Систематски речник српскохрватског језика (1936)/1975-1989


ГЕОЛОГИЈА И АСТРОНОМИЈА
— геологија, геолошки, ,
— динамична геологија, —
а) Земља, (географија 1990), —
Земљина лопта, — Земљино језгро
(једро), пиросфера, — Земљина 
(литосфера), (атмосфера 1991).
*
— талог (седимент), 
(се), исталожити (се), — 
талог, — речни нанос, ,
снос, наплава, муљ, — ,
облутак, — шљунак (1776), —
песак, пешчан, — језерски талог,
делта, — морски талог, — обалски
талог, — дубински муљ, — 
(еолски) талог, — дуна, — 
песак, — леденички талог, 
(ледник, усов, глечер), —

бочна морена, средишна морена,
подинска морена, — фирн, 
лед, цирк, — луталачко .
*
— тектоника, тектонски, —
таложна стена, положај таложних
стена (1987), — слој (1980), низ
слојева, — подина, — повлата, —
трансгресиван положај, — кос
(нагнут) слој, — усправан ()
слој, — конкордантни слојеви,
дискордантни слојеви, — поремећај
слоја, убирање слојева, — бора, —
седло, — свод (антиклинала), —
корито (синклинала), — крило, —
слеме, — пад (нагиб слоја), — 
бора, — навлака, — 
бора (флексура), — 
(расед), ров, тимор, степенасти
расед, прслина (пукотина), — 
слојевитост.
*
— вулкан, вулкански, ,
— вулкански туф, — ,
излив лаве, гротло (кратер),
ерупција, магма, лаколит, бела ,
пинија, бомбе, лапили, киша од
пепела, — сулфатора, — мофета,
— фумарола, — кратерско језеро,
— живи вулкан, угашени (мирни)
вулкан, — експлозиони кратер, —
слојевити вулкан (стратовулкан).
*
— распадање стена, — ,
ерозија, — шкрапа, —
вртача, — карст (крас, крш), — ,
глина, лапорац, иловача,
ума, црница.
*
— стратиграфија (
геологија), — геолошки ,
— слој (1977), група слојева,
систем слојева (формација), кат
(низ) слојева, — органски остаци
(фосили), палеонтологија, —
а) геолошко доба (ера), периода,
епоха, — доња, средња, горња.
*
— архајско доба (исконско,
азојско, еозојско доба), — гнајс.
*
— палеозојско доба (старо
доба). —
а) камбриска периода (),
— Камбриско Море, — ,
трилобити, —
б) силурска периода (Силур), —
Каледонске Планине, — ,
—
в) девонска периода (Девон), —
г) карбонска периода (Карбон,
периода каменог угља), — 
Венац, Арморички Венац, —
каламити, лепидодендрон, ,
—
д) пермска периода (Перм), —
северноатланско копно (Ерна), 
копно, Ангара, .
*
— мезозојско (средње) ,
—
а) тријаска периода (Тријас), —
амонити, —
б) јурска периода (Јура), — ,
ихтиосаур, плесиосаур, —
в) периода креде (кретацеска ,
Креда), — игванодон, ,
диносаур, диплодокус, ,
атлантосаур, стегосаур, .
*
— кенозојско (ново) ,
—

а) терцијарна периода (),
— Палеоген (старији ),
еоцен, олигоцен, — Неоген
(млађи Терцијар), миоцен, ,
— Друго Медитеранско Море,
Сарматско Море, — ћилибар, ,
понтиски слојеви, конгериски
слојеви, палудински слојеви, — ,
миохипус, протохипус,
плиохипус, мастодонт, динотеријум,
мегатеријум, —
б) квартарна периода (Квартар),
ледено доба, међуледена доба, —
мамут, тур, — дилувијум, — ,
— камено доба, — 
(старо камено) доба, —
неолитско (млађе камено) доба,
— бронзано доба, — гвожђано .
*
* *
— минералогија, минерал,
минерални, — аморфан (1938), —
кристалан, — агломерат.
*
— кристалографија, — 
талог, лучење из раствора,
излучити (се), — кристал, ,
кристализовати, — ,
раван симетрије, кристална
оса, — пљосан, ивица, рогаљ, угао
диједар, — пирамида, скаленоедар,
ромбоедар, призма, дома, пинакоид,
— кристална система, тесерална,
тетрагонална, ромбична, ,
триклинична, хексагонална
система, — холоедриски облик, 
облик, хемиморфан, 
комбинација, ближњење
кристала, близнаци, — диморфно
тело, — кристаласт агрегат.
*
— петрографија, — стена,
камен (1776), окаменити се, 
се, — фација (изглед стене),
структура, —
а) таложна, (седиментна, )
стена, дробинска (кластична)
стена, громача (конгломерат), 
(кршник), (мрамор 1949а), —
пешчар, ситнозрн, крупнозрн, —
вапнени, шарени, црвени пешчар,
— глина (1957), шкриљаста глина
(глинац), глинени шкриљац (),
—
б) органогена стена, фирогена,
зоогена, органски остаци (фосили),
— битумиска глина, дијатомејска
земља, битумиски (смрдљиви) ,
битумиски (парафински)
шкриљац, асфалт (1777), —
в) громадна (еруптивна) стена,
громада, масив, зрнаста стена, —
гранит, порфиролики гранит, ,
— сијенит, диорит, ,
— габро, дијабаз, перидотит,
серпентин, — порфирска стена, ,
фонолит, — риолит, смолац,
опсидијан, пловућац, кварцни ,
— андезит, дацит, порфирит,
— базалт, мелфир.
*
* *
— астрономија, звездарство,
астрономски, астроном, — звездара,
звездарница, опсерваторија, — ,
небеса, небески свод, небески, —
васиона, васељена, свет, —
а) астрологија, астролог.
*
— небеско тело, — звезда,
звездан, осути се звездама, 
небо, — некретница, ,
— сазвежђе, јато, — Орион,

Штапци, Појас, Велики медвед (
кола), Мали медвед, (Мала
кола), Кумовска слама (Млечни
пут), — Влашићи, — Северњача
(Полара, Вечерњача, Даница, ),
—
а) зодијак (животињски круг),
— знаци, ован, бик, близанци, рак,
лав, девица, теразије, скорпија,
стрелац, козорог, водолија, рибе, —
б) Сунце, — излазак Сунца, 
Сунца, рођај, огранак, ,
огранути, родити се, рађати
се, изгрејати, изгревати, изићи, ,
— грејати, огрејати, пећи,
упећи, упекла звезда, припећи, 
(2009), — опалити, — ,
поцрнети, — сијати, — јарко,
жарко, — зубато, — залазак ,
заход, заћи, залазити, ,
смирити се, смиривати се,
смирај, сести, седати, клонити се
западу, — помрачење Сунца, 
(тотално) помрачење, 
(парцијално, прстенасто) ,
—
в) планета, — Меркур, Венера,
Земља, Марс, Јупитер, Сатурн, ,
Нептун, Плутон, — пратилац
(сателит, месец), —
г) Месец, — помрачење Месеца,
— Месечеве мене (фазе), — 
(млад Месец), прва четврт,
полумесец, пун Месец (уштап),
последња четврт, Месец се једе,
(месечина 1905), —
д) комета (звезда репатица), —
Халејева комета, —
ђ) метеор (падалица), пасти, 
се, пролити се.

1936.