Удовица Кама и син Усеин


Интервенције

ѿ = од
з = с (Усу)
г = к (каурине)
ћ = ђ (дође)
е = је
л = љ (пошљи)
не = нек
вѣтро = ведро (јат = е)
т = д (ведро)
i= ј (мајки)
дѣту = детету (јат = е)
прiко без јата
гаурi'ине = каурине
др'же, держе = трже
ѿсѣче (јат = је)
ѿазвао = одазвао

Напомене

Коментар

Лирско-епска песма о породичним односима. Мати жели да уклони сина и кује заверу са љубавником "каурином Јанком“. Младић побеђује (у сведеном двобоју).
Овакви заплети и обрти стилизовани су и према законитостима бајки (у прози и стиху: Вук, СНП II, 8) о мајци/сестри крвници. Пошто је тада тежиште на динамичној радњи, најчешће се кроз градацију развијају три тешка задатка, које син успешно изврши. При негативној карактеризацији мајке међу лирско-епским песмама често се јавља сестра као помоћник, док тај делокруг изостаје када су сестра и зет јунакови непријатељи. На флексибилност обрада утиче и именовање ликова (в. нпр. Јакшићима двори похарани, Вук, СНП II, 97). Исход овако постављених породичних сукоба доследно подразумева кажњавање преступнице. Ако (нпр. претходно отета) сестра докаже своју оданост брату, тада страда отмичар, али и сви чланови њене нове породице. У Eрлангенском корпусу типски лик и име удовице Каме везује се за изразито негативно окарактерисану жену.
Варијанте: ЕР 162; Вук, СНП I, 303; Вук, СНП V, 678; Krstić 1984: H 4, 1, 2, 2 – Mati radi o glavi sinu da bi mogla nesmetano živeti s ljubavnikom ili da bi se mogla za njega udati: 193, p. v. 143: 616. , T 2, 2, 3 – Mati krvnica: 359.
Литература: Милошевић-Ђорђевић 1971: 31-50; Латковић 1975: 251: 252; 271-272

Извори

Богишић, В. (1878/2003²). Народне пјесме из старијих највише приморских записа. Београд: СУД; Горњи Милановац: Лио.
Геземан, Г. (1925). Ерлангенски рукопис старих српскохрватских народних песама. Сремски Карловци: СКА.
Караџић, В. С. (1814–1815/1965). Мала простонародња славено-сербска пјеснарица (1814). Народна србска пјеснарица (1815). Сабрана дела Вука Караџића I (В. Недић). Београд: Просвета.
Караџић, В. С. (1818/1966). Српски рјечник (1818). Сабрана дела Вука Караџића II (П. Ивић). Београд: Просвета.
Караџић, В. С. (1821, 1853/1988). Српске народне приповијетке. Сабрана дела Вука Караџића III (М. Пантић). Београд: Просвета.
Караџић, В. С. (1841/1975). Српске народне пјесме I. Сабрана дела Вука Караџића IV (В. Недић). Београд: Просвета.
Караџић, В. С. (1845/1988). Српске народне пјесме II. Сабрана дела Вука Караџића V (Р. Пешић). Београд: Просвета.
Караџић, В. С. (1846/1988). Српске народне пјесме III. Сабрана дела Вука Караџића VI (Р. Самарџић). Београд: Просвета.
Караџић, В. С. (1849/1987). Српске народне пословице. Сабрана дела Вука Караџића IХ (М. Пантић). Београд: Просвета.
Караџић, В. С. (1852/1986–1987). Српски рјечник (1852). Сабрана дела Вука Караџића XI/1–2 (Ј. Кашић). Београд: Просвета.
Караџић, В. С. (1862/1986). Српске народне пјесме IV. Сабрана дела Вука КараџићаVII (Љ. Зуковић). Београд: Просвета.
Караџић, В. С. (1891–1902/1932–1936²). Српске народне пјесме V–IX. Државно издање (Љ. Стојановић). Београд: СКА.
Караџић, В. С. (1973–1974). Српске народне пјесме из необјављених рукописа Вука Стеф. Караџића I–IV (Ж. Младеновић – В. Недић). Београд: САНУ.
Милутиновић Сарајлија, С. (1833, 1837/1990). Пјеванија црногорска и херцеговачка (Д. Аранитовић). Никшић: Универзитетска ријеч.
Петрановић, Б. (1867–1870/1989). Српске народне пјесме из Босне и Херцеговине I–III (Н. Килибарда). Сарајево: Свјетлост.
Петровић Његош, П. (1846/1951). Огледало српско. Целокупна дјела V (Р. Бошковић – В. Латковић). Београд: Просвета.
Daničić, Gj. (1871). Poslovice. Zagreb: Knjižarnica Fr. Župana (Albrechta i Fiedlera).
Hӧrmann, K. (1888–1889/1990²). Narodne pjesme Muslimana u Bosni i Hercegovini I–II (Đ. 
Buturović). Sarajevo: Svjetlost.Jukić, I. F. (1858). Narodne piesme bosanske i hercegovačke I. Piesme junačke. Osijek: Izdao O. Filip Kunić.
Kuhač, F. Š. (1878–1881). Južnoslavjenske narodne popievke I–IV. Zagreb.
Kukuljević Sakcinski, I. (1842–1847). Narodne pěsme puka hàrvatskoga. Različita děla IV. Zagreb: Tiskom kr. pov. ilir. n. tiskarne Ljudevita Gaja.
Kurelac, F. (1871). Jačke ili narodne pěsme prostoga i neprostoga puka hrvatskoga po župah Šoprunckoj, Mošonskoj i Želěznoj na Ugrih. Zagreb: Slovi Dragutina Albrechta.
Marjanović, L. (1864). Hrvatske narodne pjesme što se pjevaju u gornjoj Hrvatskoj Krajini I.Zagreb: Troškom i tiskom A. Jakića.
Vraz, S. (1839). Narodne pěsni ilirske I. Zagreb: Tiskom kr. pov. ilir. n. tiskarne Ljudevita Gaja.Zbornik, ZNŽOJS: Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena. Zagreb: JAZU.
Zovko, I. (1888). Hercegovke i Bosanke: 100 najradije pjevanih ženskih pjesana I. Sarajevo: Tisak i naklada tiskare Spindler i Loschner.

Српска књижевност
Ерлангенски рукопис