Систематски речник српскохрватског језика (1936)/2270-2315


ВРЕМЕ
— време, доба, епоха, —
датум, — падати, лицем на, — рок,
вада, термин, — поставити рок, ,
— доспети, приспети, ,
доћи, (куцнути 2304б), —
дугорочан, краткорочан, —
а) календар, календарски, 
(167), — грегоријански, по ,
— јулијански, по новом.
*
— тада, тад, тадашњи, —
онда, заонда, ондашњи, (сада 2291),
— кад, када, кадашњи, — другда,
— гдекад, кадгод, каткад, гдегод,
погдекад, понекад, понегда, некад,
негда, овда-онда, — икад, игда, —
којекад, — свакад, свагда, увек,
навек, вавек, (одувек 2293), ,
кадгод, узаман, удиљ, ,
свагдашњи, свагдањи, у себицу,
усебичити, — већином, махом, —
кад год, — никад, нигда, на 
лето, о кукову дне.

— трајање, дужина ,
— период, раздобље, век, —
трајати, потрајати, трајан, ,
трајност, трајашност, ,
— повлачити се, — навршити,
навршивати (се), — напунити, —
проћи, пролазити (2283), протећи,
протицати, прохујати, — провести,
проводити, пробавити, саставити.
*
— дуго, дуг, дужина, ,
позадуго, подуже, — дуговечан,
дуготрајан, — ветеран, — вековит,
постојан, — бескрајан, бескрај,
неограничен, вечит, вечито, ,
вечан, вечно, вечност, — ,
— до суђена дана (1037),
— одуљити (се), одужити (се), 
(се), отезати (се), дуљити,
развући, развлачити, трговлачити,
одуговлачити, дужати, одужати, ,
— прековремен, — односити

времена, одузимати времена, ,
— продужити, (увек 2271), —
а) губити време, изгубити ,
дангубити, издангубити, 
се (266).
*
— кратко време, кратак,
краткоћа, краћати, окраћати, ,
— маловечан, пролазан, ,
кратковечан, кратковечност,
кратковремен, кратковременост,
краткотрајан, привремен, ,
прелазан.
*
— брзина, брз, брзо, нагло,
наглост (1862), (журити се 264), —
а) спор, споро, спорост, — пипав,
пипавост, — заметан, — постепен,
постепено, постепеност (1862а).
*
— мера времена, — година,
годиште, лето, годишњи, годишње,
огодинити, — преступна година,
проста година, — једногодишњи,
двогодишњи, трогодишњи, ,
многогодишњи, дугогодишњи,
— полгође, полугодишњи, ,
семестарски.
*
— деценија, —
а) столеће, столетњи, век, ,
стогодишњица, —
б) миленијум.
*
— месец, месец дана, ,
— тромесечје, тромесечни.
*
— седмица, недеља, ,
недељни.
*
— дан, данак, — дневни,
(датум 2270), — једнодневни, ,
тродневни, итд., — ваздан,
поваздан, — пола дана, чело, — цео
(боговетни) дан (2286а).
*
— сат, сахат, час, сатни, —
а) минут, —
б) секунд, — трен, тренутак, ,
тренуће ока, тренут, час, ,
часом, часком, — магновење,
мах, пар.
*
— почетак, почетан, ,
— почети, почињати, започети,
започињати, отпочети, отпочињати,
настати, настајати, отворити, ,
заводити, инаугурисати, — ,
почетница, — стати, узети,
ударити, надати, — поћи (577),
полазити, полазак, — најпре, ,
испрва, спрва, спочетка, из
прва краја, — у повују, — први,
прво, првенство, првенствено, — од,
отада, отад, одонда, откад, откако,
а) зачетак, зачети, — понићи, —
порекло, потицати, — искон, ,
исконски, првобитни, ,
изворан, — друготан.
*
— ток, тећи, пролазити
(2272), — јек, — средина, ,
половина, половином, ,
— увелике, увелико, —
а) сазрети, доспети, приспети,
стићи.
*
— крај, конац, крајем, при
крају, коначан, крајњи, напослетку,
напокон, најпосле, најзад, ,
последак, задњи, — бескрај, —
претпоследњи, — наизмаку, истек,
свршетак, завршни, закључни, ,
— проћи (2272), ,
превалити, — истећи, дотрајати,

(престати 2286), — до, дотле, ,
досада, — док, докле, — ,
застарелост, преживети (се),
преживео.
*
— свршити, свршетак, ,
завршетак, завршак, ,
довршетак, дочети, дочетак
окончати, докончати, доконати, ,
привести крају, ,
трсити, смирити, готов, —
а) недовршен.
*
— престати, престајати
престанак, патинути, патисати, —
а) непрестано, непрестани, ,
беспрекидан, без престанка,
без претрга, стално, сталан, ,
цео, цео боговетни дан (2280).
*
— прекинути, прекидати,
прекид, обуставити, обустава, 
(635), престати (2286),
испрекидан, — раздео, (
2286а), —
а) пауза, почивка, —
б) продужити, продужење, ,
наставак.
*
— понављање, поново, ,
наново, изнова, опет, ,
испотекар, испочетка, — 
(се), понављати (се), 
(се), поврат, — узастопце, ,
— првина (2180б), — на ,
— мах, у два (итд.) маха, пут,
једанпут (2180б), други пут, ,
трећи пут, трећом, —
а) обновити, обнављати.
*
— редовно, редовито, ,
редовит, стално, увек, једнако
све, —
а) свакодневно, свакодневни, ,
свагдашњи, свагдањи,
сваки убога дан, посведневно, —
б) већином, махом, обично, ,
—
в) нередовно, — припадом, .
*
— често, чест, учестати, ,
чешће, небројено пута, (
се 299), —
а) ретко, редак, необичан, — 
кад, — понекад, понегда, ,
кадикад, покаткад, катшто, ,
покашто, овда-онда, другда,
с времена на време, повремен.

(РЕЛАТИВНО ВРЕМЕ)
— садашњост, сада, сад,
засад, засада, садашњи, садањи, ,
савремен, сувремен, ,
савременост, модеран, ,
данашњи, данас, (тада
2271), —
а) овогодишњи.
*
— прошлост, прошли, ,
прошасти, бивши, минули,
— претпрошли, — пређе, пре, ,
првашњи, — отпре, — пре, ,
—
а) досада, досад, дојако, досле,
досадашњи, дојакошњи.
*
— давно, давни, давнашњи,
одавно, подавно, поодавно, ,
прадавни, некада, једном, ,
негдашњи, старина, ,
старовремски, стародревни,
древни, стари, прастари, памтивек,
преисториски, препотопски, — ,
одувек, (увек 2271), ,
—

а) недавно, недавнашњи, скоро,
скорашњи, скорашњица, — ,
малопре, отоич, — отскора, ,
доскорашњи, дојучерашњи.
*
— старост, доб, стар (2074),
а) стар, старост, остарети, — ,
— бајат, убајатити се, 
се, —
б) млад, младост, — нов (300),
новост, новина, новајлија, — ,
новачење, новотарија, —
свеж, тазе, скорашњи (2319а).
*
— јуче, јучерањи, ,
јучерашњица, —
а) синоћ, синоћни, синоћница.
*
— прекјуче, прекјучерањи,
прекјучерашњи, —
а) прексиноћ, оновечери, .
*
— накјуче, накјучерањи,
накјучерашњи, —
а) ономад, ономадашњи, — неки
дан.
*
— лани, лањски, ,
— преклани, ,
— ономлани, ономлањски.
*
— будућност, будући, ,
потоњи, — убудуће, унапред,
унапредак, отсад, отселе, отсле, ,
— кроз, после, након, наком,
— доцније, — претстојати, —
а) довек(а), заувек, занавек, за
вечита времена.
*
— скоро, ускоро, наскоро,
скорашњи, убрзо, — приближити
се, прикучити се, — одмах, умах, —
а) вечерас, вечерашњи, довече,
ноћас, ноћашњи.
*
— сутра, сутрашњи, ,
— ујутру, —
а) прексутра, прекосутра, ,
ондан, —
б) наксутра, наксутрашњи.
*
— напролеће, — налето,
— најесен, — назиму, —
а) догодине.

(УПОРЕДНО ВРЕМЕ)
— истовременост, ,
истовремено, једновремен, ,
наједно, истодобан, ,
— савремен, сувремен, ,
— док, докле, — ,
за, при, — пратити, пропратити,
— стећи се, стицати се, стицај, (
прилику 236а).
*
— превременост, ,
претходити, претходни, — пре,
пред, раније, дотада, претећи (597а),
— претходник, претшасник, 
(598), — уочи, навечје, ,
предвечерје, (сутрадан 2305а),
— предзнак, знамење, — унапред,
(предухитрити 486), —
а) рано, рани, ранити, поранити,
подранити, зарана, ранилац, ,
— преран, прерано, — ,
израније, (доцкан 2306), —
б) навреме, — крајње време, 
је последњи час, (благовремен
2307).
*
— следовање, следовати, —
после, након, наком, иза, потом, ,
доцније, касније, — пошто, —

следбеник, — одмах, умах, сместа,
безодложно, безодвлачно, — чим,
како, — следећи, идући, наредни,
— накнадно, накнадни, —
а) сутрадан, сутравече, —
б) редом, ред, наредни, — преко
реда, прекоредан, — прескочити,
прећи, — наизменце, наизменично,
— пре, пред, испред, — после, за,
иза.
*
— доцкан, доцне, касно, ,
позан, доцније, касније, ,
у зло доба, — прекасно, — ,
закаснити, закашњење, ,
задоцнити, задоцњење, ,
опознити, (задржати се 519),
а) тек, истом, јако, јаком, топрв,
б) одгодити, одгађати, одгађање,
одгода, одложити, одлагати, ,
одуговлачити, (безодложно
2305).
*
— благовремено, ,
благовременост, тачно, тачан,
тачност, — најдаље, (имати 
266).
*
— међувреме, међувремен,
размак, — међутим, међутимни.
*
— чекати, почекати, ,
чекнути, ишчекивати, ,
сачекати, (изгледати кога
2121б), — дреждати, џоњати, ,
очамати, чамети, окапати, —
стрпети се, претрпети се, 
се.

(ГЕОГРАФСКО ВРЕМЕ)
— годишње доба, сезона, ,
— година (2276), —
а) пролеће, премалеће, пролећни,
пролетњи, — пролетос, ,
— пролећна равнодневица, —
б) лето, лети, летњи, — летос,
летошњи, — летовати, прелетити,
летиште, — дугодневица, — 
лето, —
в) јесен, јесењи, јесенски, — ,
јесенашњи, — јесења ,
—
г) зима, зими, зимски, зимњи, —
зимус, зимушњи, — зимовати, ,
зимовник, — средозимци,
краткодневица.
*
— месец, месечни, месечно,
— јануар, сечањ, јануарски, ,
— фебруар, вељача, ,
— март, ожујак, лажак, ,
— април, травањ, ,
травањски, априлили, — мај,
свибањ, мајски, свибањски, ,
— јун, липањ, јунски, ,
— јул, српањ, јулски, ,
— август, коловоз, ,
— септембар, рујан, ,
рујански, — октобар, ,
октобарски, листопадни, —
новембар, студени, новембарски, —
децембар, просинац, децембарски,
просиначки.
*
— седмични (недељни) ,
— недеља, недељни, — ,
понедеоник, понедељник, —
понедеоничар, — уторак, уторник,
уторни, — среда, — четвртак, —
петак, — субота, суботни.
*
— дан, данак, дневни, ,
— дању, дањом, по дану, обдан,
прекодан, дневи, — обданица, (
2291), — бели дан, —

а) ноћ, ноћни, — ноћу, обноћ,
преконоћ, — ноћас, ноћашњи, — 
се, — замрћи, замркнути,
омрћи, омркнути, — глуво доба, —
поноћ, поноћни, —
б) вече, увече, вечером, — ,
довече, — заранци, повечерје,
— сумрак, сумрачје, сутон, смрћи,
се, смркнути се, смрачити се, (
1902в).
*
— јутро, јутарњи, јутрењи,
— ујутру, ујутро, изјутра, јутром,
— одјутрити се, поодјутрити се, —
јутрос, јутрошњи, —
а) зора, освитак, освит, ,
прозорје, — у цик од зоре, —
сванути (се), свануће, свитати (се),
свитање, осванути, освитати, 
се, расванути се, расвит, ,
— зарудети, забелети (се),
— разданити се, развидети се.
*
— подне, подневни, у ,
око подне, — ручаница, 
доба, —
а) пре подне, јутро, преподневни,
доподневни, —
б) после подне, по подне, .

1936.