Канун за Ниш (1498)
Напомена из извора: Канун је записан на почетку пописног дефтера из 1498. године.

Од коњског товара животних намирница или одеће, чега год буде, који долази у град или излази из града (узимају се) по две аспре. Од колског товара по осам аспри.

Ако се прода роб или коњ, (узимају се) по четири аспре. Од говечета по две аспре. Од две овце једна аспра.

Од четири заклане овце (узима се) једна аспра. Ако се закоље говече, једна аспра.

Од говеђе коже, ако се прода, (узима се) пола аспре. Од једног ћебета пола аспре. Од једних кола дасака једна аспра. Од кола сена пола аспра. Од једних кола дрва узима се једна цепаница.

На (нишком) панђуру давнашњи је канун да се споменути ресуми узимају двоструко.

Сваки рајетин од сваке баштине у време вршидбе даје пола лукна пшенице и пола лукна јечма, и по две аспре ресума за повртњак. У време косидбе даје по једна кола свежег сена, а о Божићу по једна кола дрва. Ако (господари раје) не узму сено и дрво кад је за то рок, узимају дажбину уписану у дефтер, која је за сено седам аспри, а за дрво по три аспре. Ништа више не узимају.

На две овце узима се једна аспра.

Поводом авариза: Имами, одгајивачи гласнићких коња, узгајивачи пиринча заведени у дефтеру, чувари дервена и они који су неожењени не дају авариз. Осим поменутих, сви муслимани и неверници који су ожењени, према падишаховој наредби, дају авариз.

Извори 

 Историјски институт — Београд, Историја Ниша -{I}-: од најстаријих времена до ослобођења од Турака 1878. године, први том, Градина и Просвета 1983; Ниш у раздобљу турске власти 1428—1878., Закон за Ниш, стр. 164-165.

Види још 

 Градски закон за Ниш
 Канун за Ниш (1516)
 Канун за Ниш (1536)

Османско царство
1498.