Станоје М. Мијатовић: Народна медицина Срба сељака у Левчу и Темнићу
Станоје М. Мијатовић: Народна медицина Срба сељака у Левчу и Темнићу, САНУ, Српски етнографски зборник књ. 13, Етнолошка грађа и расправе, Српска краљевска академија, Београд, 1909. 

COBISS.SR-ID - 141475596 (https://plus.cobiss.net/cobiss/sr/sr/bib/141475596)

III Бајање. 

     Овај посао не може сваки да обавља. То врше обично жене и то како старе, тако и младе; како удате тако и удовице. Бајалице су обично и чињарице. Тај посао у највише случајева иде један с другим заједно, ма да има и подвојених. Ретке су жене које знају да бају од сваке болести. Има их које знају да бају од појединих болести (као на пр. од црвеног ветра, од урока и др.} Овај се посао преноси и одржава наслеђем. Мајка казује кћерима или снахама, а ове опет то казују својима. Има и девојака, које знају да бају од понеких болести.
     За бајање је најзгодније време кад је пун или кад је млад месец, и то обично понедеоником и четвртком нзјутра пре сунца, кад је дан у напредак. Празником се никада не баје, јер се држи да бајање тада неће помоћи. „Оно може бити успешно (по народном веровању), ако болесник верује у његову моћ и ако ником не прича о њему.
     Као средство за бајање узима се перо од кокошке. Особито се у томе цени девето перо из десног крила деветог квочкиног пилета које се извело у девети уторник по Вожићу. Још се за то узима неприм калем, стрелица (горски кристал), восак од изумрлих пчела и др. Баје се на прагу, на прочењу (у кући), на дрвљанику, под седалом и т. д.
     Бајалицама се плаћа од 20 п. дин. па до динара и више — према погодби. Бајалице бају толико пута, док болест не ишчили. — Чувеним бајалицама иду невољници из далеких села. И многе Циганке знају да бају, врачају и чине. — Особито се цене старовечне жене бајалице, које су чисте (без периоде), а при том и удовице. Многе бајалице уз бајање знају и да лече, те зато уза се носе и разне (лековите) траве и друге ствари. — Ну има жена које само знају да гасе угљевље и ништа више. Сличне су с овима и оне које знају „да гледају" у карте, у зрна (од кукуруза, пасуља, боба) и др. Међу овим последњим нађе се и по који човек (као н.пр. Ђурђе из М. Сугубине зна да врача женама нероткињама). За данас су најчувеније бајалице у ова два краја: баба-Станка из Драгова и баба-Стана (Циганка-вретенарка) из Суваје (Темнић). — Сем овде изнетих многа бајања и чиња има и у одељку „ваља се" и „не ваља се".
                                                        * *
                                                         *

1. Противу буба у глави. — Кад мало дете (дојаче, сисанче) пожути у лицу; кад му се уши провиде; кад се често пипа по глави; кад у опште не ваља: — онда се каже да има бубе у глави. 
 Напрат напратинов напратио бубе
2. Противу узетости. — 
 На раскршћу велике планине
3. Противу злих очију. (Гашење угљевља). — 
 Урок седи на прагу
или:
 Гле јунака неједнака
4. Кад ко не може да спава (нарочито мала деца) — 
 Дува ветар преко високих гора
5. Кад ко (нарочито дете) мокри пода се — 
 Ви, клети, ви, проклети
6. Противу страве. — 
 Пошао свети човек у Свету Гору
7. Противу црвеног ветра. — 
 Пошао црвен јунак
Или:
 Црвена квочка с црвеним пилићима
Или:
 Пошла црвена девојка
Или:
 Ветар дуну, те ветар однесе
8. Противу јаштерице. — 
 Ко ми лаже овде
9. Противу неспавања. — 
 На воду је ношена једна тиква
10. Противу затвора. — 
 Затворили делију у тврди град
11. Противу ницине (мицине). — 
 Лева рука крста нема
Или:
 Поред поља Устубеча
Или:
 На великом брегу по зеленој трави
12. Противу отока. — 
 Усту, поган, овамо је већа поган
13. Кад се ко натруни или наруси у око. — 
 Падни русак на путак
14. Противу далка. — 
 Шта ћеш ту, наметнути намете
Или:
 Црвенко, надувенко
Или:
 Ножем црнокорцем
15. Противу велике болести или падавице. — 
 Чу се до бога
16. Противу намере. — 
 Намернице, натурнице
Или:
 Горске, пољске, морске
Или:
 Пошао (Славко) уз пут, низ пут
Или:
 Намери се јунак на јунака
17. Противу урока. — 
 Пошао чудан човек у чудну гору
Или:
 Летела бела ’тица
Или:
 Црна крава црно теле отелила
Или: (од урока и секавице):
 Урок на праг 
 Не сечем главу
18. Противу секавине: - 
 Секавине, прекавине
19. Противу грознице. — 
 Грознице, намернице
20. Противу подљуте (тј. кад се рана подљути). — 
 Подљутице, подудице
Или:
 Пошао љут подљут
21. Противу пљугавица, пљускавица или русе. — 
 Пљугавице, пљускавице
Или:
 Добро јутро, русо, русице
22. Противу главобоље — 
 Добро јутро, лепа водо
23. Од жутице. — 
 Жут петао
Или:
 Закукала кукавица
24. Противу ма какве болести. — 
     Три женска детета треба да донесу од три бачве, из којих се вино точи, помало онога вина, које застаје на утору испод чепа. То вино треба сасути у једну већу чашу у коју треба угасити три жива угљена. Од тога вина треба после болесник мало да пије, а мало да се умије. Остатак треба да се баци на пса, па ако се пас отресе, онда ће се и болесник ускоро отрести болести.

Референце 

Збирке народних песама
Станоје М. Мијатовић: Народна медицина Срба сељака у Левчу и Темнићу