Српска граматика (Ж. Симић)/Поглавље 1
Јесте ли ми род, сирочићи мали? — Куд се деде Цар-Немање благо? — Није бабо распакова благо на наџаке ни на буздоване, ни добријем коњама на рахтове.

Говор или језик
Из речи састоје се реченице. А из реченица састоји се
сав људски, усмени и писмени говор или језик.

Гласови, слогови, речи
Говорним оруђима човек производи гласове за које се
каже да су артикулисани, јер се могу тако међу собом
удруживати или склапати и наглашивати да од њих постану
слогови, а од слогова да постану речи.

Тако од гласова: в, а, т, р, а постану слогови: ва, тра,
а од ових слогова постане реч ватра. Од гласова: б, р, а, ћ, а, постану слогови: бра, ћа, а од ових слогова постане реч
браћа. Од гласова: п, р, и, ј, а, т, е, љ, с, т, в, о, постану
слогови: при, ја, тељ, ство, а од ових слогова постане реч
пријатељство.

Постанак речи
Речи су постале и постају од језичних корена.

Додавањем наставака на корен, стављањем 
пред корен и мењањем или премештањем појединих 
у корену постаје од једног корена по неколико, а од
многих корена и по много речи сроднога значења. Тако:

Корен ук:
 Наук, наука, неук, самоук, учен, научан, учеван, самоуче, учити, изучити, научити, обучити, одучити, поучити, проучити, понаучити, поучавати, одучавати, обучавати, учитељ, учитељев, учитељица, учитељка, учитељовати, ученик, ученица итд.
 Променом гласа у корену ук постаје вик:
Навика, одвика, вичан, обичан, необичан, навичај, обичај, завичај, уобичајати, изобичајати, навикнути, обикнути се, одвикнути, привукнути се, свикнути, навићи се, одвићи се, привићи се, свићи итд

Корен пис:
 Натпис, потпис, препис, пропис, распис, запис, рукопис, писац, писар, писарина, писанија, писаљка, писмо, писамце, преписник, писати, дописати, написати, уписати, описати, расписати, пописати, дописивати, исписивати, потписивати, уписивати, записивати итд.
 Променом гласа од корена пис постаје корен пас и прелази у значење шаренога:
Пастра, пастрмка, паструга; даљом променом: Паштровићи, Паштровка, Паштровски.

Основе, облици и речи
Од корена постају основе наставцима који се зову наставци за основу, а од тако посталих основа постају облици тј. потпуне речи наставцима који се зову наставци за облике. Тако:

Од корена ук наставком и постаје основа ук-и у којој се к претвара у ч, те буде основа учи. Од ове основе наставцима за облике постају облици, тј. речи, учити, учисмо, учисте, учите, учећи итд.

Од корена пис наставком а постаје основа пис-а. Додавањем на ту основу наставака за облике постају облици тј. речи: писати, писано, пишући, писавши, писаћемо, писао, писан итд.

Од корена рук наставком иц постаје основа рукиц — ручиц, а од те основе постају облици, тј. речи: ручица, ручицама итд.

Српска граматика (Ж. Симић)