Историја византијског царства (Ш. Дил) 10
КРАТКА БИБЛИОГРАФИЈА ГЛАВНИХ ДЕЛА

На страним језицима
Општа историја византиског царства. - Данас још не постоји, осим можда у Русији, подробна и потпуна општа историја византиског царства која би се оснивала на најновијим научним истраживањима. -{History of the decline and fall of the Roman empire}- од -{Gibbon}--a је веома тенденциозна и застарела, а ново издање које је приредио -{Bury}- (Лондон, 1896, 7 св.) највише вреди због драгоцених примедаба којима га је пропратио приређивач. -{History of Grece from its conquest by the Romans to the present time}- од -{Finlay-a}- (ново издање од -{Tozer-a}-, Оксфорд, 1877, 7 св.) као и, нешто краћа, -{Geschichte der Byzantiner und des Osmanischen Reiches bis gegen Ende des XVI Jahrhunderts}- (Берлин, 1883, 1 св.) од -{Hertzberg-a}- појавиле су се пре великих научних радова последњих година; и ма да је дело -{Ch. Hopf-a}-, објављено у Енциклопедији од -{Ersch-a}- и -{Gruber-a}- (св. 85 и 86) под насловом -{Geschichte Griechenlands vom Beginn des Mittelalters bis auf unsere Zeit.}- 1867, још и данас задржало своју вредност, то је поглавито за доба после четвртог крсташког рата и за историју латинских држава које су основане у Грчкој после 1204. -{Chronographie byzantine}- од -{Muralt-a}- (Петроград, 1855-1873, 2 св.), упркос многобројним нетачностима, још увек је користан хронолошки зборник.

Ових последњих година неколико руских научника су отпочели са објављивањем општих историја Византије. Историја од Кулаковског (Кијев, 1910-1915) обухвата три свеске у којима су изнети догађаји од 395 до 717 г. Историја од Успенског (Петроград, 1913) обухвата досада само једну свеску и допире такође до 717 г. Историја од Васиљева (Петроград, 1917) обухвата, у првој свесци, доба од -{IV}- века до 1081 г. Треба најзад поменути и историју од Ламброса чије -{III-VI}- свеска (Атина, 1892-1908) излажу историју царства почев од Константина до 1453 г.

У недостатку опште историје Византије постоји неколико кратких приручника: најбољи су од -{Gelzer-a}-, -{Abriss der byzantinischen Kaisergeschichte}- (Минхен, 1897, у делу -{Geschichte der byz. Litteratur}- од -{Krumbacher-a}-), од -{Jorga, The byzantine empire}- (Лондон, 1907) и од -{Foord-a, The byzantine empire}- (Лондон, 1911). Најзад, свеска -{II}- и -{IV Cambridge mediaeval history}- (Кембриџ, 1913 и 1923) садрже одлична поглавља из византиске историје.

Монографије које се односе на византиску историју. - У накнаду постоје многобројна дела која расправљају о већем или мањем отсеку византиске историје. Овде ће бити поменута најглавнија:

За доба које се простире од краја -{IV}- века до краја -{IX}- века:
-{Bury, A history of the later Roman empire, from Arcadius to Irene}- (Лондон, 1889, 2 св.).
Исти, -{History of the later Roman empire}- (395-565) (Лондон, 1923, 2 св.).
-{Diehl, Justinien et la civilisation byzantine au VIe siècle}- (Париз, 1901).
-{Pernice, L' imperatore Eraclio}- (Флоренца. 1905).
-{Schwartzlose, Der Bilderstreit}- (Гота, 1890).
-{Bréhier, La querelle des images}- (Париз, 1904).
-{Lombard, Constantin V, empereur des Romains}- (Париз, 1902).
-{Bury, History of the eastern Roman empire}- (800-867) (Лондон, 1912).

За доба које се простире од краја -{IX}- века до почетка -{XIII}- века:
-{Vogt, Basile Ier}- (Париз, 1908).
-{Rambaud, L' empire grec au Xe siecle}- (Париз, 1870). 
-{Schlumberger, Nicéphore Phocas }-(Париз, 1890).
Исти, -{L' épopée byzantine à la fin du Xe siecle (969-1057)}- (Париз, 1896-1905, 3 св.).
-{Bréhier, Le schisme oriental du XIe siècle}- (Париз, 1899).
-{Neumann, Die Weltstellung des byz. Reiches vor den Kreuzzügen}- (Лајпциг, 1894).
-{Chalandon, Essai sur le règne d' Alexis Comnène}- (Париз, 1900).
Исти, -{Jean II Comnène et Manuel Comnène}- (Париз, 1912).
-{Cognasso, Partiti politici e lotte dinastiche in Bisanzio}- (Турин, 1912).
Исти, -{Isaac Ange (Bessarione,}- 1915).
-{Luchaire, Innocent III: la question d'Orient}- (Париз, 1907).
-{Norden, Der vierte Kreuzzug}- (Берлин, 1898).

За доба које се простире од 1204 до 1453:
-{Gerland, Geschichte des lateinischen Kaiserreiches}- (Хомбург, 1905).
-{Gardner, The Lascarids of Nicaea}- (Лондон, 1913).
-{Buchon, Recherches sur la principauté franque de Morée}- (Париз 1841-1846, 5 св).
-{Renell Rodd, The princes of Achaia}- (Лондон, 1907, 2 св.).
-{Miller, The Latins in the Levant}- (Лондон, 1908).
-{Schlumberger, Expédition des Almugavares}- (Париз, 1902).
-{Berger de Xivrey, Manuel II Paléologue}- (Париз, 1853).
-{Schlumberger, La prise de Constantinople}- (Париз, 1914).
-{Fallmerayer, Geschichte des Kaisertums Trapezunt}- (Минхен, 1827).

Треба споменути, осим тога, неколико монографија које се односе на историју појединих провинција или појединих градова:
-{Diehl, Afrique byzantine}- (Париз, 1896).
Исти, -{Etudes sur l' administration byzantine dans l' exarchat de Ravenne}- (Париз, 1888).
-{Gay, L' Italie meridionale et l' empire byzantin}- (867-1071) (Париз, 1904).
-{Gregorovius, Geschichte der Stadt Athen im Mittelalter}- (Штутгарт, 1889, 2 св.).
-{Tafrali, Thessalonique au XIVe siècle}- (Париз, 1912).
-{Diehl, Venise, une république patricienne}- (Париз, 1915).

Од монографија посвећених појединим знаменитим личностима поменућемо:
-{Hergenröther, Photius}- (Регенсбург, 1867-1869, 3 св.).
-{Diehl, Théodora}- (Париз, 1904).
Исти, -{Figures byzanties}- (Париз, 1906 и 1908, 2 св.).
-{Rambaud, Psellos}- (у -{Etudes sur l' histoire byzantine}-, Париз, 1912).
-{Vast, Le cardinal Bessarion}- (Париз, 1878).

За историју народа који су били у односима са грчким царством:
-{Jirecek, Geschichte der Bulgaren}- (Праг, 1876).
Исти, -{Geschichte der Serben}-, св. -{I}- (Гота, 1911).
-{Jorga, Geschichte des osmanischen Reichs}-, св. -{I}- и -{II}- (Гота, 1908-1909).

Најзад, за општу историју Византије поменућемо најновији рад:
-{Diehl, Byzance, grandeur et décadence}- (Париз, 1919).

За црквену историју:
-{Gasquet, De l' autorité imperiale en matière de religion}- (Париз 1879).
-{Pargoire, L' Eglise byzantine de 527 a 847}- (Париз, 1905).
-{Norden, Das Papsttum und Byzance}- (Берлин, 1903).
-{Oeconomos, La vie religieuse dans l' empire byzantin au temps des Comnènes et des Anges}- (Париз, 1918).

За административну историју царства:
-{Diehl, Etudes byzantines}- (Париз, 1905).
-{Gelzer, Die Genesis der byz. Themenverfassung}- (Лајпциг, 1899).
-{Burу, The imperial administrative system in the ninth century}- (Лондон, 1910).
-{Schlumberger, Sigillographie byzantine}- (Париз, 1884).

За историју византиске цивилизације:
-{Paparrigopoulo, Histoire de la civilisation hellénique}- (Париз, 1878).
-{Hesseling, Essai sur la civilisation byzantine}- (Париз, 1907).
-{Turchi, La civiltà bizantina}- (Флоренца, 1910).

За историју права:
-{Zachariae von Lingenthal, Geschichte des griechisch - römischen Rechts}- (3 изд., Берлин, 1892).

За историју трговине:
-{Heyd, Histoire du commerce du Levant au mоуеп âge}- (Лајпциг, 1885, 2 св.).

За историју књижевности: 
-{Krumbacher, Geschichte der byz. Litteratur}- (2 изд., Минхен, 1897).

За топографију Цариграда:
-{Ducange, Constantinopolis christiana}- (Париз, 1680).
-{Mordmann, Esquisse topographique de Constantinople}- (Лил, 1892).
-{Ebersolt, Le grand palais de Constantinople}- (Париз, 1910).

За историју уметности:
-{Bayet, L' art byzantin}- (2 изд., Париз, 1904).
-{Millet, L' art byzantin}- (Париз, у -{A. Michel, Histoire de l' art}-, св. -{I}- 1905 и св. -{III}- 1908).
-{Diehl, Manuel d' art byzantin}- (Париз, 1910).
-{Dalton, Byzantine art and archeology}- (Оксфорд, 1911).
-{O. Wulff, Altchristliche und byzantinische Kunst}- (Берлин, 1914-1918, 2 св.).

На српскохрватском језику (израдио преводилац)
Политичка историја
Анастасијевић Др. Драгутин, Остроготски одлазак са Балкана у Шпанију 488 г. (Прилози за књиж. -{I}-, 1921).
Исти, Чланци у »Народној енциклопедији« -{I-IV}- (Важнији: Византија, Далмација, Епирска деспотовина, Ј. Кантакузин, Константин Драгаш, Латинско цариградско царство, Маврикије, Македонија, Манојло -{II}- Палеолог, Михаило -{VIII}- Палеолог, Никејско царство, Сеоба Срба и Хрвата на Балкан, Хрвати и Византија, Цариград).
Богдановић Симеон, »Синиша«, Ратови Стевана Немање с Византинцима и Дубровчанима (Летопис М.с. 177-8, 1894).
Вулић Др. Никола, Константин Велики (Братство -{XVII}-, 1924).
Исти, Ратовање цара Констанција у данашњој Бачкој (Гласник Ист. друштва -{II}-, 1929).
Исти, -{Justiniana Prima}- (Гласник Скопског научног друштва -{V}-, 1929).
-{Klaić Vjekoslav, Byzantisko vladanje u Hrvatskoj za vreme cara Emanuela Komnena (Izvješće o kralj. vel. gimn. u Zagrebu za}- 1882-3).
Ласкарис Др. Михаило, Византиске принцезе у средњевековној Србији (Београд, 1926).
-{Manojlović Dr. Gavro, Jadransko primorje IX stoljeća u svijetlu istočno-rimske (bizantiske) povijesti, I (Rad J. a. 150, 1902).
Isti, Carigradski narod (»Demos«) od god. 400-800 po Hr. s osobitim obzirom na njegove vojne sile, elemente njegove i njegova ustavna prava u ovoj periodi (Nast. vjesnik XII, 1904).}-
Мијатовић Чедомир, Пад Цариграда 1453 г. (Годишњица Н. Ч. -{III}-, 1879).
Николајевић Константин, Критичка покушенија у периоду од првих пет векова Србске Историје (Летопис М. с, 103-113, 1862-1872).
Новаковић Стојан, Стара Византија и живот у њој /По Др. Ј. X. Краузу/ (Матица, 1869).
Исти, Деспот Ђурађ Бранковић и оправка цариградског града 1448 г. (Глас С. к. а -{XXII}-, 1890).
Исти, Срби и Турци -{XIV}- и -{XV}- века (Београд, 1893).
Исти, Струмска област у -{XIV}- веку и цар Стефан Душан (Глас С. к. а. -{XXXVI}-, 1893).
-{Nodilo Natko, Historija srednjega vijeka za narod hrvatski i srpski: I Rimski svijet na domaku propasti i varvari. - II Bizantija i germanski zapad do smrti cara Justinijana I. - Ш Varvarstvo otima mah nad Bizantijom, do smrti cara Heraklija (Zagreb,}- 1898, 1900, 1904).
-{Radojčić Dr. Nikola, Dva poslednja Komnena na carigradskom prijestolu (Zagreb,}- 1907).
Исти, O неким господарима града Просека на Вардару (Летопис М. с. 259-260, 1909).
Исти, Прва женидба Стефана Првовенчаног (Глас С. К. а. -{ХС}-, 1912).
Радонић Др. Јован, Западна Европа и балкански народи према Турцима у првој половини -{XV}- века (Н. Сад, 1905).
Исти, Лиутпранд, епископ Кремоне, и његов извештај о Византији и источно-европским приликама (Просветни гласник, 1913).
Исти, Германска опасност у Цариграду пре 1500 г. (Летопис М. с. 335, 1933).
-{Rački Dr. Franja, Borba Južnih Slovena za državnu neodvisnost u XI vieku (Rad J. a. 24, 25, 27, 28, 30, 31, 1873-5; II}- изд. C. к. акад. наука, 1931).
Срећковић Панта, Стање и односи српских архонтија према Угарској и према Византији у половини -{XII}- века (Гласник Срп. ученог друштва -{LIV}-, 1883).
Станојевић Др. Станоје, Византија и Срби, -{I-II}- (Н. Сад, 1903, 1906). 
-{Franić D., Stanje Balkanskog poluostrva na osvitku XIII vijeka (Glasnik zem. muz. VII, 1898).
Šišić Dr. Ferdo, Zadar i Venecija od god. 1159 do 1247 (Rad J. a. 142, 1900).
Šufflay Dr. Milan, Hrvatska i zadnja pregnuća istočne imperije pod žezlom triju Komnena (1075-1180) (1901).}-

Самуилово македонско царство и питање о »западној Бугарској«
Анастасијевић Др. Драгутин, Хронологија изашиљања Бориса -{II}- и Романа у талаштво на византиски двор (Гласник Скопског научног друштва -{II}-, 1927).
Исти, Хипотеза о »Западној« Бугарској (Гласник, Скопског научног друштва -{III}-, 1928).
Исти, Година савеза Фокина с Бугарима против Руса (Гласник Скопског научног друштва -{XI}-, 1932).
Исти, Самуило (»Народна енциклопедија« -{IV)}-.
Прокић Др. Божидар, Почетак Самуилове владе (Глас С. к. а. -{LXIV}-, 1901).
Исти, Војвода Ивац (Братство -{IX-X}-, 1902).
Исти, Постанак једне словенске царевине у Маћедонији (Глас С. к. а. -{LXXVI}-, 1908).
Исти, Јован Скилица као извор за историју маћедонске словенске државе (Глас С. к. а. -{LXXXIV}-, 1910).
Исти, Први охридски архиепиекоп Јован (Глас С. к.а. -{LXXXVIII}-, 1911).
Исти, Постанак охридског патријархата (Глас С. к. а. -{ХС, 1912).
-{Rački Dr. Franja,}- вид. -{Borba Južnih Slovena za državnu neodvisnost u XI vieku,}- стр. 12-74 -{II}- изд.

Црквена историја
Аврамовић Димитрије, Св. Гора са стране вере, художества и повестнице (Београд, 1848).
Анастасијевић Др. Драгутин, Света Гора у прошлости и садашњости (С. к. гласник -{XVIII}-, 1907). 
Исти, Првобитни постанак имена и манастира Хиландара (Богословље -{II}-, 1927).
Исти, Чланци у »Народној енциклопедији« (Важнији: Лионска унија, Света Гора, Флорентиска унија, Фотије, Цариградска патријаршија у средњем веку).
Гранић Др. Филарет (Бранко), Однос измећу државе и цркве у источноримској (византиској) империји (Црква и живот -{III}-, 1924).
Исти, Оснивање архиепископије у граду -{Justiniana Prima}- 535 г. по Хр. (Гласник Скопског научног друштва -{I}-, 1926).
Исти, Правни положај организација грчких манастира по Јустинијановом праву (Богословље -{III}-, 1928).
Исти, Приватно-правни положај монаха у грчким областима позноримске историје у -{V}- и -{VI}- веку (Гласник Скопског научног друштва -{V}-, 1929).
Исти, Акт оснивања манастира у грчким областима позноримског царства у -{V}- и -{VI}- веку (Гласник Скопског научног друштва -{VII-VIII}-, 1930).
Исти, Новеларно законодавство цара Лава -{VI}- у ствари манастира и монаха (Скопље, 1930).
Исти, Прилози правној историји манастира у грчким областима позноримског царства у -{IV-VI}- века (Богословље -{VI-VII}-, 1931-1932).
Исти, Узимање монаха у клир у стapoj цркви (Богословље -{VII}-, 1932).
Исти, Црквени односи на територији Војводине до конца византиске владавине (Гласник Ист. друштва -{V}-, 1932).
Грујић Др. Радослав, Хришћанска православна црква (Београд, 1920).
Живковић Ј., Проповед на Истоку од Прокла до раздељења Цркве (Богословски гласник, 1904).
-{Jelenić Dr. fra Julijan, Povijest Hristove crkve II-III /312-692-1054/ (Zagreb, 1924, 1928).
Kanižlić Antun, Kamen pravi smutnye velike iliti pocsetak i uzrok istinti rastavlyenya cerkve istočne od zapadne (Osijek, 1780).}-
Ласкарис Др. Михаило, Повеље српских владалаца у грчким публикацијама (Прилози за књиж. -{VIII}-, 1928).
Манојловић Др Гавро, Нешто о црквеној лирици вазантиско-грчкој (Гласник Зем. муз. -{XVI}-, 1904).
-{Marić Dr. Ј., Novi pogled u monoteletizam i monergetizam (Bogoslovska smotra, 1917-8).
Marković Dr. fra Ivan, Cesarizam i bizantinstvo u poviesti istočnoga razkola, I-II (Zagreb, 1891).
Matasović Dr. Josip, Ogledi paulikijanske historiografije}- (Гласник Зем. муз. -{XXXII}-, 1920).
Милаш Др. Никодим, Достојанства у православној цркви по црквено-правним изворима до -{XIV}- века (Панчево, 1879).
Исти, Цариградски сабор 381 r. (Извјештај о правосл. богосл. сјеменишту у Задру за школску 1879-80 г.).
Исти, Грчко-римско законодавство о црквеној имовини (Београд, 1908).
Новаковић Стојан, Црква Пантократорова-Зејрек-џамија (Искра, 1898).
Исти, Охридска архиепископија у почетку -{XI}- века (Хрисовуље цара Василија -{II}-) (Глас С. к. а. -{LXXVl}-, 1908).
-{Pavić Matija, Arijanstvo u Panoniji Srijemskoj (Đakovo, 1891).}-
Поповић Петар, Лепота цариградске Свете Софије (Зборник Б. Поповића, Београд, 1929).
Радонић Др. Јован, Византија и римокатоличка црква у првој половини -{XV}- века (Источник, 1905).
Ружић Никанор, Кратки историјски преглед узајамних одношаја између српске и грчко-цариградске пркве и њихових представитеља од првог времена њиховог познавања па до данас (Београд, 1875).
Станојевић Др. Станоје, Како је постао Хилендар (»Политика« од 7 јануара 1933).
-{Srebrnić Dr. Josip, Odnošaj pape Ivana X prema Bizantu i Slavenima na Balkanu (Zagreb, 1925).
Carević Dr. Josip, Konstantin Veliki i kršćanstvo (Spljet, 1913).}-

Правна историја
Веснић Др. Миленко, Јустинијанови закони и старо српско прво (Бранич -{III}-, 1889).
Гранић Др. Бранко, Основи државног устројства источноримске (византиске) империје (Јужна Србија -{IV}-, 1924).
Ђорић Св., Постанак домаћих компилација византиског права (Архив за правне и друштвене науке -{IV}-, 1909).
Новаковић Стојан, Римско-византиско право и народни правни обичаји (Годишњица Н. Ч. -{IX}-, 1887).
Исти, Средњовековна Србија и римско право (Архив за прав. и друшт. науке -{I}-, 1906).
Исти, Синтагмат Матије Властара (предговор) (Београд, 1907).
Поповић Др. Реља, Интерполације у пандектама (Архив за прав. и друшт. науке -{IV}-, 1922).
Исти, Нека питања из Јустинијанове кодификације (Архив за прав. и друшт. науке -{XVI}-, 1928).
Исти, Чланци у »Народној енциклопедији« (Важнији: Византиско или грчко римско право, Јустинијанова кодификација, Римско и византиско право код С. X. С.).
Радојчић Др. Никола, Снага закона по Душанову законику (Глас С. к. а. -{СХ}-, 1923).
Соловјев Др. Александар, Законодавство Стефана Душана, цара Срба и Грка (Скопље, 1928).
Исти, Значај византиског права ua Балкану (Годишњица Н. Ч. -{XXXVII}-, 1928).
Исти, Један словенски утицај у византиском праву (Арив за прав. и друшт. науке -{XXV}-, 1932).
-{Strohal Dr. Ivan, Pravna povijest dalmatinskih gradova. Dio I, Osnovke razvitku pravne povijesti dalm. gradova (Zagreb, 1913).
Strohal Dr. Rudolf, Tako zvani zakon cara Konstantina i Justinijana u Srba i uopće u Južnih Slovena (Mjesečnik, 1911).}-
Тарановски Др. Теодор, Политичке и правне идеје у Синтагмату Властара (Н. Сад, 1928).

Византиски историчари
Анастасијевић Др. Драгутин, Порфирогенит (»Народна енциклопедија« -{III}-).
-{Županić Dr. Niko, Bela Srbija (Narodna starina II, 1922).}-
Јовановић Д., Краљ Урош -{I}- и грчки повесничар Лахимер (Братство -{III}-, 1889).
-{Manojlović Dr. Gavro, Studije o spisu »De administrando imperio« cara Konstantina VII Porfirogeneta (Rad J. a. 182, 186, 187, 1910-11).}-
Новаковић Стојан, Српске области -{X}- и -{XII}- века (Гласник Срп. ученог друштва -{XLVIII}-, 1880).
-{Pavić Armin, Cara Konstantina VII Porfirogenita »De administrando imperio« glave 29-36 (Zagreb, 1906) (II}- изд. -{Zagreb, 1909. III}- изд. предговора под насловом -{»Postanje Gundulićeva Osmana i glava 29-36 u Porfirogenitovoj »De adm. imp.«, Zagreb, 1913).}-
Радојчић Др. Никола, Како су називали Србе и Хрвате византиски историци -{XI}- и -{XII}- века Јован Скилица, Никифор Вриеније и Јован Зонара (Гласник Скопског научног друштва -{II}-, 1927).
Исти, Вести Ане Комнине о Србима (Гласник Скопског научног друштва -{III}-, 1928).
Исти, Грчки извори за косовску битку (Гласник Скопског научног друштва -{VII-VIII}-, 1930).
Радонић Др. Јован, Критовул, византиски историк -{XV}- века (Глас С. к. а. -{CXXXVIII}-, 1930).
-{Rački Dr. Franja, Ocjena starijih izvora za hrvatsku i srbsku poviest srednjega vieka (K. Porpirogenita) (Književnik I, 1864).
Isti, Biela Hrvatska i Biela Srbija (Rad J. a. 52, 1880).
Skok Dr. Petar, Kako bizantiski pisci pišu lična i mjesna slovenska imena (Starohrvatska prosvjeta N. s. I, 1927).
Tomašič pl. Nikola, Život i djela cara Konstantina VII Porfirogeniia (Vjesnik kralj. zem. arhiva XX, 1918, i N. s. III, 1923).}-
Шишић Др. Фердо, Име Хрват и Србин и теорије о досељењу Хрвата и Срба (Годишњица Н. Ч. -{XXXV}-, 1923).

Разно
Анастасијевић Др. Драгутин, Византиологија, Византиологија у Јужних Словена (»Народна енциклопедија« -{I}-).
Ђорђевић Др. Владан, Грчка и српска просвета (Београд, 1896).
Ђорђић Др. Петар, Језик и културна оријентација у нашој прошлости и садашњости (Богословље -{VII}-, 1932).
Николајевић Др. Божидар, Византиска уметност (Дело -{XXXVI-XXXVII}-, 1905).
Новаковић Стојан, Византиски чинови и титуле у српским земљама -{XI-XV}- века (Глас -{LXXVIII}-, 1908).
Поповић Павле, Преглед српске књкжевности, -{I}- изд. (Одељци »Стара књижевност« и »Издања и расправе«) (Београд, 1909).
Тривунац Др. Милош, Вита или бета? Итацизам или етацизам? (С. к. гласник -{XXIX}-, 1930).
Ћоровић Др. Владимир, Утјецај и одношај измећу старих грчких и српских записа и натписа (Глас -{LXXXIV}-, 1910).
Исти, Грчки сликари у Котору у -{XIV}- веку (Старинар -{V}-, 1928-9).
-{Šišić Dr. Ferdo, Kako je vizantiski car Justinijan postao Slaven (Ivan Tomko Mrnavić) (Nast. vjesnik IX, 1901).}-

Белешке 

Историја византијског царства (Ш. Дил)