Закон о краљевској власти и врховној државној управи (1929)
прописујемо и проглашујемо: 

Краљевина Срба, Хрвата и Словенаца је наследна монархија.

Краљ је носилац све власти у земљи. Краљ издаје и проглашује законе; поставља државне чиновнике и даје војне чинове.

Краљ је заповедник војне силе. Он даје ордене и друга одликовања.

Краљ врши амнестију за све кривице. Амнестија се може дати пре почетка кривичног поступка, у току поступка и после изречене пресуде.

Амнестија је општа или појединачна.

Краљ врши помиловања. Он може досуђену казну опростити, смањити или ублажити.

Краљ представља државу у свим њезиним односима са туђим државама.

Краљ оглашује рат и закључује мир.

Краљ и Престолонаследник су пунолетни кад наврше 18 година.

Краљева је личност неприкосновена. Краљу се не може ништа у одговорност ставити, нити Краљ може бити тужен.

У Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца влада Краљ Александар I из Династије Карађорђеве.

Краља наслеђује Његово мушко потомство из законитог брака по реду прворођења.

Кад Краљ нема мушко потомство, Он ће себи одредити наследника из побочне линије.

Краљевски Дом састављају: Краљица супруга; живи предци Краљеви у правој линији, а из исте Династије са својим супругама; живи потомци Краљеви у правој линији са својим супругама; рођена браћа Краљева и њихови потомци са својим супругама; сестре Краља Владаоца и сви женски потомци до удаје; стриц Краља Александра -{I}-, Кнез Арсен; Кнез Павле са супругом и потомцима и то женским потомцима то удаје.

Краљ борави стално у земљи. Ако се покаже потреба да Краљ иде из земље на краће време, заступа га по праву Наследник Престола.

Ако Наследник Престола није пунолетан, или, ако је спречен, Краља ће заступати Министарски Савет. Заступништво се врши по упутствима, које Краљ даје. Ово вреди и за случај Краљеве болести, која не ствара трајну неспособност.

Краљевску власт врши Намесништво кад је Краљ малолетан и кад је због болести (душевне или телесне) трајно неспособан да врши Краљевску власт.

Намесничка власт припада Наследнику Престола, ако је пунолетан.

Ако је Наследник Престола малолетан, или душевно или телесно болестан, онда ће Краљевску власт вршити Намесништво. Намесници ће бити три лица, која Краљ одреди нарочитим актом или тестаментом. Истовремено Краљ одређује сваком намеснику по једног заменика.

Ако је један од тројице намесника привремено отсутан или спречен, краљевску власт вршиће друга два намесника.

На упражњено место једног намесника долази његов заменик.

О васпитању малолетног Краља стараће се намесници. О имању малолетног Краља бринуће се старатељи одређени Краљевим тестаментом. Ако преминули Краљ није именовао старатеље, именоваће их намесници.

У случају смрти или оставке Краљеве, Наследник Престола ако је пунолетан, прима одмах владу и објављује то народу прокламацијом.

Цивилна листа Краљева одређује се законом.

Краљ именује Председника и чланове Министарског Савета, који стоје непосредно под Краљем и раде по његовом овлашћењу у појединим гранама државне управе. Број министарстава одређује Краљ.

Пре ступања на дужност министри полажу заклетву на верност Краљу.

Министри су одговорни Краљу. Краљ може оптужити министре.

Министрима суди Државни Суд. Државни Суд чине три државна саветника и три касационе судије, које именује Краљ. Председник Касационог Суда је председник Државног Суда.

Ближе одредбе о министарској одговорности донеће се посебним законом.

Краљ издаје и проглашује законе Указом, који садржи сам закон. Указ премапотписује Председник Министарског Савета, ресорни Министар и Министар Правде. Министар Правде ставља на указ о закону Државни Печат и стара се о обнародовању закона у Службеним Новинама. Закон добија обавезну снагу 15 дана после обнародовања, ако сам закон друкчије не одреди.

Управну власт врше поједини министри за поједине гране управе по овлашћењу Краљевом.

Судска власт у целој земљи врши се у име Краљево.

Овај закон ступа у живот и добија обавезну снагу кад се обнародује у Службеним Новинама.

О извршењу овог закона стараће се Председник Министарског Савета.

6. јануара 1929 године 
у Београду.

АЛЕКСАНДАР, с. р.

Председник Министарског Савета, 
Министар Унутрашњих Дела, 
Почасни Ађутант Њ.В. Краља, 
Дивизијски генерал, 
Петар Р. Живковић, с. р.

(Следују потписи свију осталих министара)

Видео и ставио Државни Печат 
Чувар Државног Печата, 
Министар Правде, 
Милан Сршкић, с. р.

Извор 

 „Службене новине Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца“, 6. јануар 1929. године

Закони Краљевине Југославије