Уставни закон Српске Аутономне Области Крајина (1991)
Српска Аутономна Област Крајина облик је политичко-територијалне аутономије у саставу Федеративне Југославије у оквиру које сви настањени грађани самостално остварују права и испуњавају дужности утврђене Уставом, државним законом и Уставним законом САО Крајине.

Српска Аутономна Област Крајина успоставља се ради остваривања националне равноправности, као и културних и историјских особености српског народа настањеног на подручју историјских територија Далматинске и Војне Крајине које се налазе у оквиру Федеративне Југославије.

Права и дужности у САО Крајини врше грађани непосредно народном иницијативом и референдумом, те преко својих слободно изабраних представника које бирају у Скупштину САО Крајине.

У вршењу права и дужности САО Крајине сви грађани у њој једнаки су, без обзира на расу, пол, рођење, језик, националну припадност, вјероисповијест, политичко или друго увјерење, образовање, социјално поријекло, имовно стање или које лично својство.

У САО Крајини у службеној је употреби српски језични стандард који се званично назива српско-хрватски језик с ћириличним писмом.

У општинама у којима се у складу с референдумом или пописом становништва нађе након дефинитивног разграничења САО Крајине и Републике Хрватске не мање од 8% хрватског становништва у службеној је употреби и хрватски језични стандард чији је званични назив исти као у Уставу Републике Хрватске.

А ако се у којој од крајишких општина нађе не мање од 8% припадника којег другог народа, односно националне мањине, у службеној употреби бит ће и језик тога народа, односно националне мањине.

У приватној употреби и у другим неслужбеним подручјима јавног живота нема никаквих језичних ограничења.

Услови и јамство службене употребе језика и писма утврђују се законом.

Српска Аутономна Област Крајина има територију коју сачињавају територије садашње Заједнице општина Сјеверне Далмације и Лике, територије општина с већинским српским становништвом које донесу одлуку о приступању Српској Аутономној Области Крајина, као и насеља у којима већину становништва чине припадници српског народа, а која се референдумом изјасне за прикључење једној од постојећих или новоуспостављених општина с већинским српским становништвом.

Сједиште највиших органа Српске Аутономне Области Крајина и њен је главни град Книн.

Права и дужности Српске Аутономне Области Крајине врше њени органи установљени овим Уставним законом.

Српска Аутономна Област Крајина:
 Образује органе, организације и службе Српске Аутономне Области Крајине и уређује њихову организацију и рад;
 Доноси Уставни закон;
 Доноси буџет и завршни рачун;
 Уређује начин избора посланика обласне скупштине;
 Доноси законе којима уређује питања од интереса за грађане у Српској Аутономној Области Крајина на подручју културе, образовања, службене употребе језика и писма, јавног обавјештавања, здравствене и социјалне заштите, друштвене бриге о дјеци, заштите и унапређивања животне средине, просторног уређења, туризма и угоститељства, остваривања слободе вјероисповијести и на другим подручјима од непосредног интереса за грађане;
 Одлучује о кориштењу средстава Области;
 Извршава законе, друге прописе и опште акте Федерације чије је извршавање повјерено обласним органима;
 Доноси прописе за извршавање закона, других прописа и општих аката Федерације када је то законом, другим прописом или општим актом предвиђено;
 Обезбјеђује извршавање обласних одлука и општих аката;
 Доноси програм привредног, научног, технолошког, демографског, регионалног и социјалног развоја, развоја пољопривреде и села и утврђује мјере за његово провођење;
 Обавља и друге послове утврђене Уставом Федерације, државним законима, као и Уставним законом Српске Аутономне Области Крајине.

Федерација може законом повјерити Српској Аутономној Области Крајина вршење појединих послова из оквира својих права и дужности и пренијети јој средства за те послове.

Српској Аутономној Области Крајини припадају приходи од властитих пореза и у одређеном проценту од државних пореза у сразмјери с потребама које произлазе из њених права и дужности утврђених законом.

Органи Српске Аутономне Области Крајине јесу Скупштина, Влада и предсједник Владе.

Скупштина Области највиши је представнички орган Области.

Скупштина Области у оквиру надлежности утврђених овим Уставним законом уређује поједина питања од интереса за грађане и Области, и то:
 Доноси Уставни закон Области и одлучује о његовој промјени;
 Доноси програм привредног, друштвеног и регионалног развоја;
 Доноси буџет и завршни рачун;
 Доноси законе, одлуке, друге прописе и опште акте;
 Расписује референдум;
 Бира и разрјешава предсједника и потпредсједника Скупштине;
 Бира предсједника Владе и министре;
 Обезбјеђује аутономију судских и полицијских органа који дјелују у Области;
 Претреса општа питања у оквиру права и дужности Области и утврђује основне правце развоја на одређеним подручјима;
 Обавља контролу над радом Владе;
 Образује стручне и друге службе за своје потребе;
 Одлучује о задуживању Области;
 Располаже буџетском резервом Области;
 Обавља и друге послове одређене Уставом Федерације, државним законима и овим Уставним законом.

Скупштина Области може Скупштини Федерације подносити приједлоге закона и других аката.

Скупштина Области има 60 посланика.

Посланици се бирају на непосредним изборима тајним гласањем.

Избор посланика врши се у изборним јединицама.

Избор и престанак мандата посланика и образовање изборних јединица уређује се одлуком Скупштине Области.

Посланици се бирају на четири године.

Избори за посланике морају се одржати најкасније 30 дана прије истека мандата посланика којима истиче мандат.

Даном верификације мандата нових посланика престаје функција посланика чији мандат истиче.

Скупштина Области може у случају непосредне ратне опасности или ратног стања одлучити да се мандат посланика продужи док такво стање траје, односно док не буду створени услови за избор посланика.

Посланик представља грађане изборне јединице у којој је изабран.

Посланик не може бити позван на одговорност за изражено мишљење или давање гласа у Скупштини Области.

Скупштина бира предсједника и потпредсједника из реда посланика на четири године.

Предсједник Скупштине представља Скупштину Области и врши друге послове предвиђене Уставним законом и Пословником.

Скупштину Области сазива предсједник Скупштине на основу одлуке Скупштине или по својој иницијативи.

Предсједник Скупштине дужан је да сазове сједницу Скупштине Области кад то затражи најмање једна трећина од укупног броја посланика или на захтјев Владе с унапријед утврђеним дневним редом, те у другим случајевима предвиђеним Пословником Скупштине.

Скупштина одлучује већином гласова на сједници којој присуствује већина од укупног броја посланика, ако овим Уставним законом није предвиђена посебна већина.

Скупштина може одлучити да о појединим питањима из њене надлежности одлуку донесу грађани обласним референдумом.

Скупштина је дужна да одлучи о захтјеву за расписивање обласног референдума који поднесе најмање 3.000 бирача.

Влада Области извршни је орган Области, у оквиру њених права и дужности.

Владу сачињавају предсједник, један или више потпредсједника и законом одређени број министара.

Предсједник Скупштине предлаже Скупштини кандидата за предсједника Владе, пошто претходно прибави мишљење представника већине у Скупштини.

Кандидат за предсједника, односно предсједник Владе износи пред Скупштину свој програм и предлаже састав Владе.

Предсједник и чланови Владе изабрани су ако је за њихов избор гласала већина од укупног броја посланика.

Влада бира се послије сваког конституисања новоизабране Скупштине Области.

Влада и сваки њен члан за свој рад одговарају Скупштини.

Скупштина може изгласати неповјерење Влади и поједином њеном члану.

Предсједник Владе представља Област, проглашава закон, одлуке и друге опште акте Скупштине и врши друге послове које му повјере Скупштина и Влада.

Влада својим актом образује органе за извршавање обласних одлука и других општих аката и утврђује њихову организацију.

Уставни закон Области доноси Скупштина Области 2/3 већином својих чланова.

За спровођење овог Уставног закона донијет ће се посебна одлука.

Уставни закон је проглашен и ступа на снагу 29. 05. 1991. године.

БРОЈ: 87/91-2
Книн, 29. 05. 1991. године

ПРЕДСЈЕДНИК СКУПШТИНЕ
Велибор Матијашевић

Извор 
 Гласник Крајине, 15. јула 1991., број 7, стр. 271—272.

Република Српска Крајина
1991.