слово, 809; — и једнина, 597;
— сличне с одређеним ,
414.
осој, 149.
ост- наставак, 191.
остава, 151.
оставити се, и 2-ги пад. као ,
629.
остали, 698.
останак, 228.
остарели, -а, -о, 431, 447, 690.
остарео, 430, 447.
остарети, 611.
остатак, 228.
остати, 35, 558.
остраг, 37, 816.
острице, 212.
острово, 149.
от, предлог, 486.
от- наставак, 187.

отац, 52, 322.
отачанство, 189.
отаџбина, 82.
отворени слогови, 67.
отезати, 130.
отео, 63, 91.
отети, 469.
отидем, 486.
отиђем, 486.
отити, 486.
отићи, 486.
отићи ћемо, 548.
откати, 97.
откидох, 497.
откинуо, 497.
откинути, 497.
откле, 272, 815; — у питању, 716.
отклен, 815.
открај, 816.

откуд, 815; — у питању, 716.
откуда, 746.
отмица, 213.
отоич, 815.
отока, 149.
ото̀ли̑ч, 815.
отпасти, 82.
отпор, 149.
отпут, 815.
отров, 149.
отуд, 815.
отца, 98.
отце, 98.
отци, 98.
отче, 98.
отьць, 52.
ох, 22.
охрону, 123.
оца, 98.
оце, 98.
оцеви, 332.
оцем, 89.
оцепити, 98.
оци, 98.
оцин, 240.
очас, 815.
оче, 98.
очев, 253.

очевина, 178.
оченути, 98.
очи, 313, 348, 373.
ошвањити се, 83.
ошве, 83.
оштар, 234.
оштар акценат, 70.
оџачар, 163.

П уснени сугласник, 79; — 
сугласник, 80; — тражи
л кад дође пред ј, 86.
па, при сложеним именичким основама,
301.
па, свеза, 40, 728.
пабирак, 205, 301.
пабирчи, 126.
Павао, 156, 325.

паведрина, 301.
павечера, 301.
павлака, 301.
павит, 116.
Павле, 343.
Павловић, 193.
павта, 83.
памет, 184.
пад, 17, 120, 154.
пад, 147.
падалиште, 227.
падеж, 217.
падеж први и наставци му, 230;
— како се познаје, 314; — у
синтакси, 615; — други, 314,
617–633; — с предлогом с,
675; — с предлогом против
(проћу), супрот, 676; — 2-ги
и трпно стање, 712; — трећи,
314, 634, 640; — с предлогом
против, супрот (проћу), 676;
— четврти, 314, 641–645,
753; — с предлозима за, међу,
итд. 677; — с предлозима на,
у, итд. 688; — пети, 314; —
и запета, 718; — и знак узвика,
800; — с предлогом 
подређеном реченицом,
775; — шести, 314,
648–655,

753; — с предлогом
с, 675; — с предлозима
за, међу, 677; — и трпно стање,
712; — седми, 314, 656;
— с предлогом при, 674; —
седми с предлозима на, у,
итд. 678.
падежи без предлога у ,
615, и д.; — и речи које
се по њима мењају, 22; — с
предлогом, 657 и д., — у 
облика, 447,
448; — и акценат, 810.
падежни додатци у питању, 716.
падем, 454.
падне, 454.
паднем, 454.
падну, 454.
паднувши, 454.
Паја, 156.

пак, 728.
пакал, 165.
пакао, 165.
паклен, 238.
палац, 324.
палеж, 217.
паликућа, 299.
палошем, 89.
памет, 72, 73.
памтивек, 273.
па-но, 811.
Панта, 152.
Пантелијић, 64.
Пантели̑ћ, 64.
пањ, 154.
пањеви, 89.
пањем, 89.
пао, 63.
паоци, 324.
па́пак, 322.
па̀пар, 322.
паперје, 301.
папрен, 26.
папри, 126.
па̏ра, 810.
паракати, 136.
па́рати, 59.
парац, 213.

парба, 195.
парожак, 301, 322.
па̏ром, 810.
па̑ром, 810.
па̀ром, 810.
пас, 52, 322, 323, 332.
па̑с, 66.
пас, 154.
пасе, 141.
пасиј, 231.
пасији, 231.
пасји, 231.
пасма, 198.
пасмо, 197, 346.
пасти, 451, 454, 456.
пасти ћу, 691.
пасторче, 192.
пастрмка, 206.

патак, 328.
патки, 353.
патку, 328.
патоса, 133.
патријаршијски, 64.
патче, 98.
паужина, 301.
паун-перо, 296.
паучљив, 251.
пафта, 83.
паха, 128.
пахуљ, 171.
паче, 98.
паша, 86, 154.
пашиница, 215.
пашовати, 135.
пашћу, 691.
пе, 468.
пе̏ва̑, 434.
певае, 434, 440.
певај, 34.
певају, 440.
певајући, 34, 37.
певали би, 549.
певали бисмо, 549.
певалиште, 227.
певам, 34.
певанија, 228.
певаније, 228.

пѐва̑нка, 228.
певање, 23, 228.
певао, 34, 91.
певао бих, 549.
певао је, 34.
певао сам, 546.
певати, 33, 34, 36, 58, 213, 442
444.
певаћеш, 34.
певац, 213.
пѐва̑ч, 72.
Пејак, 202.
пек, 106, 438, 450.
пека, 147.
пекав, 429.
пекао, 447.
пеке — пеко, 211.
пекиво, 109.
пекл, 447.
пекло, 429.

пекох, 438.
пекући, 429.
пењати, 471.
пе̏ња̑х, 471.
пење — пењо, 471.
пењем, 471.
пењи, 471.
пе̏њући, 471.
пепел, 149, 325.
пепељав, 250.
пепељаст, 245.
пепео, 149, 325.
перина, 19.
перје, 19.
пермисив, 706.
пермисивне реченице, 732, 740.
пернат, 19.
перни, 19.
перо, 19, 24, 149.
персијски језик, 42.
перфекат, 689.
перце, 19.
песак, 24, 321, 322, 597.
пескаоница, 66.
пескови, 24, 597.
песковит, 247.
песконица, 66.

пескуља, 171.
пет, 28, 263, 266, 316, 374; —
и прирок, 592.
пета, 183.
пета врста именичке промене,
378; — глаголске промене,
519.
пе̏та̑к, 202.
пе́так, 208.
петао, 25.
Петар Велики, 46.
пети, редни број, 263, 316.
пе́ти, 469, 471.
петина, 266.
пети падеж у синтакси, 646, 647;
— и запета, 781; — и знак
узвика, 800; — како се ,
314; — једнак с првим,
355.

пети раздео прве врсте промене
глаголске, 468.
петица, 266.
петља, 133.
петљанија, 228.
петнаест, 66.
петне̑ст, 66.
петори, -е, -а, 28, 267.
петоро и прирок, 594.
петоро, 267.
Петрову-дне, 811.
пећи, 429, 462, 548; као 
мењања, 462.
пеци, 87, 429.
пециво, 87, 109, 197.
пецијаше, 429.
пецкало, 167.
пече, 429.
печен, 429, 448.
пѐче̑нка, 228.
печењак, 228.
пи (пити), 57, 105, 106, 429, 121,
433, 449, 479.
пи̑, 64.
пивен, 479.
пиво, 148.
пивши, 429.
пие, 141.
пиј, 64, 429.

пијаше, 429.
пија̑х, 477.
пије, 474, 477.
пијен, 479.
пијеш, 429.
пијмо, 807.
пијући, 429.
пила, 429.
пилад, 597.
пиле, 25, 597.
пилета, 597.
пилећи, 233.
пилић, 597.
пилићи, 597.
пи̑мо, 64, 807.
пио, 63.
пир, 159.
пиркати, 136.

писа, 128, 519.
писак или главница, 44, 149.
писаљка, 206.
писана беседа, 806, 807.
писао, 91.
писао сам, 428.
писар, 162.
писаре, 327.
писарем, 327.
писарина, 176.
писаром, 327.
писару, 327.
писати, 35, 36, 610; — као 
мењања, 526.
пис-је — писјо, 434, 526, 527.
писк, 122.
пискарати, 136.
писмо, 198.
писну, 122.
пит, 479.
пита, 449.
питање у реченицама, 713; —
чега се тиче, 714; — како се
почиње, 716; — посредно и
непосредно, 799; — знак, 792,
797; — знак, и велико слово,
808.
пити, 35, 105, 121, 429, 433, 442,
473, 474.
питоми, 126.

пише, 142, 434, 519, 526.
пишем, 34, 428.
пи́ши, 527.
пишталина, 227.
пл, 149, 154.
плавити, 57.
плавоок, 63.
плавуља, 171.
пладновати, 96.
плак, 154.
плакати, 36, 610.
пландовати, 96.
планути, 611.
плати, 107, 433.
платнен, 26.
плаћа, 107, 131.
плаћати, 107, 433.
плах, 230.

плач, 154.
плачљив, 251.
плашен, 101.
плашјен, 101.
плашт-ем, 327.
пле, 462.
плева, 148.
плев, 450.
плеве — плево, 462.
плевен, 462.
плевити, 462.
племе, 50, 74, 199; — као образац
мењања, 378.
племен, 378.
племе́на̑, 74.
племѐна, 74.
пле̏мена, 74.
плен, 172.
плео, 447.
плесан, 363, 365.
плесмо, 198.
плесн, 363.
плеснив, 251.
плести, 93; — као образац ,
451.
плет, 57, 130, 149, 154, 447, 449,
450.
плетавши, 446.
пле́та̑х, 455.

плетва, 186.
плете — плето, 141.
плети, 248, 462.
плетиво, 197.
плетијах, 455.
плетикоса, 299.
пле́ти̑ћи, 248.
плетл, 447.
плећаш, 222.
плеће, 154, 349, 368.
плећи, 313, 349, 368.
плешњу, 365.
плѐшћу, 548.
плива, 130.
пливати, 473.
плијеве — плијево, 462.
-{Plusquamperfectum}-, 691.
плити, 473.
плитак, 259.

плѣв, 172.
пловац, 213.
пловити, 57.
пловка, 83.
плодан, и 2-ги падеж као ,
655.
плот, 57, 149.
плу, 57, 149, 213.
плуг, 210.
плута, 183.
плуто, 183.
плућа, 44, 45, 57.
плънъ, 235.
пље, 462.
пљети, 462.
пљоснат, 243.
пљоштимице, 272.
пљу̀ва̑нка, 228.
пљувати, 540.
пљујем, 540.
пљус, 22.
пљуска, 147.
пљуца, 122.
пљуцати, 136.
пљуцка, 122.
пљуцкати, 136.
пљуцну, 122.
пљушт-ем, 327.

пне — пно, 468, 471.
по, 39, 126, 468, 815; — при
именским сложеним основама,
286, 301; — при глаголским
основама, 307; — с 4-им и
7-им падежем, 678; — и 
значења, 817.
победа, 151.
побези, 466.
побећи, 466.
побити, 307.
поблизу, 817.
побожићњи, 286.
поболева, 132.
побољи, 817.
побра, 342.
побрајање и две тачке, 789, 790;
одречено, 817.
побрати, 307.
побратим, 18, 111, 126.
побратимство, 18.
Побрђе, 273, 286.

по́бро, 152, 342.
по вас дан, 817.
повелик, 273.
повелики, 301.
по̀веса̑мце, 72.
повесмо, 198.
повијуша, 116.
повиле, 125.
повише, 816.
поводањ, 180.
поводљив, 251.
повој, 57.
повратак, 205.
по̀врата̑ка̑, 72.
повратни глаголи, 35, 609; — и
2. пад. као допуна, 628; — и
3-ћи пад., 637.
повратуша, 223.
повраћај, 150.
поврх, 665, 816.
погађачица, 214.
погибао, 168, 364.
погибл, 364.
погибла, 497.
погибох, 497.

поглавар, 163.
поглед, 147.
погле́дати, 58.
погодба у реченици, 732; — у
подређеној реченици, 739; —
уступна, 740; — и два будућа
времена, 692; — и прошасти
придев, 700.
погодбене свезе, 739.
погодбени начин, 545, 549, 702,
708, 738.
погодбено будуће, 695.
погорелац, 227.
погреб, 147.
погрева, 130.
погрда казана наставком, 164,
175.
под, 13, 39; — у сложеним ,
287; — при глаголским
основама, 303, 307; — с
4-им и 6-им падежем, 677.
подавити, 104.
подалеко, 817.
поданик, 97.
по да́ну, 75.
пода-њ, 104.
пода-се, 104.
подасути, 104.
пода-те, 104.
подбрадак, 287.
подбрадник, 204.
подбунути, 499.
подбуо, 499.
подвеза, 147.
подводан, 287.
по двоје, 817.
подглавак, 287.
Подгорац, 287.
Подгоричанин, 86.
подградити, 303.
подгрејати, 307.
подгрљача, 287.
по десеторо, 817.
подешавање гласова при 
основа, 109.
подзимак, 287.
по̏д-јесе̑н, 76.

подмет, 709.
подмет у реченици, 4, 8, 35, 162,
609, 709, 758; — које речи
бивају, 22, 552, 553, 554; —
како се тражи, 553; — више
подмета у реченици, 563, —
више подмета и прирок, 585,
586; — више подмета и 
по роду и по лицу, 590;
— више подмета уз један ,
611; — неозначен у ,
562; — неодређен
и време садашње, 682; — у
трпним реченицама, 710, 711,
712; — непознат или у ,
713, 714; — нема у ,
643, 644; — ,
560, 614, 750; — 
подмета избегнути, 589;
— и 2-ги падеж, 633; — и
3-ћи падеж, 640; — и 4-ти ,
643, 644; — и 5-ти ,
646, 647; — веза за 
мисао и средњи род,
598; — у реду речи, 796; —
у средњем роду, значи нешто
неодређено, 598; — при 
облицима, 
у сложеним именицама,
299; — у ком је падежу, 615;
— више подмета и запета,
764, 767; — општи и запета,
767.
подметнути, 303.
подметов, додатак подређена ,
731; — начин 
реченица, 753.
подметови додатци, 564, 567; —
самостални, 568, 769, 770.
подмету додане реченице, 565,
732, 747.
подне, 815.
подно, 816.
подножје, 287.
подножник, 204.
подобар, 301.
подоста, 817.

подраст, 153.
подређена глаголска радња, 696.
подређене реченице, 724; — ,
и подметне 771; — ,
773; — скраћене, 753;
— према главној реченици, 731;
— пред својом главном и запета,
778; — и главна реч
којој се додају, 772; — и казивање
будућег времена у њима,
145; — за предмет, 737;
— намере и предмета како се
скраћују, 755; — за намеру,
738; — за погодбу, 739; —
погодбене и два будућа времена,
692; — за време, 680;
745; — за поређење или начин,
741; — за место, 746;
за последицу или узрок, 747;
— за време, последицу или
узрок како се скраћују, 754;
— с показном заменицон, 752;
— именичке и запета, 771; —
придевске и запета; 772, 773;
— у реду речи, 757.
подређивање, 724, 726, 727, 731.
Подриње, 111, 157, 286.
подробац, 213.
подручје, 157.
подсести, 82.
подсећи, 82.
подсирити, 82.
подсмех, 82.
подстрешје, 287.
подуврети, 490.
подужица, 301.
подупирач, 218.
подушје, 157.
подчинити, 98, 807.
по̑ђе, 810.
по́ђе, 810.
пођем, 62, 486.
пожени, 537.
поженути, 537.
пожњака, 202.
пожешкиња, 182.

пожутети, 610.
по за дуго, 817.
по за један колац, 816.
позајмљене речи, 115.
поздравље, 72.
позлата, 151.
познава, 130, 532.
познавати, 532.
познаје, 532.
познаник, 228.
познанство, 228.
познат, 475, 479.
познати, 475.
познатог лица заменица, 745, 746.
познија промени личне заменице,
400, 401.
познјака, 202.
позор, 149.
позоришни, 102.
по-идем, 486.
поизодносити, 611.

поименце, 272, 815.
пој, 515.
појак, 817.
појас, 66.
појац, 213.
појачавање смисла прилогом, 822.
појдем, 62, 486.
по један, 817.
појединце, 37.
поји, 105.
појисте, 105.
појити, 57, 59, 515.
појти, 62, 96, 486.
појутарје, 286.
показне заменице, 32, 605, 606;
— као свеза међу реченицама,
747; — као копча међу главном
и подређеном реченицом
752.
покорник, 204.
по каткад, 817.
по́ке, 64.
поклања, 131.
поклич, 153.
покој, 149.
покољ, 154.
покрај, 96, 816.

покрајина, 286.
пократак, 273, 301.
покрива, 130.
покривати, 58.
покрити, 58.
покрут, 301.
покрштењак, 228.
полагано, 37.
пол-две, 815.
полеђина, 286.
полетар, 110, 162.
полетарац, 71.
полетну, 122.
полете, 122.
полетети, 610.
поли(ти), 61, — поливати, 61.
политичко-сатирички, 811.
пол-ноћи, 815.
полог, 149.
положај, 150.

положај спрам какве ствари или
лица, казан предлогом, 39; —
више какве ствари или лица,
39; — у унутрашњости какве
ствари, 39; — према нечем,
и предлог к, 672; — казан
предлогом, 676.
полојит, 57.
полошке, 272, 815.
полубрат, 273.
полужје, 286.
полукав, 301.
полупати, 307.
пољарина, 176.
поље, 154; — као образац, 344.
пољевит, 247.
пољице, 212.
Пољкиња, 182.
пољски, 26; — језик, 42.
помагати, 59, 130.
помагач, 218.
помајка, 301.
по мало, 817.
помекан, 817.
помекше, 817.
по̏ме̑н, 72.

поменути, и 2-ги пад. као ,
629.
поминати, 130.
помињати, 130, 184.
помирити се, 35.
помишљаи, 807.
помишљај, 150.
помишљаји, 807.
помњив, 251.
помогнем, 466.
поможем, 465, 466.
поможеш, 465.
помолца (помолац), 91.
Поморавље, 157.
помотњик, 94.
помоћ, 365.
помоћи, 95, 130, 466; — и 3-ћи
пад. 636.
помоћни глагол у питању, 715;
— у одрицању, 718.
помоћњик, 94.

помоћу, 101, 365.
понављање и запета, 770; —
означено предлогом по, 817;
у радњи глаголској, 610; —
и тачка и запета, 785; — и
две тачке, 790.
понајбољи, 301.
понајвећи, 301.
понајпре, 817.
понапред, 816.
понатицати, 611.
понедељак, 809.
понедељник, 72.
по неки пут, 817.
по нешто, 817.
по ниже, 816.
понирем, 103.
понирјем, 103.
понос, 116.
поноћи, 815.
понуда, 151.
поњаветина, 175.
поодавно, 817.
поодмаћи, 63.
по оке, 64.
поочим, 63.

пооштар, 63.
попети, 50.
попијен, 429.
поплаветне, 125.
поплетица, 213.
поп-Марко, 811.
попнем, 50, 471.
попов, 26, 599.
по, предлог за понављање, ред,
меру, 817.
попреко, 816.
попријед, 816.
попузљив, 85.
поради, 816.
порашта, 815.
пор̈вица, 807, ђ.
поребарке, 272, 815.
поред, 39, 673; — и 2-ги падеж,
664.
поређен придев у реченицама,
600, 601, 743.
поређења други ред, 601.

поређење придева, 258; — 
6-им пад. 654; — ,
при оснаженом ,
723; — у реченици,
578, 732; — као подређена реченица,
741, 742; — по ,
743; — по мери
у реченицама, 744.
порез, 147.
пореза, 147.
порекло, 165.
порени, окрени, 537.
пореза, 537.
Пореч, 155.
порити, 59.
породиља, 169.
породице ре́чи̑, 116.
поса̑, 66.
Посавље, 72, 273.
посал, 325.
посао, 66, 91, 325.
посве, 815.
посвета, 151.
по с два, 816.
посебан, 261.

посебице, 37.
по̀-селима, 76.
посилати, 130.
поскочица, 213.
посл, 325.
после, 13, 37, 39; — и други
падеж, 668.
последица у реченици, 732; —
— и подређена реченица, 747;
754.
последњи, 423.
посмицати, 611.
посмрче, 286.
по̀со̑, 66.
пособак, 229.
пособац, 229.
пособица, 229.
посред, 39, 816.
посредно образоване основе, 112;
— питање, 798.
по̀стали̑, 447.
постанак, 228.
поста́ње, 71.

постао, 447.
постати, 35; — спона у ,
558.
постигавши, 37.
по сто дуката, 817.
постола, 149.
по с три копља, 816, 817.
поступача, 218.
поступно, 37.
поступност у побрајању и ,
766.
потање, 817.
потва́рати, 59.
потврђи, 817.
потврђивање и две тачке, 790.
потег, 147.
потискао, 498.
потискох, 498.
потисла, 498.
потиснути, 497, 498.
потиште, 498.
поткивач, 218.
поткова, 57, 149.
потку-а, 57.

по том, 229, 261.
потомак, 229; — и наставак ић,
193.
потомство, 229.
потоња радња у будућности, 692;
— прошаста и начин ,
707.
потоњи, 261.
потоњи и предњи чин у ,
693.
поток, 70.
поточар, 163.
поточара, 163.
потпалити, 303, 307.
потпирача, 218.
потпомогнем, 466.
потпомоћи, 466.
потпора, 149.
потрбушке, 37, 815.
потребит, 247.
потрес, 147.
потркалиште, 72.
по троје, 817.

потурити, 303.
потурчењак, 228.
поћи, 33, 62, 71, 96, 486.
по у годинама, 817.
поустајати, 611.
похвала, 151.
поцрнети, 610.
почелак, 324.
почем, 817.
по чем, 817.
по чему, 817.
почетак, 228.
почетак нечега, казан ,
610, 613, 658, 664.
почети, 469.
почетци, 98, 807.
почивалиште, 227.
почивка и нечиј говор, 796; —
међу бројевима, 795; — и
уметнута реченица, 794; —
знак, 793.
починити, 98.
почињати, 130.
почн, 450.

почтен, 99.
по́ша, 220.
пошиљати, 130.
поштен, 99.
пошто, 745, 817.
по што, 817.
по што је, 75.
пр, 130, 149, 213, 265.
пра, 128.
пра, при сложеним именским ,
301.
прав, 26, 73, 249.
правац, казан предлогом, 39, 575,
657, 658, 661, 667, 673; — и
кретање у синтакси, 657; —
у мисленом смислу, 660.
правопис, 805 и д.; — и , 814.
прадед, 301.
празник, 72, 809.
празнорук, 279.
праља, 169.
прамајка, 301.

прамичак, 206.
праотац, 301.
прапрадед, 301.
прас, усклик, 22.
прасад, 597.
пра̏са̑ка̑, 357.
прасе, 192, 382, 597.
прасећи, 233.
праска, 115, 357.
прасква, 357.
прастари, 301.
прасци, 597.
прати, 130.
пратилац, 324.
пратиоци, 807.
праћакати, 136.
праунук, 301.
прах, 149.
прашак, 149, 206.
прва врста именске промене, 318
и д.; — глаголске промене, 450.
први, 28, 249, 265.

први падеж, 615, 647; — и 
који га обележавају,
146.
први раздео треће врсте глаг.
промене, 502; — пете врсте
глаг. промене, 520.
пре, 13, 37, 39; — при 
основама, 301, 307, 309;
— и други падеж, 668.
пре, од прети, 512.
пребогат, 301.
пребол, 147.
превалца (превалац), 91.
преварљив, 251.
превелик, 301.
превести, 309.
превити, 309.
превратити, 309.
прег, 466.
прегибак, 205.
прегибао, 168.
прегне, 145.
прегнутина, 228.
прегристи, 309.

пред, предлог, 13, 39; — при
сложеним основама, 288, 303;
— с 4-им и 6-им пад. 677.
пред, 121, 169.
предаја, 148.
преданити, 307, 309.
предати, 307.
преде, 141.
преди, 64.
предиво, 197.
предло, 165.
предлог при одреченим ,
721; — и заменица у
једној речи, 815; — и име у
једној речи, 815, 816; — и
прилог у једној речи, 815; — и
ни сложено са заменицом, 821.
предлози, 21, 39; — ,
75; — у сложеним ,
111; — и њихови корени,
114; — у слагању основа,
274, 280; — и именске
основе, 301; — и глаголске
основе, 302; — за трајање
радње, 611; — с падежима у
синтакси, 657; — и време, 658;
— и мислени смисао за место и
време 660; — једни исти и разна
значења, 661; — с два или
три падежа, 662; — састављени
с другим речима, 814;
— у приложном значењу, 816;
— сложени, 816.
предмет радње глаголске, 35,
162, 205, 709; — у сложеним
основама, 297, 299; — у
реченици, 572, 573, 609; —
у 2-гом падежу, 625; — уз
глаголске именице, 632; — у
четвртом падежу, 641; — непознат
или у питању, 713, 714;
— казан реченицом и запета,
776; — више њих уз један
глагол, 611.
предметна реченица, 732, 737,
771; — како се скраћује, 755;
— и запета, 776.

предметни глаголи, 609.
предметов самостални додатак
и 6-ти падеж, 653; — при
скраћивању реченица, 753.
предња и потоња радња у ,
692.
предњи и потоњи чин у ,
693, 707.
предручак, 288.
председник, 82, 807.
представа и реч, 3, 552.
представка, 82.
предци, 98.
пређашње време, 34.
пређашње свршено време, 429,
430, 445, 685; — за радњу
будућу, 688; — глагола бити
и начин погодбени, 708; —
казано временом садашњим,
683; — за жељење и дивљење,
687.
пређашње несвршено време, 429,
430, 690; — како постаде 441,

— и свршени глаголи, 441;
477, 482, 495, 686; — за 
и дивљење, 687.
пређе, 37.
прежива, 128.
презати, 130.
презиме у 2-ом пад. припадања
619.
презирање, казано наставком,
164, 175.
прекида знак, 802; — и велико
слово, 808.
прекинут говор, 802.
преко, 39, 66, 810; — и други
пад., 667.
пре̑ко, 810.
преко̀-куће̑, 76.
прекопати, 309.
преко сред Косова, 816.
преко сред сриједе, 816.
прекрвник, 301.
прекрет, 147.
прекупац, 213.

прелазна радња глаголска, 126,
732.
прелазни глаголи, 35, 609, 698;
— и З-ћи пад. 655; — и ,
641; — и трпно стање, 701;
— и предметна реченица, 737.
пре́лац, 227.
прелити, 309.
прело, 165.
прелом реченица, 787, 791.
преља, 169.
пре̑м, 512.
премален, 301.
премда, 740, 815.
премештање сугласника, 81, 96.
пре́мо, 512.
пренемагати се, 819.
преобука, 116.
препек, 147.
препека, 147.
преплатити, 309.
препрека, 151.
препријатељ, 301.
пресека, 147.
пресолити, 309.
престајати, 307.
прести, 93, 121, 451.
пресути, 309.
претварање сугласника, старо,
81, 93.
пре́те, 512.
претека, 147.
прети, 512.
претити и 3-ћи пад., 636.
преткутњица, 288.
претоварити, 309.
преучен, 273.
пре̑ш, 512.
пржи-баба, 273.
при, 39; — у сложеним ,
289, 301, 307; — и
7-ми падеж, 674.
прибегава, 132.
прибегор, 161.
прибедрица, 289.
прибрати, 307.
прибројити, 307.

пригоркиња, 289.
придеви, 21, 26, 310, 311; — и
род, 27; — и њихови корени,
113; — бројни, 316; — и
њихова промена, 316, 414 и д.;
— одређеног и неодређеног
вида у реченици, 599; — у
реду речи, 756; — у подмету
554; — у прироку, 557; —
како се слажу кад су у ,
583; — поређени у ,
600, 601, 743; — 
618; — траже 2-ги пад.
као допуну, 627; — као 
додатак и запета,
769; — на ски пишу се 
словом и кад су од 
имена, 809; — од 
имена како се пишу, 809;
— сложени, 811.
придев прошасти у глагола, 429;
684, 689, 690, 698; — како постаје,
447; — исказује жељење

и благосиљане, 699; — и 
реченица, 700; — и
начин погодбени, 708; — за
будуће неизвесно, 694; — за
уступање или допуштање, 740;
— заступљен подређеном реченицом,
775.
придев трпни, 429, 701; — како
постаје, 448.
придевне заменице, 30, 32, 385,
426, 734; — за присвајање,
32; — за показивање, 32; —
за каквоћу, 32; — за меру и
количину, 32; — промена, 392.
придевни подметов додатак, 567,
732; — од 2-ог падежа, 570;
— како се слажу са својом
главном речју, 59; — у ком
су падежу, 615; — у виду ,
732, 733, 735, 771, 775.
придевска подређена реченица и
запета, 772, 773, 775.
придевске основе, 118; — 
за мислене именице, 190,
191; — како се изводе, 230;
— за поређење, 258.
придевски и именски облици у
сложеним основама, 296.
приземљаст, 289.
при́ја, 156.
пријатељ, 18, 185.
пријатељев, 252.
пријатељем, 340.
пријатељи, 340.
пријатељица, 156, 214.
пријатељски, 257.
приказ, 147.
прикла́пало, 167.
приклињања, 611.
прикрајак, 289.
прикумак, 289.
прилично, 817.
прилог, 21, 37, 740; — за место,
време, начин, меру, 37, 38,
— једносложни, 75; — уз ,
38; — уз друге прилоге,
38; — у сложеним основама,
111; — и корени у
гдекојих прилога, 114; — и
нарочит прилошки наставак,
815; — уз глаголске именице
у сложеним основама, 297; —
у именском прироку, 357; —
сложен, 811, 815, 816; — у
поређењу што и придеви, 600;
— неодређени у одреченој ,
721; — свеза међу реченицама,
745, 774; — ,
774; — за појачавање
смисла, 822; — за умеравање
значења, 822; — за време у
додатку прирокову, 745; — за
место у реченици, 746; — у
реченицама, 733; — у погодбеној
реченици, 739; — у реченицама
поређења или начина,
741; — поређен у ,
743; — главна реченица
уз начин неодређени као додатак,
704; — питању, 716;
— копча међу реченицама,
главном и подређеном, 702,
752; — и заменица у једној
речи, 816; — и предлог у једној
речи, 815; — од реченице,
805, 822; — и запета, 780.
прилог времена садашњега, 429,
430, 696, 733, 747; — како
постаје, 443; — немају 
глаголи, 443, 478; —
градиво за нове именске ,
226; — градиво за нове
придевске основе, 260; — 
скраћивања реченица, 754;
прилог врем. прошлог, 429, 430,
696, 697, 733; — како постаје,
446; — начин скраћивања реченица,
754; — заступљен подрећеном
реченицом, 775.
прилошке основе, 118, 272.
приложна реченица, 811.
приложна узречица начина и 
и запета, 780.

приложно значење у предлогу,
816.
прилуд, 301.
пример, 159.
Приморац, 289.
приморскијех, 425.
прионути, 63.
припадање, казано 2-им пад.,
617, 618, 619; — казано 3-им
пад. 638.
приповедање и начин заповедни,
707; — и погодбени начин,
708; — и време садашње, 683.
приповест, 77.
приповијест, 77.
припојава, 132.
припрема, 151.
приређене реченице, 724, 725,
727, 728, 777; — одвајају се
запетом, 762; — и тачка и
запета, 785.
прирез, 147.
прирок у реченици, 4, 8; — не
може бити без глагола, 22; —
шта је, 552; — глаголски, 556;
— именски, 556, 557; — изостављен,
561, 749, 750; —
у множини при бројевима,
591–594; — у слагању, 583,
584; — при два или више ,
585, 586; — и збирне
именице, 587; — у једнини и
у средњем роду при бројевивима,
592; — при збирним
бројевима у подмету, 594; —
тражи придев у неодређеном
виду, 599; — именски у ком
је падежу, 616; — именски и
6-ти падеж, 652, — именски
и начин неодређени, 703; —
именски и трпне реченице, 710;
— уз недовољне глаголе, 703;
— непознат или у питању,
713; — у питању, 715; — у
реду речи, 756; — при 
реченицама, 758; —
прирока̑ више у реченици, 563;
— прирока̑ више, и запета,
764, 767; — и додане му ,
565, 731, 746; — и
обични додатци, 564, 572, 753;
— и глаголски прилози, 696.
присвајање, казано 3-им пад.,
638.
присвојне заменице, 32, 603.
присвојни придеви, 231, 233, 252,
253, 618.
прислѐћи, 466.
присој, 149.
присоје, 289.
приспети, 473.
пристао, 148.
при́чало, 167.
причекати, 307.
при́шо, 220.
про̑, 66.
про, у сложеним основама, 290,
303, 306.
пробадати, 59, 130.
пробити, 488.
пробудем, 488.
пробуду, 488.

провалија, 151.
проваљивати, 71.
проваљивач, 218.
провлачити се, 35.
проводати, 611.
провођати, 218.
провођач, 218.
провртети, 610.
прогледати, 306.
проговорити, 306.
прогоревати, 36, 610.
продаја, 148.
продол, 290.
прождирати, 130.
прождрети, 130, 490.
прождрљив, 251.
прозор, 24.
прозукао, 499.
прозукла, 499.
прозукнути, 499.
прокај, 96.
прокисао, 273.

проклет, 108.
проклета, 130, 611.
проклетија, 228.
проклетиња, 228.
проклетство, 82, 108, 228, 807.
проклињање, казано прошастим
придевом, 699.
проклињати, 130.
проклиње, 130.
прокола, 149.
проламати, 71.
пролетњи, 241.
пролетос, 37.
пролеће, 290.
промаћи, 303.
промена имена, 316.
промена личних или именичких
заменица, 386.
промена придева, 414 и д; —
неодређених придева, 417; —
одређених придева, 421.
променљиве речи, 14.
промицати, 306.
прономинални корени, 114.

проносати, 611.
пропалица, 227.
пропевати, 306.
пропис, 20.
пропланак, 290.
прорицати, 130.
пророк, 57.
пророков, 252.
пророчица, 53, 214.
просвета, 149.
просека, 147.
просеница, 215.
проси, 449.
просидба, 186, 195.
просилац, 324.
просјак, 201.
просјачи, 126.
просјачина, 176.
простак, 202.
просте реченице, 580.
прости бројеви, 28, 607; — како
са пишу, 824.

прости глаголски облици, 428,
429, 432.
простор, казан 4-им пад., 645;
— 6-им пад., 650; — радњи
глаголској у реченици, 572,
575.
простран, 26, 235.
простра̏ни̑ (пространији), 64.
прострел, 165.
прострео, 165.
прострети, 490.
прострт, 448.
просто-повратни глаголи, 35.
протегљаст, 244.
против, 39; — са 2-им и 3-им
пад., 676.
протиница, 215.
протисли, 168.
протицати, 306.
проћи, 302.
проћу, са 2-им и 3-им падежем,
676.
професор, како се пише ,
823.
проходати, 306, 611.

прохтети, 511.
процвилети, 36.
процена, 151.
прочитао сам био, 428.
прошаста времена, 684.
прошасте радње, предња и ,
707.
прошасти придев, 429, 430, 431,
684, 689, 690, 698, 753; —
како постаје у глагола, 447,
— у казивању извршеног 
времена, 692; — за 
неизвесно, 694; — ,
благосиљање, заклињање
и проклињање, 699; — и 
реченице, 700, 708; —
за уступање или допуштање,
740; — градиво за нове ,
227.
прошен, 86.
прошиваљка, 206.
прошло време, 545, 546, 689,
690, 698.

прошло погодбено заступљено будућим,
695.
прошлога времена придев како
постаје, 446.
прошња, 85.
проштац, 98, 322.
прошца, 98.
пр̑са̑, 367.
прсак, 147.
прсат, 243.
пр̀си̑, 366; — прси, 366, 367.
прск, 122, 124, 147.
прскъ, 147.
прскао, 498.
прскох, 498.
прсла, 498.
прсну, 122.
прснути, 497, 498.
прст, 344.
прстен, 597.
прстење, 597.
пр́сти̑, 334.
прстију, 334.
пртљаш, 221.

пру, 512.
пругло, 165.
прут, 597.
прутаст, 245.
прутуља, 171.
пруће, 597.
прући, од прети, 512.
прућице, 212.
прх, 149.
пршта, 124.
прште, 498.
пршута, 115.
прѣ, види пре, 301.
пси, 332.
псима, 332.
птица, 23, 213.
пуда̀рина, 176.
пударица, 214.
пуж, 154.
пуз, 154.
пуклина, 227.
пукне, 145.
пун, 235.

пуначак, 255.
пуничин, 240.
пупчаст, 245.
пуре́нак, 228.
пурењак, 228.
пустиња, 182.
пустити, 516.
пусто̀ђа̑к, 277.
пустосват, 111, 277.
пут, 39, 327, 334; — и 2-ги ,
667.
пу̏та̑ца̑, 346.
путем, 327.
пу́ти̑, 334.
путо, 183.
путом, 327.
путоног, 279.
пухор, 161.
пуцати, 130.
пуце, 346.
пуцкарати, 136.
пуцкати, 136.
пуцњава, 196.
пу̏ша̑ка̑, 73.

пушта, 131.
пуштах, 516.
пуштен, 516.
пьн, 130, 154, 468.
пьне — пьно,  468.
пьсъ, 52.
пьт, 213.
пѣ, 213.
пѫть, 263.

Р, језични сугласник, 79; — и
самогласник и сугласник, 49;
— р̈ где се пише, 807, ђ.; — каткад
не трпи за собом ј, 103;
— раширено у ар, ор, ер, ир,
130, 149; — у ра, рѣ, ро, 149,
463, 489.
ра- наставак, 159, 234.
раван, 363.
равн, 363.
рад, 73, 230.
рад’ и 2-ги падеж, 670.
Радак, 202.

Радан, 173.
радања, 358.
Радета, 192.
радећи, 37.
ради (зарад’, рад’), 39; — и 2-ги
падеж, 670.
радим, 34, 72.
радих, 428.
радно стање, 609, 709.
радња, 358.
радња глаголска, 179, 609; —
предња и потоња, 707; — и
њен правац, 673; — и њено
средство, 648.
радњи, 358.
радовати се, 35.
Радовић, 193.
Радоња, 181.
рад’ — шта, 815.
Рађ, 155.
Рађев, 252.
Рађевина, 178.
ражањ, 322.
ражљутити, 85; — се, 85.

раз у сложеним основама, 291,
303, 305, 307.
разабрати, 104, 307.
разазнати, 104.
разасути, 104.
разбојац, 216.
разбери-де-те, 488.
разбити, 305.
разбој, 57, 72.
ра́збо̑ја̑, 72.
разбојиште, 116, 209.
разбратити, 305.
развр́сти, 456.
разгледати, 307.
разгорева, 132.
раздвојеност у приређеним ,
728, 729.
раздео први у првој глаголској
врсти, 450, 451; — први у
трећој врсти, 502; — први у
петој врсти, 520; — други у
првој врсти, 450, 456; — други
у трећој врсти, 504; — други
у петој врсти, 526; — трећи
у првој врсти, 450, 460; —
трећи у петој врсти, 534; —
четврти у првој врсти, 450,
462; — пети у првој врсти, 450,
468; — шести у првој врсти
450, 473; — седми у првој
врсти, 450, 489.
раздирати, 130.
раздоље, 291.
раздор, 57.
раздрети, 130.
разиграти, 303.
разједначивање дт и тт, 93.
разлик, 208.
различан, 52.
различак, 208.
различьнъ, 52.
разложит, 247.
разљутити се, 85.
разма, 272.
размирица, 291.
разнети, 305.
разрез, 147.
разумевати, 611.

Рајчета, 192.
рак, 73.
ракље, 169.
Ра́ко, 200.
раме, 199, 379.
ран, 235.
рана, 172.
рано, 13, 37.
рано-ранилац, 297.
рањава, 132.
ра̏њен, 108.
ра̏њеник, 108.
расад, 97.
расадник, 204.
расап, 97, 147.
расипати, 97.
расипач, 218.
раскида, 147.
расклопити, 305.
раскорак, 291.

раскршће, 291.
расла, 453.
распети, 82.
распињати, 130.
распитивати, 611.
распојас, 291.
распоп, 291.
, 291.
раст, 147.
раст, 168, 453.
раставити, 305.
растављање сугласника, 81, 104;
— речи, 805, 814.
растанак, 228.
растао, 453.
раствара, 131.
расти, 451, 453.
расточити, 82.
растурити, 303, 305, 307.
расудак, 552.
расудити, 97.
расудци, 98.
расцепити, 82.
рат, 73.
ратовати, 36.
ратови, 89.
рачун, 115.

раширити, 97.
рашта, 815; — у питању, 716.
рашћеретати, 85.
рашчинити, 85.
рашчовек, 85, 291.
рашчупати, 85.
рва, 128.
рвалиште, 227.
рд, 154.
рђа, 154.
рђавши, 259.
ре, постало из р, 463.
ребро 159, 346.
рева, 128.
ред речи, 756; — обрнут, 756;
— редован, 756, 757; — 
предлогом по, 817.
редован ред речи, 756, 757; —
реченица, 757.
реда, 147.

редак, 259.
редара, 162.
редни број, 28, 607, 811; — и
заменица у једној речи, 816;
— у писању, 824, 825; — 
како се пише, 825.
редњи, 241.
ређање и запета, 766; — и тачка
и запета, 785.
режањ, 180.
рез, 180.
рек, 57, 106, 120, 121, 130, 149.
река, 70, 77.
река’, 812.
рекао, 447.
рекл, 447.
рекне, 145.
рекнем, 466.
рекнути, 145.
рек’о, 812.
репат, 243.
репач, 219.
Ресава, 196.
реци, 87.
реци-де-те, 488.
рећи, 95, 121, 462, 464, 466.
рећи ћу, 75, 428; — ћеш 548.

реха, 211.
реч, 77, 78, 153; — и представа, 3;
— поједина, граница за 
фонетичних промена, 81.
рече, 34, 88.
реченица, 2, 4; — шта је, 552;
— проста и сложена, 580, 724,
750; — сложене 
и подређивањем 727, 731;
— и наука о њој, 43; — без подмета,
562; — без подмета и
род, 589, 598, 614; — без подмета
и 6-ти падеж, 640; — без
подмета и 4-ти падеж, 643, 644;
без подмета и трпно стање,
711; — без одређепог подмета
и трпно стање, 711; —
приређене, 724; — 
раздвојно, 729; — 
супротно, 729; — 

и споредне, 9, 10, 725, 726,
727; — зависне једна од друге,
726; — не може бити без ,
552; — додане, 565; —
додатак или допуна, 726; —
подређене, 724; — придевске,
732, 733, 735; — именичке,
732, 735; — предметне, 732,
737; — за погодбу, 732; —
уступне, 740; — за 
или пермисивне, 732, 740;
— за поређење или начин, 741;
— за време, 732, 745; — за
место, 732, 746; — за намеру,
732; — за последицу или ,
732, 747; — за поређење,
732; — упитне или за питање,
713 и д.; — упитне и 
знаци, 792, 797, 798; —
додане и њихове главне речи
у реду речи, 756; — и 
или обрнут њихов ред,
757; — уметнуте, 758, 784,
803; — приложне, 811; —
као прилози, 822; — ,
748; — скраћивање 
неодређеног начина, 703;
— скраћивање путем глаг. ,
696; — путем трпног
придева, 701; — главна и прилог
времена прошлог, 697; —
намере и време будуће, 691; —
две или више у одрицању, 720.
речем, 466.
реченични делови и слагање, 582;
— више њих и запета, 765.
реченични знаци, 759; — корист
од њих, 760; — које су,
761; — при скраћивању, 823.
реченични низ, 724, 728, 759,
762, 785, 786, 787, 801.
ре̑чи, 810; — ре́чи, 810; — ре́чи̑, 810.
речи акценатне, 75; — ,
13; — променљиве,
13; — домаће или позајмљене,
115; — једнаке у реченицама,
изостављају се, 751; — ,
803; — састављене, 805,
814; — растављене, 805; —
скраћене у правопису 805; —
граматичке, 806, 814; — ,
806, 814.
речит, 78, 247.
речју, 101.
речца, 99.
речце, 22.
ри, 479.
рибљи, 233, 423.
рибји, 423.
рибурина, 175.
ривен, 479.
риђ, 232, 259.
риђан, 173.
риђаст, 246.
ријѐка, 77.
ријети, 464.
ријех, 464.
ријеч, 77, 78.
рикати, 35.
Римљанка, 206.
рит, 73.
ри̏ти, 473.
рјечит, 78, 103.
рјечица, 103.
ро од р-самогласника, 149.

ро- наставак, 159, 234.
ров, 149.
рогач, 219.
рогат, 243.
рогуља, 171.
рогуша, 224.
род, 107.
род у именица, 25; — у ,
27; — и наставци му,
146, 230 — и падежа, 314; —
мешовит, 352, 369, 371; — у
глаголских облика, 431, 447,
448; — у реченицама без ,
589.
ро́да, 70.
родан, и додатак 6-ог пад., 655.
роди, 107.
родиља, 169.

родитељ, 18, 107, 185.
родитељка, 107.
родити, 18.
родност корена, 116.
рођен, 108.
рођење, 108, 228.
рожац, 52.
рожина, 87.
рожьць, 52.
рози, 331.
рок, 57, 106, 149.
ронац, 213.
роснат, 243.
росуља, 171.
рочити, 57, 611.
руд, 230, 232.
Ру̑дни̑к, 72.
руднички, 257.
Ружа, 355.
ружан, 26.
Ружице, 354.
ружичаст, 245.
Ружо, 355.
рук, 155.
рука, 51, 70, 353, 359.
рукодавац, 213.
руко̀да̑вник, 72.
рукопис, 20.
ру̀ку̑, 359.

ру̏ме̑н, 153.
Румљанин, 174.
Румљанка, 206.
руно, 172.
Руси, 46.
Русија, 168.
руски језик, 42.
руско-словенски, 811.
рухо, 147.
руци, 353.
ручак, 205.
рушт-ем, 327.
ръ- наставак, 159, 234.
рꙑ, 149.
рѣ, од р- самогласника, 149.
рѣз, 149.
рѣчь, 153.

С, 114; — зубни сугласник, 79;
— мукао сугласник, 80; —
постало од х пред и, 87, 331,
353; — постало од х, 130,
441, 445; — мења се у ш пред
непчаним сугласницима, 85; —
испада рад’ непчаних ,
188; — постаје од д и
т, 183, 184, 185, 444; — 
међу сугласнике, 444,
460; — не мења пред собом
д и т, 807.
с, предлог, у сложеним ,
292; — с 2-им и 6-им ,
675.
са, 39; — у сложеним основама,
292, 305, 307; — и други ,
670; — с 2-им и 6-им
пад, 675.
саби(ти), 61.
сабијати, 61.
сабор, 70.
сабрати, 305.
сав, сва, све, 32, 96, 269, 397.
Са́ва, 152; — Са̏ва, 355.
савезне заменице, 604, 733, 734,
752, 772.
са́вет, 77.
савијен, 479.
Савић, 193.

са́вјет, 77.
савколик, 32, 816.
Сављанин, 174.
саврх, 665, 816,
савски, 26, 809, 816.
сагнити, 473.
сад, 37, 149.
сада, 272.
садашња прошлост, 684, 689.
садашње време, 34, 429, 430,
679 и д.; — како постаје, 440;
— и неодређени начин, 682;
— и приповедачки слог, 683;
— историчко, 683, 707; — у
свршених глагола и време ,
691; — погодбено, 
будућим, 695.

садашњег времена основа, 119,
139, 432, 434, 435, 439, 468,
519, 520.
садашњег времена прилог, 429;
— како постаје, 443.
садити, 35.
садљика, 203.
садно, 816.
сажизати, 130.
сажимање самогласника, 56, 64,
807.
сажимати, 130.
сазад, 815.
сазнати, 307.
сакри(ти), 61.
сакривати, 61.
сакривен, 479.
сакупити, 305.
сам, -а, -о, 32, 269, 496, 459, 546,
810; — образац мењања, 392.
сам (јесам), 459, 540, 689.
са̑ма̑, 426.
самац, 215.
сам-други, 811.
самим, 399.
самими, 399.
самих, 399.
самица, 215.
са̑мо̑, 426.
са́мо, 810.
са̏мо, 810.
самогласник, 48; — у 
слогова, 67; — коренов
и снажење, 106; — крајњи у
основи отпада при образовању
нове основе, 110; — коренов
у основама неодређеног
начина, 121; — дуљи се или
шири, 136; — замењен ,
812.
самогласници српски које су, 49;
— непчани и ненепчани, 55;
— и подешавање сугласника
с њима, 81; — и њихове особине,
56.
самодевети, 277.

самодошлица, 277.
самокрес, 277
самопиклица, 277.
самораст, 277.
самоседми, 277.
самостални подметови додатци,
567, 568, 569, 642, 646, 653,
732, 735; — јављају се само
у неодређеном придевском виду,
599; — у ком су падежу,
615, 646, 653; — и запета,
769, 770; — уз именице и ,
771; — и слагање, 595.
самосталних реченица низање,
11.
самостално значење речи, 814.
самотвор, 230.
самотег, 147.
самотиња, 182.
самоток, 277.
самоук, 277.
самур-калпак, 296.
сан, 23, 52, 172, 322.
сандал-гаће, 296.
сандучина, 87.
саонице, 66.
сапети, 50.
сапињача, 218.
сапнем, 50.
Сарајевка, 206.

сасма, 272.
сасред, 816.
са́ставак, 205.
са́става̑ка̑, 72.
састављање речи у писању и
значење, 805, 814, 816.
саставити, 305.
састраг, 816.
сат, 52, 183.
са́ти̑, 334, 538.
сатрица, 213.
сатџија, 98.
сахат, 334.
са̀хати̑, 334.
сачекати, 36, 307.
саџија, 98.
с Богом, 806.

с братом, 806.
сва, 96, 816.
свагда, 13, 37, 272.
свагде, 816.
свадба, 82.
свађа, 131, 155.
свађати се, 35.
сва́ја, 156.
свак, 427.
свакад, 13, 37, 816.
свакъда, 272.
свакакав, -ва, -во, 32, 426.
свакаки, -а, -о, 32.
свака̑ко, 66, 816.
сваки, -а, -о, 32, 271, 427.
свако, 31, 392.
свакојак, -а -о, 32.
свакојаки, -а, -о, 32.
свакојако, 66.
свакоји, -а, -е, 32.
свакуд, 816.
свастика, 156.
сват, 183.
сватко, 31.
свачесов, 261.
сва̏чи̑, 64.
свачиј, -а, -е, 32, 64, 427.
свашта, 31, 392.
сваштозналац, 297.
све, 815.

Свевишњи, 809.
све̑дно, 64, 806.
сведочанство, 189.
свеза, 147.
свезе, 21, 40, 740; — ,
75; — и њихови корени,
114; — међу реченицама, 725;
— погодбене, 739; — састављене
с другим речима, 814.
свезнали, 297.
све-једно, 64, 806.
свекрова̑, 72.
свемогући, 297, 809.
све̑т, 73, 149, 242.
светао, 63.
светац, 322.

Свети Јован, 809.
светиња, 122.
Свети Сава, 809.
светитељ, 185.
светова, 135.
светогорац, 111, 214.
светца, 98.
светче, 98.
свећа, 86.
свеца, 98.
свечан, 239.
свече, 98.
свијем, 397.
свијех, 397.
свију, 397.
свилара, 163.
свилени(х), 350.
свилокос, 279.
свињарина, 176.
свира, 122.
свирај, 34.
свираљка, 206.
свирање, 228.
свирати, 34.
свирац, 213.
свирне, 145.
свирну, 122.
свирчев, 253.
свиск, 122.
свискао, 498.
свискох, 498.
свисла, 498.
свисну, 122.

свиснути, 497, 498.
свиште, 498.
свјема, 397.
сво̑га, 66, 398.
сво̑му, 398.
свод, 149.
своим, 807.
свој, -а, -е, 32, 270, 398, 603.
својак, 202.
својега, 66, 398.
својем, 398.
својему, 398.
својим, 807.

својина, казана 2-им пад., 617,
618.
својски, 37.
својство, казано 2-им пад., 620;
— казано извршеном 
радњом, 698; — трпним
придевом, 701.
својтљив, 251.
сво̑м, 398.
сво̑ме, 398.
свраб, 149.
сврб, 149.
сврбеж, 217.
сврдал, 165.
сврдао, 66, 165, 325.
сврдо̑, 66.
сврзи-брада, 299.
сврх, 665, 816.
свршена радња у прошлости,
684, 690; — не- основа 
садашњег, 145, 500; —
и аорист или пређашње , 685.
свршени глаголи, 610, 611; —
само у времену садашњем,
612; — и време садашње, 680,
681; — и садашње историчко,
683; — немају пређашњег 
времена, 441, 495,
686; — и време будуће, 691;
— за казивање предње радње
у будућности, 692; — немају
прилога времена садашњег,
443.
свуд, 272.
свуда, 37, 272.
свукуд, 37, 816.
свьт, 130.
свѣтъ, 149.
с-густ-не, 145.
с-густ-ну, 109.
с ђацима, 806.
с Ђуром, 806.
се, заменица, 268, 402, 602, 682;
— у реченицама без подмета,
614; — и трпно стање, 712.
се, глаголски корен, 534.
се — со, основа вр. сад. 538.
себе, 31, 229, 261, 388, 402, 602;
— промена, 387.
себезнао, 297.
себи, 261, 388, 602.
себица, 229.
север, 160.
сег, 180.
сед, придев, 159.
седам, 263, 266, 374.
се̏дати, 36, 610.
седба, 135.
седе, 454,
седејах, 506.
седелац, 227.
седем, 454.
седети, 33.
сѐдло, 346.
седми, 263.
седми падеж како се познаје,
314; — различан по акценту
од трећега, 329, 356, 375; —
у синтакси, 656; — с 
при, 674; — с 
на, у, итд., 678.
седми раздео прве глаголске ,
450, 489.
седмина, 266.
седмъ, 263.
седмь, 374.
седне, 145, 454.
седнем, 454.
седѣ, 124.
сеје — сејо, 519.

сежањ, 180.
сеј, 542.
сеја, 128, 534.
се́ја, 156.
сејати, као образац мењања, 536.
сеје — сејо, 534.
се́ка, 200.
секин, 240.
секира, 209.
секириште, 209.
Секула, 355.
Селак, 202.
селба, 195.

селијех, 350, 425.
село, 70, 165; — као образац
промене, 344.
селом, 350.
сеља(ти), 109, 131.
сељак, 202.
сељакуша, 224.
сељани, 333.
сељанин, 333.
сем и 2-ги падеж, 663.
Семберија, 158.
семе, 50, 77, 105, 106, 199.
семен, 105, 106.
семена, 105.
семенка, 206.
сен, 172.
сенара, 163.
сено, 23, 24, 54, 77, 172.
сенце, 216.
сеоба, 195.
сеоскијех, 425.
сести, 93, 451, 454.
сестра, 156.
сестрин, 240.
сетва, 186, 195.
сетити се и 2-ги падеж као ,
629.
сеткарити 136.
сећи, 95, 462.
сецалица, 227.
сецало, 167.
сеци, 87.
сецкати, 136.
сеча, 86, 154.
сечањ, 180.

сечем, 34.
сечива, 87.
сечиво, 197.
се́ша, 220.
си (јеси), 459, 546, 689.
си- наставак за 2-го лице глаг.
једнине, 436.
сив, 249.
сиваљ, 170.
сиваст, 246.
сивоња, 181.

сивуља, 171.
сиђети, 90.
сијати, 33, 90.
сијено, 54, 77.
си́ка, 200.
сила, 70.
силимице, 272.
силни, 91.
симитџија, 98.
симиџија, 98.
симо, 272.
син, 172.
синак, 341.
синко, 341.
сино, 54.
синовљи, 233.
синовчев, 253.
синоћ, 37.
синци, 341.
синчић, 109, 193.
сио, 90.
сипљајив, 251.
сир, 24, 597.
сир-збијало, 297.
сирови, 24, 597.
сирома̑, 64.
сиромаси, 87.
сиромаха, 64.
си̏рома̑ш, 153.
сиромашан, и 6-ти пад. као ,
655.
сиромаше, 88.
сиромаштво, 23, 188.
сиротова, 135.
сирочад, 194.
сисаљка, 206.
сисати, 130.

сит, 73, 242.
ситногорица, 277.
сито, 183.
сј иде у ш, 86.
сјај, 138.
сјаја, 508.
сјајан, 26.
сјајати, 138; — се, 508.
сја́кати, 138.
сја́кнути, 138.

сједијах, 506.
сје̏ме, 77.
сјутра, 816.
ск у двојењу слогова, 67.
ска- наставак, 257.
сказаљка, 206.
скакавица, 215.
скакалиште, 227.
скакати, 59.
скакуће, 143.
скакутати, 136.
скеларина, 176.
ски- наставак, 423, 809.
ски́дати, 58, 71.
скин’о, 812.
скинуо, 812.
скитачина, 176.
склад, 147.
склоп, 149.
склопити, 305.
ско- наставак, 257.
скок, 433.
скокну, 122.
скоро, 37.
скочи, 122.
скочити, 36, 59, 433, 610, 611.
скраћене речи, 805, 823.
скраћивање реченица, 748; —
замењивањем, 753; — 
прилозима, 696; — 
реченица, 750; — 
придевом, 701; — 
неодређеним, 703.
скркло се, 499.
скркнути се, 499.
скроз, 816.
скрпља, 131.
скуп, 259.

скупа, 37.
скупац, 215.
скупљи, 86.
скупотиња, 182.
ску́псти, 460.
скупши, 259.
скуп, 183.
скъ- наставак, 257.
слаб, 230.

слабачак, 255.
слава, 23, 70, 149.
славити, 516.
слављах, 516.
слављен, 516.
Славонија, 54.
славуи, 807.
славујев, 252.
славуји, 807.
слагање главних реченичних ,
582; — придевних и 
додатака с главном
речју, 595; — додатака с 
као с главном речју, 596.
слад, 184.
сладак, 27, 259, 420.
слађи, 86.
слама, 198.
сламка, 206.
сламњача, 219.
сла̏пши̑, 259.
сласт, 93, 184.
слати, 530.
слатка, 82.
слеме, 199.
слеп, 230.
слепачки(х) торбетина(х), 361.
слепити, 305.
слепица, 215.
слинав, 250.
сличност у реченици, 578.
слова и гласови срп. језика, 46.
словенски стари језик, 42.
словенски, крањски, језик, 42.
словенско стабло језика, 42.
словенство, 809.
слово, 149.

слогови и образовање њихово,
56; — отворени или ,
67; — и њихово ,
67; — у сложеним
речима, 68; — и акцентовање,
71; — кратки у разлици 
говора, 77.
сложена реченица, 11, 580, 724,
727, 728.
сложене основе, 111, 117, 273, и д.

сложене речи, 20.
сложени глаголски облици, 428,
545.
сложени предлози, 816.
слу, 149.
слуга, 210, 352, 359.
слу́гин, 240.
слу̀гу̑, 359.
служба, 195.
служити и 3-ћи падеж, 636.
слух, 211.
случај, 150.
сљубити се, 85.
сме̑, 476.
смед, 483.
Смедеревац, 214.
смедавши, 483.
смеде, 483.
смедијах, 483.
смедне, 500, 612.
смедох, 483.
смејати се, 33, 35.
смеје — смејо, 476.
сме̏ју̑, 476.
сме̑м, 476.
сме́мо, 476.
смео, 63, 698.
сместа, 816.
сме́те, 476.
сметењак, 228.
смети, 473, 476, 481, 483.
смет-је, 434.
смеће, 434.
смех, 211.
сме̑ш, 476.
смије — смијо, 476.
смишља, 131.
Смиљана, 173.
смо, 459.
сможден, 516.
смождити, 516.
смок, 147.
смоква, 83.
смрзлица, 227.
смрзлутак, 227.
смрт, 184.
смртца, 216.

смрца, 216,
смуђем, 89.
смутљивац, 215.
смѣти, 476.
сна̑, 64.
снага, 210.
снажнији акценат због снажења
у корену, 611.
снаси, 353.
снаха, 64, 353.
снаша, 155, 220.
снебити се, 488.
сне̑г, 74.
сне̑га, 74.
сне̏гови, 74.
снего̀вима, 74.
сне́гу, 74.
сни, 332.
снивати, 131.
снивен, 518.
сниже, 816.
снити, 131, 518.
снова, 128, 540.
сновати, 57, 540.
сноп, 540, 597.
снопље, 86, 157, 597.
сну, 57, 128, 149, 540.
сну-ати, 57.
снује — снујо, 540.
с њим, 806.
со̑, 23, 64, 91, 364, 365.
соба, 24.
собетина, 175.
сок, 147.
Со́ка, 200, 353.
соко̑, 64, 91, 325.
сокол, 64, 325.
соколови, 332.
Сокољанин, 86, 174.
Сокољанка, 206.
сол, 64, 364.
со̀лара, 163.
со̀лило, 167.
солити, 126.
сољу, 365.
сомљи, 233.
со́нице, 66.

Софија, 200.
спа(ти), 61.
спавам, 34.
спавао, 91.
спавати, 34, 61.
спа̀ваћи̑, 248.
спајање самогласника, 56, 64.
спарити, 305.
спасава, 132.
Спасенија, 158.
спасеније, 754.
спаситељ, 185.
спати, 61, 524.
спахијски, 63, 807.
спахи̑ски, 807.
спе — спо, 461, 473.
спећи, 524.
спи, 524.
спи̑м, 524; — спи̑ш, 524.
сплав, 149.
сплеткаш, 222.
спој, 515.
спојити, 305, 515.
споља, 816.
спона, 689; — у прироку, 557,
558; — изостављена, 559, 689,
749; — у сложеним ,
690; — и трпне ,
710; — у одрицању
718; — у реду речи, 756.
спор, 234.
според, 816.
споредна реченица, 9, 10, 12,
726, 727.
споредни и главни акценат, 71, 72.
спрам, 816.
спрега, 147.
спред, 816.
спреко, 816.
спрема, 198.
спријатељити, 305.
спроћ, 816.
спроћу, 816.
срам, и додатак 4-га падежа,
643.
срамота и додатак 4-га пад., 643.
срб, 154.

Србадија, 158, 809.
Србаљ, 154.
Срби, 46, 333.
срби, 126.
Ср̀би̑, 807.
Србија, 158, 807.
Србин, 46, 174, 333.
Србинов, 809.
србо-влаш, 276.
србуља, 171.
срдачце, 99.
срдашце, 99, 216.
срдити се, 35.
сребро, 24, 159, 597.
сред, 39; — и други падеж, 666.
сре́да, 77.
средњи, 241, 423.
средњи род, 25; — при 
подмету, 589; — значи
неодређеност, 598; — средња
рода два у подмету и прирок,
590; — при бројевима
у подмету, 591; — за
неодређену количину, 622.
средство, казано 6-им пад., 648.
Сремац, 74, 214.
Сре̑ма̑ца̑, 74.
Сре̑мче, 74, 88.
срести, 451, 454.
срете, 454.
сретем, 454.
Сретење, 809.
сретне, 454.
сретнем, 454.
сретњи, 241.
срећни, 241.
сријѐди, 77.
сркутати, 136.
срма, 70.
срна, 172.
срочити, 57.
Српкиња, 53.
Српска Краљевска Академија,
809.
Српска Народна Скупштина, 809.
српски, 82, 257, 423, 599, 809.
српски језик према словен.
42.

Српство, 82, 809.
Српчад, 194.
Српче, 25.
срце, 346.
ср́чко, 207.
ст у двојењу слогова, 67; —
постало разједначивањем од дт
или тт, 93; — пред којим сугласницима
не остаје, 102; —
на крају речи, 322; — на крају
основе, 346, 357, 419.
ста(ти), 61, 121, 433.
ста, број, 815.
стабар, 159.
стабло, 165, 346.
става, 148.
ставити и два 4-та падежа, 642.
стад, 484.
стадох, 484.
стаза, 154.
стаја, 61, 130, 148, 508.
стајавши, 429.
стајала, 429.
стајасмо, 429.
стајасте, 429.
стајати (ста̏јати), 36, 61, 429,
508, 509, 610.
ста̀јаћи̑, 248.
Ста́ка, 200, 353.
стакалце, 216.
стаклен, 238.
стакло, 96.
ста́лац, 227.
ста́леж, 227.
сталца (сталац), 91.
Стаменка, 206.
Стаменко, 207.
стан, 172.
Стана, 96.
станара, 162.
стане — стано, 145, 434, 478.
станем, 478.
стани, 478.
стани-де, 811.
Станијић, 64, 193.
Ста̀ниша, 355.
Стани̑ћ, 64, 193.

становати, 57.
Станисава, 200.
стану, 57.
станути, 145.
стање, 86.
стање радње глаголске, 709; —
како се глаголом исказује, 609;
— трпно, 545, 550, 701; —
и заменица се, 712; — 
именичким наставком, 88.
стао, 63, 91.
стар, 234.
Стара Планина, 809.
старети, 611.
старији, 259.
старинско претварање гласова,
93.
Старовлашанка, 206.
старојко, 207, 318.
староков, 230.
старопутина, 277.
староседелац, 277.
статва, 186.
стати, 36, 121, 433, 473, 478, 481,
484, 610; — спона у прироку
уз трајне глаголе, 558, 703;
— као помоћни глагол, 613.
ствар, као образац мењања, 362.
стварим, 376.
стварих, 376.
стварју, 101.
стварми, 376.
стварне именице, 23.
стварца, 216.
ство- наставак, 18, 107, 108, 226
227, 228, 229.
створитељев, 252.
стврдне, 145.
стврдну се, 123.
с-те- наставци, 105.
сте, глагол, 459.
Стеван, скраћено, 823.
Сте́во, 152.
стега, 147.
стегно, 172.
стеља, 154.
стеона, 292.

стигао, 496.
стигне, 145.
стигнем, 466.
стигни, 466.
стигнут, 466.
стигнути, 466, 496.
стид, с 4-им падежем, 643.
стиде, 125.
стиже, 88.
стизати, 130.
стићи, 466.
стихови и велика слова, 808.
стл, 149, 154.
сто, 28, 91, 149, 264.
с тога, 264, 747.
стожер, 160.
стој, 509.
Стоја, 96.
Стојан, 156; — скраћено, 823.
Стојанов, 418.
стојећак, 226.
стојећи, 429.
стојите, 429.
Сто́јо, 156.
Сто́ко, 200.
стопало, 167,
стопарац, 277.
сто-први, 811.
стотина, 266, 316; — у прироку,
592.
стотинак, 266.
стр, 121, 130, 149, 172, 235.
стра̑, 64.
страга, 816.
страдалац, 227.
стража, 154.
стражара, 163.
страна, 74, 172; — стра́на̑, 74.
стране речи, 160.
стра̑но, 74.
стра̑ну, 74.
страх, и четврти падеж, 643; —
и знак узвика, 800.
страха, 64.
страховит, 247.
стрв, 149,
стрг, 154.

стре, 121.
стрела, 165.
стреха, 211.
стрижен, 448.
стрићи, 462.
стриц, 319, 332.
стрицеви, 332.
стрицем, 89, 319.
стричев, 253.
стричеви, 332.
стричевић, 193.
стр̏ме̑н, 72, 153.
строво, 149.
стру, 149.
струга, 128.
стругар, 162.
струна, 172.
студе, 125.
сту̏де̑н, 153.
студен, 238.
студенклеп, 296.
Студеничанин, 86.
ступа, 147.
стьг, 154.
су, предлог, у сложеним ,
292, 301.
су, глаголски облик, 459.
суверица, 301.
сувише, 816.
сугласник у двојењу слогова, 67.
сугласници, 48; — које су, 49;
— како се деле по говорним
оруђима, 79; — по звучности,
80; — и њихове особине, 81;
— и једначење њихово по
звучности и по говорним ,
81, 85; — јотовање, 81;
— и подешавање са ,
81; — и старинско
претварање, 81; — преметање,
испадање и растјављање,
81, 104; — грлени пред 
и, 87; — пред
самогласником е, 88; — непчани
и самогласник о, 89; —
не мењају се пред апострофом,
812.

суглух, 301.
сугреб, 147.
сударити се, 35.
судија, 151, 352.
су̑ди̑м, 72.
судио, 63.
судити, и 3-ћи падеж, 636.
судиште, 209.
судњи, 241.
судци, 98, 807.
суђен, 108.
суђеник, 108, 228.
суждребна, 292.
сузетица, 301.
сукати, 172.
сукметица, 301.
сукно, 172.
сукња, 155.
сукрвица, 292.
сулуд, 301.
сулудаст, 246.
суначце, 99.
сунашце, 99.
сунце, 25.
сунцокрет, 147.
сунчан, 239.
супрот, 39, 816; — с 2-им и 3-им
падежем, 676.
супротност показана свезом, 40;
— у приређеним реченицама,
728, 730; — и знак почивке,
793.
супроћ, 816.
сур, 234.
суражица, 292.
сур̈жица, 807, ђ.
суродица, 301.
сусел, 147.
сусрести, 451.
сусрет, 147.
сутеска, 149.
сутра, 37, 816.
сутра-дан, 811.
сући, 459.
сух, 26, 73, 230, 259.
Суха Планина, 809.
сухомеђина, 277.

сухотиња, 182.
сушти, 459.
съл, 130.
сънъ, 52.
съп, 130, 147, 172, 461.
съпати, 172.
съпе — съпо, 461.
със, 130, 213.
съсати, 538.
съсе — съсо, 538.
сътельна, 292.
съто, 264.
сътъ, 52, 183.
сь, 272.
сѣ, 195, 519.
сѣд, 149.
сѣк, 154, 180.
сѣмо, 272.

Т зубни сугласник, 79; — 
сугласник, 80; — пред ц,
ч, ш може остати и ,
98; — испада пред ц,
ч, џ, 98; — избацује се ради
несклада говорних оруђа, 102;
— иде у с, 183, 184; — испада
пред л, 447; — испада
пред н, 497; — остаје каткад
без промене пред с и ш, ц
и ч, 807.
т- наставак за трпни придев,
448, 475, 479, 508; — за 3-ће
лице једнине у глагола, 436.
та, заменица, 395.
та- наставак, 183, 242, 263.
тад, 37.
тада, 272, 745, 752.
Таде, 343.
Тадија, 355.
тај, -а, -о, 32, 395, 752.
'таја, 128.
так, 130, 466.
такав, -а, -о, 29, 32, 271, 426,
741.
таки, -а, -о, 32, 271, 427, 745.
такља, 169.
тако, 37, 741, 747, 752.

таков, 271.
такови, 426.
тал, 91.
та̏лац, 324.
талпара, 163.
тамне, 125.
тамо, 37, 125, 272, 746, 752.
тамо — где, 774.
танак, 254, 259.
тане, као образац мењања, 378.
танет, 378.
танко-вита, 276.
танковрх, 279.
тањи, 86, 126.
тањирача, 219.
тап, 22.
тарем, 493.
тарући, 493.
та́та, 152.
таћи, 130.
тачка, 792; — и велико слово,
808; — знак скраћења, 823;
— уз родни број, 825.
тачка и запета, 785 и д.
тачки, 353.
ташт, 232.
ташта, 155.
тв, сугласници, 83.
тва- наставак, 186, 195.
тварь, 153.
тво̑га, 66, 398.
твој, -а, -е, 32, 83, 270, 398.
твојега, 66, 398.
твојему, 398.
твојем, 398.
тво̑м, 398.
тво̑ме, 398.
твому, 398.
твор, 83.
творах, 516.
творац, 213.
творен, 516.
твори, 105.
творити, 59, 83, 516; — и два
четврта падежа, 642; — ,
105.
тврд, 83, 259.

тврдоглав, 279.
тврдоуст, 63, 273.
тврђа, 155.
те, 40, 402, 602, 728, 811.
те- наставак глаголски, 436.
тебе, 388, 402, 602.
теби, 388, 602.
тег, 147, 254.
тежак, 201, 254, 259.
тежина, казана 4-им падежем,
645.
тек, 37, 745.
тек, 57, 106, 120, 130, 149.
текућ, 443.
телад, 24, 194, 372, 597.
тела́дма, 372.
тела̀лина, 176.
телац, 382.
теле, 192, 382, 597.
телѐта, 382.
телећак, 202.
телећи, 233.
те̑ло, 70, 383.
телца (телац), 91.
тељ- наставак, 107, 185.
теме, 50, 74, 199.
темељит, 247.
теме́на̑, 74.
темѐна, 74.
те̏мена, 74.
теоци, 382, 597.
тепање, и основе да значење у
том смислу обележе, 152, 156,
207.
тепсти се, 460.
тер, 728.
тѐра̑нка, 228.
терба, 195.
теса, 128.
тесан, 259.
теско̀та, 190.
тестаменат, 115,
тетин, 240.
тетки, 353.
тећи, 35, 36, 95, 462.
тециво, 87, 197,
тецијах, 467.

тѐча̑х, 467.
тешко, усклик, 22, 82.
ти, 29, 31, 268; — како се мења,
387.
ти, заменички облик, 387.
ти- наставак, 105, 444; — и д и
т пред њим, 93.
тии(ћи)- наставак, 265.
тиква, 83.
тиквић, 193.
тилутице, 272.
тим, 743.
тиск, 168, 179, 743.
тисућа, 264, 316.
ти̏ти, 473.
тих, 230, 259.
тицати, 130.
тиши, 86.
тишина, 53, 177.
тишма, 102.
тишња, 179.
тишта, 508.
тиштати, 508.
тишт-ма, 102.
тј постаје ћ, 86, 486.
тка, 128.
ткалца (ткалац) 91.
ткаља, 169.
ткати, 539.
тке — тко, 539.
тко, 96, 396.
тк-онт, 539.
тку, 539.
тла́ка, 149.
тлачити, 149.
тлък, 149.
тлъстъ, 242.
тњ постало разједначењем од
ћњ, 94.
то, заменица, 622, 743.
то, заменички дометак, 396.
то- наставак, 183, 242, 263, 264,
269.
тоболца (тоболац), 91.
тобџија, 82.
тов, 149.
Тодице, 354.

то јест, како се скраћује у ,
823.
ток, 57.
то ли, 744.
толики, -а, -о, 32, 427.
толики — колики, 741.
толико, 29, 747.
тоне — тоно, 494.
тону, 449, 494.
тонути, 495.
тоњах, 495.
топ, 130.
топал, 26, 91.
топлик, 204.
топлица, 215.
топот, 187.
топрв, 816.
торбак, 202.
торокуша, 223.
точак, 205.
точасмо, 429.
точен, 429.
точећи, 429.
точи, 429.
точив, 429.
точили, 429..
точимо, 429.
точити, 57, 429.
То́шо, 220.
тра̀вара, 162.
травка, 83.
травуљина, 175.
травчица, 83.
тражи(ти), 109.
тражи, 126.
трајање радње у глагола, 36,
121, 133, 134, 141, 142, 610,
658; — у прошлости, 684,
686; — и прилог времена садашњег,
696; — и време садашње, 679,
680.
трајати, 35, 611.
тр̈ах, 493.
трвен, 493.
трвеник, 228.
тргне, 145.
трговчић, 83.

тре, 141.
трем, 493.
трен, 172.
тренутни глаголи, 36, 610.
трепет, 187.
трепетуша, 223.
трес, 147, 432, 445, 450.
тресавица, 215.
тресавши, 446.
тресао бејах, 547.
тресао сам, 546.
тресао сам био, 547.
тре́са̑х, 457.
тресе — тресо, 141, 432, 434, 441, 443.
тресем, 432.
тре̏се̑т, 187.
тресијах, 441, 457.
тресне, 434.
тресох, 445.
трести, 432; — као образац ,
456.
тресући, 443.
тресѣах, 441.
третии, 265.
треће врсте промене именичке,
351; — промене глаголске,
501.
трећак, 202.
трећи, 265.
трећина, 266.
трећи падеж различан по 
од седмог, 329, 356,
375; — у синтакси, 634–640;
— и прелазни глаголи, 635;
— за присвајање, 638; — и
заклетва, 639; — и жеља, 639;
— у реченици без подмета,
640; — с предлогом к, 673;
— с предлогом против, 
(прођу), 676.
трећи раздео прве врсте 
промене, 450, 460, —
пете врсте, 533.
трећег познатог и непознатог лица
заменица, 745.
тре̏ша̑ња̑, 73, 357.

трешња, 179, 357.
три, 262, 267, 313, 316, 405,
407, 409, 411, 607; — и прирок,
593.
тридесет, 28.
тридесет-девети, 811.
три́-дни̑, 336.
тринаест, 66, 298.
трине̑ст, 66.
трипут, 815.
триста, 815.
трк, 17, 124, 147, 508.
тркалиште, 227.
тркља, 169.
трља, 169.
трн, 172, 597.
трњак, 202.
трње, 24, 86, 597.
тр̈о, 493, 807, ђ.
трова, 109, 128, 534, 540.
тровати, 534, 540.
тро́га, 66, 410.
троје, 267, 405, 410, 412, 413,
594, 607.
тројега, 66, 410.
троји, -е, -а, 28, 267, 405, 413.
тројице, 316.
тролетни, 277.
тролетница, 277.
тромеђа, 277.
троснопица, 277.
трострук, 277.
трпеж, 217.
трпен, 507.
трпети, 507.
трпи, 141, 501.
трпљен, 507.
трпни придев, 429, 431, 507, 698,
701, 753, 754; — како постаје,
448; — у казивању извршеног
будућег времена, 692; —
за будуће неизвесности, 694;
— и трпно стање, 710; — градиво
за нове именичке основе,
228.
трпно стање, 545, 609, 701, 709;
— образац, 550; — и 

се, 712; — кад је ,
711.
трска, 102.
трстика, 203.
трст-ка, 102.
трти, 493.
тру, 128, 149, 534, 540.
тру-а, 109.
труд, 147.
трудбеник, 204.
трује, 534, 540.
труладак, 227.
тру́леж, 227.
трун, 172.
труо, 698.
трх, 493.
трча, 124, 508.
трчати, 35, 508.
трча̑х, 508.
трчкарати, 136.
трчкати, 136.
тс и ц 82, 98; — не спаја се и
оставља се тако како је, 82.
тт како се разједначује, 93, 183,
184.
ту, 37, 746.
туга, 353; — и четврти падеж,
643.
ту где, 774.
туда, 37, 272.
туде, 272.
тудије, 272.
туђе речи у језику, 115.
тужба, 195.
тужњава, 196.
тузи, 353.
Тузланин, 174.

Тузланка, 206.
туколук, 278.
тулца (тулац), 91.
туп, 259.
Турад, 194.
Турак, 333.
Турк, 333.
Турк-и, 109.
Туркиња, 182.
Турком, 340.
турски, 809.
Турци, 340.
турчи(ти), 109, 126.
Турчин, 174, 333.
турчин-цвет, 296.
туст, 242.
тутњава, 196.
тући, 149, 462; — се, 35.
туцањ, 180.
тучењак, 228.
тушта, 155.
тхор, 83.
тче, 539.
тш спаја се у ч, 79, 98; — 
се тако како је, 82.
тшт или чт даје шт, 99.
тъ, заиеница, 269, 272, 395.
тъ- наставак при имен. ,
183, 242, 263.
тък, 130, 147.
тъск-јъ, 232.
тꙑ, 149.
ть- наставак, 93, 184.
тьште срьдьце, 811.

Ћ непчани сугласник, 79; — ко
је увео у српску азбуку, 46;
— постало од ђ, 82; — 
од тј, 86, 486; — 
од гт, 95, 444; — 
од кт, 95; — постало
од хт, 95, 463; — у старом
словенском шт, 459; — 
т по наличности, 510.
ћа- наставак, 248.
ће, 510, 548.
ће дати, 548.

ћемо, 510, 548.
ћерати, 86.
ћеркин, 240.
ћете, 510, 548.
ћеш, 510, 548.
ћеш проћи, 548.
ћи- наставак, 265.
Ћирилица, 47.
Ћи́ро, 152.
ћњ разједначава се у тњ, 94.
ћо́ра, 152.

ћо́са, 152.
ћу, 510, 548; — и време будуће,
691.
ћуре, 192.
ћуриј, 231; — ћурији, 231; —
ћурји, 231.
ћурка, 70.
ћуталица, 227.
ћъ- наставак, 248.

У, самогласник, 39, 114; — мења се
у ов, 128, 149, 534, 540,
543; — постало од л, 469; —
место ѫ, 468.
У, предлог, 39, 293, 303, 307;
— и други падеж, 669; — и
2-ги и 7-ми падеж, 678.
убал, 165.
убао, 165.
уби(ти), 61.
убивалац, 116.
уби-ица, 213.
убија(ти), 61, 109, 130.
убилац, 324.
убилца (убилац), 91.
убиство, 116.
убица, 213.
убог, 230.
убожак, 255.
убожар, 163.
убојит, 116.
убојник, 204.
уборак, 205.
убрадач, 218.
у̀-Буга̑ра̑, 76.

увежба, 133.
увек, 37, 816.
увелак, 227.
увеличавање, казано наставком,
164, 175.
увенути, 499.
увео, 499.
увести, 307, 456, 610.
увештба, 133.
у̀вре̑ти се, 490.
увр́сти, 456.
уврх, 665, 816.

угал, 165.
угаљ, 322.
угао, 165, 325.
углед, 147.
угљара, 163.
угљевље, 157.
угнати, 307.
уго̀ве̑вши, 513.
уговети, 502.
уговјевши, 513.
угризак, 205.
угурсузе, 328.
уда- наставак при прилошким
основама, 272.
удавача, 218.
удадба, 195.
удаја, 148.
удар, 149.
удешава, 132.
удно, 816.
удовички, 423.
уже, 154, 380.
ужина, 133.
ужитак, 133, 228.
Ужице, 212.
Ужичанин, 86.
уз, 39, 154, 465, 511; — и 
падеж, 673; — и време
будуће, 691; — при 
основама, 303, 307; —
и свршеност радње глаголске,
612; — и исказивање предње
радње у будућности, 692.

узаврети, 104, 307.
узајмично-повратни глаголи, 35,
609.
узајмљене речи, 160.
узак, 254, 259.
узал, 165.
узалуд, 37, 815.
уза-ме, 104.
узао, 165.
узасопце, 272.
узастопце, 272.
уза-те, 104.
узачак, 255.

узбијати, 116.
узбрдит, 247.
узвика знак, 792, 800; — место
запеге, 782, 801, — и велико
слово, 808.
узгред, 815.
уздах, 147.
уздисај, 150.
уздићи, 302.
уздуж, 816.
узео, 91, 807.
узети, 50, 130, 469.
узетиња, 228.
узимати, 130.
узјахавши, 37.
узм, 450.
узмем, 50.
узмогбудем, 692.
узмогу, 465.
узнети, 303.
уз’о, 807.
уз пркос, 815.
узрок, казан предлогом, 39; —
показан свезом, 40; — казан
доданом реченицом, 572, 579,
732, 747, 754; — казан ,
658, 670; — и време
у синтакси, 661; — у питању,
716; — и речи зашто и зато,
817.
уи, 63, 807.
ујак, 202.
уједно, 816.
у́јо, 342.
ујутру, 816.
ук- наставак за глаголске ,
136.

уклонити, 303.
у̏-коло, 76.
укоп, 20.
укосиште, 209.
украј, 816.
укућница, 293.
у̀лести, 456.
у̀лећи, 466; — се, 466.
уљ- наставак, 171.
уља- наставак, 171, 175.

уљудан, 293.
ум, 198.
умало, 815.
умањавање значења и предлог,
по, 817; — при образовању
придева, 240; — казано ,
203, 206, 207, 212, 216,
220, 255.
умах, 815.
уме, 449, 503.
у̀ме̑вши, 513.
умеде, 503.
умедне, 145, 500, 503, 612.
умеднути, 145.
умедох, 503.
умео, 63.
умеравање значења прилогом,
822.
уместо, 816.
уметак, 205.
уметање самогласника а међу ,
104.
умети као образац мењања, 501.
уметнута реченица, 758, 784, 803;
— и почивка, 794; — и запета,
783.
уметнуте речи, 803.
уметци у глаголских облика, 438.
умивати се, 35, 141.
умије, 502.
умили, 243.
умиљат, 243.
умирати, 130.
умирем, 103.
умирјем, 103.
умје, 449.
у̀мје̑вши, 513.

уморио се, 34.
умрети, 130, 611.
умѣ, 124, 501, 611.
умѣје — умѣјо, 501, 502, 611.
унакрст, 815.
унаоколо, 816.
унапред, 816.
унићи, 61.
унутра, 37, 815.
унучад, 372.

унуча́дма, 372.
унуче, 192.
уочи, 816.
уочити, 63.
упадак, 205.
упис, 20.
упитај-де, 488.
у̀пити, 473.
упитне реченице, 713, и д.; —
и реч. знаци, 792, 797, 798.
упитни прилози, 716.
упитни облик за дивљење, 717;
— за намеру, 738; — за 
реченицу, 739; — за
поређење, 744.
у̀-плач, 76.
упоредна граматика, 42.
управитељ, 185.
управо, 37, 816.
у̀пре̑ти, 490.
упут, 815.
ур- наставак, 164.
ура- наставак, 164, 175.
уредба, 195.
урок, 57.
усахла, 499.
усахнути, 499.
усев, 148.
усклици, 22; — и запета, 782.
ускос, 815.
ускрс, 70, 147, 809.
ускршњача, 219.
ускршњи, 241.
усмена беседа, 806.
усне, 44, 45.
уснени сугласници, 79.
уснено-носни сугласници, 79.
успаван, 34.
успоред, 816.

усред, 39, 816; — и 2-ги ,
666.
усталац, 324.
устијех, 350.
устока, 149.
устрижак, 205.
у-стри́ца, 75.

уступање, казано подређеном ,
740; — казано 
временом, 695.
уступна реченица, 740; — ,
741.
усути, 461.
у̀схте̑, 511.
у̀схтеју̑, 511.
у̀схте̑м, 511.
усхте́мо, 511.
усхте́те, 511.
у̀схте̑ш, 511.
у̀схтијем, 511.
ут- наставак за глаголске ,
136.
ут-ак- наставци, 227.
утапати, 130.
утећи, 303.
утече, 34.
утопити, 130.
утопљеник, 228.
уторак, 208, 809.
уточиште, 209.
ухо, 211, 348, 373.
учах, 516.
учаше, 34.
учен, 101, 516.
ученик, 228.
учестана радња глагол., 36,
610, 611; — и а- наставак,
129; — и и- наставак, 131;
— и ива- ова- наставци, 134;
— и је- наставак времена садашњег,
143.
учим, 34.
учитељ, 18.
учитељевица, 215.
учити, 516.
учјен, 101.
уш- наставак, 223, 224.

уш, 366.
уша- наставак, 223, 224.
уши, 313, 348, 373.
у̀ши̑, 366; — ушију, 366.
у̀штипа̑ка̑, 72.

Ф уснени сугласник, 79; — 
сугласник, 80; — у 

при једначењу по ,
83.
фебруар, 809.
Француз, 328.
Французу, 328.
француски, 809.
-{Futurum exactum}-, 692.

Х грлени сугласник, 79; — нема
парњака међу јасницима, 80;
— у сажимању самогласника,
64; — промењено у с у 
приликама, 87, 130, 331,
353, 441, 445; — мења се у
ш, пред е 88, 328, 441, 445;
— пред и, 87; — пред ,
531.
х- наставак за време, 105, 438,
445.
ха- наставак именски, 211.
хајдемо-те, 811.
Хајдук-Вељко, — 811.
хајдуци(х), 340.
хајкача, 218.
хаљина, 24.
хаљинац, 216.
хартија, 115.
хаџи-недомак, 296, 811.
хаџо, 152.
хвалити, као образац за трпно
стање, 550.
хвали, 445, 449.
хвалио сам, 546.
хвалити, 444.
хва́лиће, 548.
хва́лићемо, 548.
хва́лићете, 548.
хва́лићеш, 548.
хвалићу, 548.

хвалих, 445.
хвалџија, 91.
хва̑љен, 448.
хваљен бејах, 550.
хваљен бех, 550.
хваљен бивши, 550.
хваљен бих, 550.
хваљен буди, 550.
хваљен будући, 550.
хваљен сам, 550.
хваљен сам био, 550.
хваљен ћу бити, 550.
хва̑љени̑м 448.
хват, 183, 334.
хва́ти̑, 334.
хеј, 22.
Херцеговац, 214.
хиљада, 28, 115, 264; — у ,
592.
хитар, 415.
хитња, 179.
хи̏три̑, 415.
хитрѝна, 177.
хитро, 37.
хј постаје ш, 86.
хладне, 125.
хладовит, 247.
хладолеж, 154.
хлебац, 216.
хо- наставак, 211.
ходати, 611.
хо̀дац, 213.
ходити, 35.
хоп, 22.
хоте(ти), 510.
хотимице, 37.
хотје, 510.
хоћах, 510.
хоће, 510.
хоћемо, 510.
хоћете, 510.
хоћеш, 510.
хоћеш поћи, 548.
хо́ћо, 225.
хоћу, 225, 440, 510; — и време
будуће, 691.
хтедне, 612.

храбар, 234.
храм, 198.
храна, 24, 172.
хранећи, 429.
храни, 429.
хранив, 429.
храниле, 429.
хранимо, 429.
храните, 429.

хранитељ, 185.
хранити, 429.
храњасмо, 429.
храњен, 62.
хра́поња, 181.
Хрвати, 47; — и стари падежни
— наставци, 340, 350, 361, 376,
391, 399, 425.
хрватски, 257.
хришћанин, 174.
хришћанка, 206.
хришћански, 809.
хришћанство, 809.
хром, 230.
хромну, 123.
хт постаје ћ, 95, 463.
хте, 510, 511.
хтед, 511.
хтедне, 145, 500, 511.
хтеднем, 511.
хтеднути, 145.
хтедох, 511.
хтети, 137, 225, 510, 695; — и
време будуће, 691.
хтио, 90.
хтјед, 692.
хтједбуде, 692.
хтѣје — хтѣјо, 511.
хћах, 510.
худ, 230, 259.
хум (хлъмъ), 198.
хъ- наставак, 211.
хꙑ, 183.

Ц зубни сугласник, 79; — 
из тс, 79, 98; — мукао
парњак, 80; — у претварању,
82; — пред самогласником и,
82, 87, 126, 353; — постаје ч
пред е, 88, 328; — 
пред и од наставка, 240;
— претвара се у ч, 255, 257;
— постало из к, 87, 130, 331;
— тражи да се о промени у е,
354; — каткад не мења пред
собом д и т, 807.

ц- наставак за диминутивне ,
136.
ца- наставак, 216.
цавтити, 96.
цакло, 96.
Цана, 96.
цар, 327.
царе, 327.
царев, 418.
царевац, 215.
цареви, 332.
царем, 327.
царина, 176.
царић, 193.
царски, 257.
цва̀сти, 451.
цватити, 96.
цвеља, 131.
цвет, 149.
Цвети, 153, 809.
цвеће, 24.
цвећице, 212.
цврка, 147.
цвркутати, 136.
цвркуће, 143.
цвѣтъ, 149.
це- наставак, 216.
цедило, 167.
цел, 230.
целац, 215,
целѝваћи̑, 248.
целокупан, 273.
целца, (целац), 91.
целцат, 91.
цена, 172.
цео, 92, 230, 419.
церовик, 204.
Цетињка, 206.
цига̀нија, 158.
циганин, 174.
циганка, 206.
цијел, 92.
цио, 92.
цифре како се пишу, 824.
цичие, 141.
цј иде у ч, 86.
цмок, 22.

Цоја, 96.
црв, 334.
црвен, 26, 238; — цр̏ве̑н, 153.
црвѐнило, 167,
цр́ви̑, 334.
цреп, 149.
црк, 466.
црква, 83.
црквена азбука, 46.
црквењак, 202.
цркне, 145.
црн, 235, 259.
цр́на го̀ра, 599.
Цр̑на̑ Го̀ра, 599, 809.
црнети, 33, 35, 610.
црник, 204.
црнило, 167.
црнина, 177.
црнити, 126.
црно̀граб, 277.
црномањаст, 246.
Црно Море, 809.
црноок, 63.
црноточина, 278.
црњ, 155.
црп, 155, 149, 450, 460.
црпсти, 460.
цртало, 167.
цр̏ћи, 466.

Ч непчани сугласник, 79; — 
сугласник, 80; — 
од тш, 79, 98; — пред
т, 99; — постало од кј, 86;
— од к, 87, 88, 259, 328,
539; — од ц, 87, 88, 328; —
постало од цј, 86; — каткад
не мења пред собом д и т,
807.
чабрењак, 202.
чабрић, 193.
чаброноша, 278.
чађ, 365.
чађу, 101, 365.
чазба, 102.
чак, 37.
чамов, 252.
чанколиз, 278.

ча̀нчара, 163.
ча̏пу̑р, 164.
чарапаст, 245.
час-по, 811.
част-ба, 102.
чатац, 213.
чатити, 99.
чв- сугласници, 83.
чво́рак, 322, 323.
чворнат, 243.
чврсне, 145.
чврсну, 123.
чврст, 73, 259.
чврстну, 123.
че, 469, 539.
чега, 261.
чегов, 261.
чеговић, 261.
чегрташ, 221.
Чедомиљ, 155.
чека, 122.
чекиња, 182.
чекне, 145.
чекну, 122.
че́лац, 324.
челњак, 91.
челца (челац), 91.
чемер, 160.
чемерикаст, 245.
чепукати, 136.
чергаш, 222.
чеса, 261.
чесов, 261.
чест, 242, 259.
честит, 247.
честитост, 191.
честобродица, 213.
четвери, -е, -а, 405.
четверо, 405.
четвори, -е, -а, 28, 267, 405,
413, 607.
четворма, 410.
четвороношке, 272.
четворо, 267, 405, 410, 412, 413,
607; — образац мењања, 410;
— у подмету, 594.
че̏твр̑т, 266.

четврта врста именичке промене,
362; — глаголске промене,
514.
четвртак, 208.
четврти, 263.
четврти падеж како се познаје,
314; — једнак с другим, 330;
— у синтакси, 641–645; —
с предлозима за, међу, итд. 677;
— с предлозима на, у, итд.
678; — као самостални додатак,
753.
четврти раздео прве врсте 
промене, 450, 462.
четири, 262, 313, 316, 405, 407,
409, 411, 607, 621; — у ,
593.
четирѝ-дни̑, 336.
четꙑриѥ, 262.
четирма, 409.
четова, 135.
четрнаест, 66, 298.
четрне̑ст, 66.
чех, 180.
чешањ, 180.
чешем, 101.
чешјем, 101.
чешки језик, 42.
чешљати се, 35.
чѐшље̑ва̑, 72.
чи̑, 64, 807.
чизмарка, 206.
чиј, -а, -е, 32, 64, 271, 427, 714,
807, 821.
чији, 427, 817.
чика, 353.
чикин, 240.
чи́ко, 200.
чи́ко̑в, 72.
чи́ко̑ва̑, 72.
чим, 745.
чин, 172.
чинећи, 34.
чини, именица, 153.
чинивши, 34.
чинио, 34, 63, 91, 807.
чиниоци, 807.

чинити, и два четврта падежа,
642; — се, спона у прироку,
558.
чињен, 34.
чист, 242.
чистији, 259.
чисти-кућа, 299.
чистота, 190.
читам, 428.
читати, 34, 99.
читаћу, 428.
чл, 172.
члан у сложеној реченици, 727,
729.
чобан, 333.
чобани, 333.
чоба̀нија, 158.
чобанин, 174, 333.
чобанка, 206.
чобанчад, 194.
човек, 23, 25, 339, 597.
човеков, 26.
човеци, 597.
човечански, 257.
човечанство, 189.
човече, 88.
човѐчи̑, 64.
човечиј, 64.
човечуљак, 206.
чорболок, 278.
чт прелази у шт, 99.
чтити, 99.
что, 99, 396.
чу(ти), 61, 106, 120, 450, 539.
чув, 446.
чува, 130, 519.
чуваје — чувајо, 141, 519, 520, 521.
чувај, 522.
чувалац, 227.
чу̑ва̑н, 523.
чувар, 162.
чувати као образац мењања, 521;
— се, 35.
чувен, 61, 428, 479.
чувен сам, 428.
чувши, 446.

чудо, 383.
чудотворац, 278.
чуђење и 2-ги падеж, 630.
чуја̑х, 477.
чује, 474, 477.
чукљајив, 251.
чула, 3.
чун, 172.
чуо бејах, 547.
чуо сам био, 547.
чупавац, 215.
чути, 33, 473, 474; — као ,
473.
чутуретина, 175.
чц остављено без промене, 99.
чц, промењено у шц, 99.
чь, 269, 396.
чьн, 130, 469.
чьт, 213.
чьте, 811.
чьто, 396.

Џ пепчани сугласпик, 79; — 
сугласнпк, 80; — 
из дж, 79, 98; — ко је
увео у српску азбуку, 46, —
-{ǵ}- ко је увео у латиницу, 47.
џигерица бела (плућа), 44, 45.
џигерњача, 219.

Ш непчани сугласник, 79; — мукао
сугласник, 80; — постаје
од сј, 86; — постаје од хј,
86; — постаје од х пред и,
87; — постаје од х пред е,
88, 328, 441, 445; — постаје
од х пред непчаником, 531;
— не мења пред собом д и т
807.
ш- наставак за 2-го лице једнине, 436.
ша- наставак, 220; — за ,
259.
шав, 321, 322.
шад, 485.
шаљем, 530.
шапутати, 136.

шарак, 208.
шаран, као образац мењања, 318.
шарен, 238.
шарен-трба, 296.
Шар-Планина, 296, 811.
шарчев, 253.
шаторје, 157,
шв- сугласници, 83.
швен, 479.
ше- наставак за поређење, 259.
шеничица, 71.
шепер, 160.
шест, 263, 266, 374.
шестъ, 263.
шеста врста глаголске промене,
543.
шести, 263.
шестина, 266.
шести падеж како се познаје,
314; — у синтакси, 648–655;
— с предлогом с, 675; — с
предлозима за, међу, итд. 677;
— у трпним реченицама, 710,
712; — као самостални ,
753.
шести раздео прве врсте 
промене, 450, 473.
шестица, 266.
шесторо, 28, 267.
шеталиште, 227.
ши, 479.
шибика, 203.
шибљак, 202.
шѝваћи̑, 248.
шивен, 479.
шиј, 64.
шиндрика, 203.
шипка, 82.
ширење коренових самогласника,
57, 58, 59, 130, 146, Види: дуљење.
ши̏ри̑, 103.
ширји, 103.
широк, 256, 259.
шити, 444, 473.
шишак, 201.
школа, 24.

шљем, 530.
шљивовик, 204.
шњим, 806.
шо- наставак, 220.
шобот, 187.
шт- сугласници у двојењу ,
67; — разједначено од
шћ, 94, 516; — разједначено
од шч, 94, 498, 508, 531; —
пред неким сугласницима губи
т, 102; — на крају речи, 322; —
на крају основа, 346, 357, 419;
— у старом словенском, а у
српском ћ, 459.
шта, 396, 714, 817, 821.
штѐне, 192.
штеточинац, 213.
штити, 99.
што, 31, 99, 269, 392, 396, 605,
622, 743, 747, 775, 776, 816,
817, 821; — у промени, 396;
— у питању, 716.
што било, 817.
штогде, 816.
што год, 743, 817.
штогод, 622, 816, 817.
штокад, 816.
штоко, 816.
штокоји, 816.
што му драго, 817.
што-но, 815.
што — тим, 743.
штотко, 816.
што — то, 743.
шточиј, 816.
штошта, 816.
шћ се разједначује у шт, 94,
516.
шћах, 510.
шћера, 152.
шугав, 250.
шуљајив, 251.
шума, 198.
Шумадија, 158.
шу̏њало, 167.
шц постало од чц, 99.

шч се разједначује у шт, 94,
498, 508, 531.
шъ- наставак за поређење, 259.

Ъ самогласник, 52, 416; — иде
у ъг, по том у и, 130; — дуљи
се у у или испада, 461.
ъ- наставак, 146, 147, 148, 150,
230, 279, 318, 321, 395, 419.
ък- наставак, 226, 254, 255.
ън или ъм иде у ѫ, 468.
ъц- наставак, 216.

Ꙑ- самогласник, 53, 416; —
снажењем иде у ов, 149; —
постаје у српскоме и, 182.

Ь- самогласник, 52; — прешло
у а, 236, 254, 255, 257; —
постало и, 130; — као стари
непчани сугласник узрок 
променама, 397.
ь- наставак, 153, 266, 318, 321,
362, 363, 395, 419.
ьк- наставак, 107, 205, 206, 208,
227, 228, 229, 254, 255, 259.
ька- наставак, 205, 206, 208.
ько- наставак, 205, 207.
ьи, 130, 213, 469.
ьн или ьм иде у ѧ, 468.
ьн- наставак, 236, 237, 260, 261,
262.
ьна- наставак, 236, 237, 260.
ьно- наставак, 236, 237, 260.
ьњ- наставак, 180.
ьство- наставак, 188, 227, 228.
ьск- наставак, 257.
ьска- наставак, 257.
ьско- наставак, 257.
ьц- наставак, 213, 214, 215, 216,
227.
ьца- наставак, 216.
ьце- наставак, 216.

Ѣ- самогласник, 54; — 
иде у а, 149; — прелази

у а, 124, 239, 477, 508; —
постало од е, 130, 441, 458, 477;
— постало од и, 149; — и
његове замене у јужном говору,
90, 393; — у ширењу основе,
489; — обележје пређашњег
несвршеног времена, 441;
— у начину заповедном, 442.
ѣ- наставак, 105, 124, 132, 141,
449, 501.
ѣи- наставак у заменичких ,
393.
ѣн- наставак, 239.
ѣна- наставак. 239.

ѣно- наставак, 239.
ѣх, стари, наставак за 7-ми ,
340, 393, 425

Ѧ- самогласник 50, 440; — 
од ен, 378; — постало
од ьн или ьм, 468.
ѧт- наставак, 192.
ѧта- наставак, 192.

Ѫ- самосталник, 51; — како постаје,
272; — из он, 436; —
из ом, 440; — из ън, или аъм,
468.

Српска граматика (1902)