RJEČNIK
RJEČNIK
abil (tal.) - vješt, sposoban 
abrevijatura (tal.) - kratica 
adio (tal.) - zdravo (pozdrav) 
adžustati (tal.) - ugoditi (o glazbalu, v. akordati), uskladiti, srediti; adžustati koga - isprebijati koga 
aforcati (tal.) - silovati 
afront (tal.) - napadaj, uvreda 
agraditi (tal.) - rado primiti 
ajer (tal.) - zrak  
akorad (tal.) - sporazum, dogovor; biti od akorda - sporazumjeti se 
akordati (tal.) - ugoditi (o glazbalu, v. adžustati); akordati se - složiti se, sporazumjeti se s kim 
akvijetati se (tal.) - smiriti se 
alabarda (tal.) - oštroperac 
alargati se (tal.) - udaljiti se 
alavija (tal. alla via) - kako treba 
alegramente (tal.) - veselo, s užitkom; olako 
alevati (tal.) - odgojiti 
ali - ili, da li 
all' erta (tal.) - pozor!, pazi! 
almeno (tal.) - barem 
alteran (tal.) - uzrujan 
amor (lat.) - ljubav; činiti amor - voditi ljubav, ljubovati 
animo (tal.) - duh, hrabrost, srce; izgubiti se od anima - izgubiti hrabrost 
aplikati se (na što) (tal.) - posvetiti se čemu 
apostan (tal.) - onaj koji stane u zasjedu, postavi stupicu (prema glagolu apostati, tal. appostare) 
apunto (tal.) - upravo, baš 
arabjan (tal. arrabbiato) - ljut, bijesan 
ardit (tal.) - hrabar, smion 
arkibuz (tal.) - starinska puška 
arseno (tal. arsenale) - skladište oružja 
augurij (tal.) - u izrazu dobar augurij: sretno!, u dobar čas! 
avancan (tal.) - poodmakao 
avizati (tal.) - obavijestiti
 
bačio (tal. bacile) - umivaonik 
baka (tal. bacca) - špekula, kuglica 
balati (tal.) - plesati 
balord (tal.) - glupan, blesan 
balota (tal.) - kugla na sunčanom satu koja pokazuje doba dana 
balotica (tal.) - dem. od balota; kuglica; usp. fontanela 
barbijer (tal.) - brijač; nekoć je obavljao i posao liječnika, pa je puštao krv i sl. 
bario (tal.) - bačva 
bastati (tal.) - biti dovoljno, biti potrebno; bastati komu što - usuditi se, smjeti 
bat (pl. bati) - batina 
beč (tal. i mlet. bezzo) - novac, sitniš 
berta (tal.) - šala 
bikarija (tal. beccheria) - mesnica, klaonica 
bikaroc - vrsta ptice, barska kokica; doturati se s bikaroci - mudrovati sa pticama (možda tal. beccarossa) 
bitje - imovno stanje, imetak 
bokara - vrč; na bokari - uz piće 
bokun (tal.) - komad 
bore ili bora - božje; po rane bore - za rane božje 
bota (tal.) - udarac 
brstran - bršljan 
bukariti - izvikivati 
bukati (prez. bukam ili bučem) - rugati se puštajući glas "bu" 
biljac - pokrivač ili prostirač (vunen) 
burdelaca (tal.) - bludnica, prostitutka; usp. burdio 
burdio (tal. bordello) - javna kuća; buka, rusvaj 
burla (tal.) - šala; frakati (v.) burlu komu: narugati se s kim 
burlati (tal.) - rugati se, praviti kome šalu 

cjeća - zbog; radi 

čes (tal. cesso) - zahod, nužnik 
česa? - što? 
čerto (tal.) - zaista, zacijelo 
čestit - sretan 
čijera - lice, izgled lica; kazati dobru čijeru komu - biti ljubazan s kim
 
da' - daj, hajde 
dastroksa - ugljen 
dati razumjeti - prevariti 
deboto (mlet. tal.) - gotovo, skoro, zamalo 
delektati (lat.) - veseliti 
delikan (tal. delicato) - osjetljiv, fin 
delongo (prema tal. di lungo) - odmah, smjesta  
denjati se (tal.) - udostojati se, izvoljeti 
desputati (tal.) - raspravljati 
destrigati se (tal. districare) - obratno od intrigati (v.), osloboditi se koga ili osloboditi se uz neprilike; požuriti 
diferencija (lat.) - sporno pitanje, razilaženje 
dezbratati (tal. sbrattare) - maknuti, ukloniti 
dinja - lubenica (u Dubrovniku) 
dišiplina (lat.-tal.) - obuka, vodstvo 
dišipuo (lat. discipulus, tal. discepolo) - đak  
djevojka - sluškinja 
dobabiti - domamiti, dovabiti 
doteći - steći 
dotrina (lat.-tal.) - učenost 
dotur (tal. dottore) - doktor, učen čovjek 
doturan - učen (v. dotur) 
doturati - mudrovati, mudro se ponašati (v. dotur) 
dubitati (tal.) - bojati se da, dvojiti, sumnjati 
dudzina (tal.) - tucet 
durati (tal.) - trajati 
džir - u izrazu ne nalaziti džira ni redžira (v. redžir): ne vidjeti izlaza, ne nalaziti 
puta (tal. giro; giri e rigiri) 
džusto (tal. giusto) - upravo, točno 

ečelent (tal.) - izvrstan 
ečelento (tal.) - sjajno 
efetiv (tal.) - pravi 
elefanat (tal.) - slon 
entrata (tal.) - prihod, dohodak, renta 
erbo - jer 
Erkole (prema tal.) - Heraklo (Herkules), junak iz antičkih mitova 
eror (lat.) - pogreška 
erudit (lat.) - učen 
eskvizit (tal.) - izvrstan 
eškerice - odmah (prema Skoku mađ. 
egyszer, jedanput, možda tur. ašikar) 
etat (tal. eta) - godine, životna dob; avancan u etati - poodmaklih godina 
ezaminavati (tal.) - ispitivati 
ezempio (tal.) - primjer 

fagot (tal.) - svežanj 
falas, falsa (tal.) - pogrešan, lažan 
falivati (tal.) - griješiti; falivati vistom - gubiti vid 
fantastik (tal.) - čudan, neobičan 
fantazma (grč.) - prikaza, utvara, sablast 
fastidijo (tal.) - smetnja, dosada; davati 
fastidijo - smetati 
fate! (tal.) - dobro!, u redu! 
feda (tal.) - svjedodžba 
fedeli (tal.) - vjeran 
feličitat (tal.) - sreća, blaženstvo 
femina (lat.) - ženka 
fengati (tal. fingere) - hiniti, pretvarati se 
ferm (tal.) - čvrst 
fermati se (tal.) - zaustaviti se 
fero (gen. ferala, tal.) - svjetiljka, feral 
festa (tal.) - zabava 
fjasak (tal. fiasco) - boca  
Flak - v. Valerije Flak 
flat (lat. flatus) - vjetar u tijelu, nadim, podrig 
fontanela (tal.) - rana što se navlaš načini na čeljadetu i drži otvorena radi
 
zdravlja (Rječnik JAZU), balotica (v.) od fontanele - vjerojatno kuglica kojom se taj otvor rane drži začepljen, pa kad se otčepi zaudara 
forca (tal.) - sila 
forka (tal.) - obješenjak, lopov 
forse (tal.) - možda 
frakati - u izrazu frakati burlu (v.) komu: napraviti šalu s kim 
frustijerka (tal. forestiera) - tuđinka, strankinja 
frutati (tal.) - donijeti plod 
funjestra (tal.) - prozor 
furfanat (tal.) - lopov 
furfantarija (tal.) - lopovština 
furija - bijes, Furija, Srda 

galanat (tal.) - vjeran, čestit; uglađen, uslužan, pristojan 
galijot (mlet. galioto) - lopov, hulja 
gerica - vrsta ribe, girica 
glavoč - vrsta ribe, glamac; uvredljivo zato što joj meso nije na cijeni 
gnjusičina - prljavo, gnusno čeljade 
gravitat (tal.) - dostojanstvenost 
grizica - moljac 
gus(t) (tal.) - užitak; uzesti gusta - použivati 
gustijerna (prema lat. cisterna) - bunar  
guvernati se (tal.) - vladati se kako treba; paziti (se) 
gvera (tal. guerra) - rat
  
hudoba - vrag 

imadžinacijon (tal.) - umišljaj, zamišljanje 
imadžinati se (tal.) - zamisliti, predočiti sebi što 
Imeneo (prema tal.) - Himenej, starogrčki bog braka 
impačati se (tal.) - uplitati se, miješati se u što 
imperfecijon (tal.) - mana, nesavršenost 
imperatur (lat.) - car 
indženjoz (tal.) - vješt, pametan, mudar 
infam (tal.) - sramotan 
infetati (tal.) - zaraziti, okužiti 
ingvastar (tal. inchiostro) - crnilo, tinta 
inkastran (tal.) - urezan 
inklinan (na koga) (tal.) - sklon kome 
inkontar (tal.) - susret 
inkvijet (tal.) - nemiran 
inkvjetan - v. inkvijet 
insolent (tal.) - drzak, bezobrazan 
insolenca (tal.) - drskost 
intanto (tal.) - međutim, u međuvremenu, dotle 
interompati (tal.) - prekinuti 
intravenjati (tal.) - dogoditi se 
intregnati (tal.) - saplesti se 
Intrigalo - nadimak prema intrigati (v.) 
intrigati (koga) (tal.) - napraviti spletku s kim 
introdužiti se (tal. introdursi) - uvući se, ući  
investiti (tal.) - uložiti 
invencijon (tal.) - izmišljanje, izmišljotina 
inventarijo (tal.) - inventar, popis 
injoran(a)t (tal. ignorante) - neznalica, glupan 
injorančina (tal.) - velika neznalica 
istoria (tal.) - priča 
izgančati (tal. sganciare) - izvući nešto što je zabijeno kao kuka, iščupati 

jeda - da, eda, da li, zar 
jeđupak - Ciganin; zapravo Egipćanin, jer se vjerovalo da Cigani potječu iz Egipta 

kalepin (tal.) - knjižurina, latinski rječnik 
kamara (tal. mlet. camara) - soba 
kanalja (tal.) - ološ, rulja 
kantati (tal.) - pjevati 
kantun (tal.) - ugao 
kantunata (tal.) - ugao, usp. kantun 
kaseta - sandučić za smeće (prema tal. cassetta della spazzatura) 
katarac (tal.) - prehlada, nazeb, katar 
kazati (tal.) - pokazati; kazati dobru čijeru (v.) - praviti se ljubazan s kim 
kî - koji, tko 
klandestin (tal.) - potajan, skriven 
klapati - kucati na vrata zvekirom 
klisurit - tvrd, nemilosrdan (kao klisura) 
kolajinčica (tal.) - ogrličica (dem. od kolajna, tal. collana) 
kolarin (tal.) - ogrlica 
kolora (st. tal. collora) - jed, ljutnja; ići u 
koloru - ljutiti se 
komandatur (tal.) - izvršitelj zapovijedi, objavljivač 
kompatiti (tal.) - žaliti 
komponjati (lat.) - pisati stihove 
komportati (tal.) - isplatiti se 
končertati (tal.) - dogovoriti se 
končitan (tal.) - uzbuđen 
konkludati, konkluditi (tal.) - zaključiti, odlučiti 
konsumati (tal.) - u izrazu konsumati matrimonijo - konzumirati brak 
konsumavati (tal.) - uništavati, izjedati 
kontentati se (tal.) - zadovoljiti se 
kontradota (tal.) - protumiraz, svadbeni poklon muža ženi 
kontrarijetat (tal.) - neugodnost, neprilika 
konvenijenca (tal.) - pristojnost, skladnost 
konjuran (tal.) - uroćen, umiješan u urotu 
korda (tur.) - nožina, mač, sablja, ćorda 
kostati (tal.) - stajati, koštati 
krešiti (tal.) - povećati, poskupjeti 
krpatur - pokrivač, jorgan 
kuriti (tal. correre) - teći, pritjecati 
kvijet (tal.) - miran 
kvijetamente (tal.) - mirno
 
larad (tal.) - slanina 
lašnje - lakše 
latin - latinski 
latino - latinski jezik 
lest (tal.) - spretan, hitar, vješt 
liber (tal.) - slobodan 
liberamente (tal.) - drage volje, iskreno 
ličenca (ličencija) (tal.) - dopuštanje, dopuštenje 
lincuo (tal.) - plahta 

mačica - mačkica 
majde - zaista, bogme (st. tal. madie; mai Dio) 
makarulić - budalica, dem. od makaruo (v.) 
makaruo - vrsta tijesta (tal. maccherone, mlet. macaron) 
matinata (tal.) - jutarnja pjesma pod prozorom 
matrimonijo (tal.) - brak 
medičina (tal.) - lijek 
meritati (tal.) - zaslužiti 
mizerija (tal.) - nevolja, bijeda 
mobilja (tal.) - pokućstvo, namještaj 
mostak - mostić 
Munčibio - Mongibello, drugi naziv za vulkan Etnu 

nahoditi - naći, nalaziti 
nalježa - nalazak, ono što se nađe 
namuran (prema tal. innamorato) - zaljubljen 
naraslice - iznutrica 
nasloniti (na koga što) - povjeriti kome što 
nastup - nagaza, ono na što se nagazi 
nastupiti - nagaziti 
naveganje - plovidba; karta od navega-
nja - pomorska karta 
nebore - vok. od nebog, jadan, jadnik 
ništanemanje - ipak, uza sve to 
no (tal.) - ne 
nova (tal.) - vijest, novost 
nje - njezin 

obilježje - dokaz 
obrobijo (tal.) - sramota, ruglo 
odsmucati - odvući 
oferiškati (arh. tal. offerire, prez. offerisco) - ponuditi 
ojbo (tal. oibo) - nikako, nipošto 
oblegan (tal. obbligato) - dužan, obvezan; zahvalan 
okazijon (tal.) - prilika 
okupati (tal.) - zauzeti 
ombrela (tal.) - suncobran, kišobran 
općenski - javni 
operacijon (tal.) - djelo, pothvat 
opinijon (tal.) - mišljenje 
opravitelj - izvršitelj; svodnik 
opurduj! - goni!, nosi se! 
Oracijo - Horacije (Kvint Horacije Flak, 65. do 8. pr. n. e.) - rimski lirik, pjesnik 
oda i satira, autor djela Ars poetica (O pjesničkom umijeću) 
ostrega (tal.) - kamenica 
Ovidije, Publije Nazon (43. pr. Kr. - 17. po. Kr.) - starorimski pjesnik, autor čuvenih Metamorfoza; prognan na Crno more (Pont), gdje je i umro, piše dvije glasovite zbirke elegija Tristia i Ex Ponto. U djelu Amores (Ljubavi) kroz nekoliko erotskih pjesama opisuje sve faze ljubavi prema ženi pod imenom Korina; Ars Amatoria se bavi vještinom vođenja ljubavi, što je skandaliziralo i Rimljane 
ozlatiti - podmititi 

pacijenca (tal.) - ništa za to!, što se može! 
paka - zatim, onda, poslije 
palak (gen. palka tal. palco) - pozornica 
parati (tal.) - činiti se 
parer (tal.) - mišljenje; uzeti parer - posavjetovati se 
partit - način, sredstvo; prilika za udaju, ženidbeni kandidat 
pasan (tal.) - prošli protekli 
pasati - proći 
pastalijer - žderonja, koji mnogo jede „pastu", to jest tijesto 
pat (tal. patto) - uvjet, nagodba, pogodba; hodmo na pate - nagodimo se; s patom - pod uvjetom 
per forza (tal.) - htio ili ne htio, silom, za nevolju 
perpetuamente (tal.) - neprestano 
perspikač (tal.) - pronicav, oštrouman, bistar 
petenijera (tal.) - zdjelica, većinom staklena, u kojoj se drže češljevi; psiha, stolić 
sa zrcalom pred kojim se žene češljaju 
petrusin - peršin 
peča (lat. pettia, tal. pezza) - komad 
perikuo (gen. perikula, tal.) - opasnost 
pinez - novac 
pinjokata - kolač s pinjolima 
Pinjokatica - nadimak prema pinjokata (v.) 
pirun - vilica 
pjutosto (tal.) - prije, radije 
placa (lat.) - trg 
pobjed - poslije podne, poslije objeda 
pokoj - mir 
polak - pokraj 
poletarić - mladi prosac, mladić koji ob-
lijeće oko djevojke 
Pontan - Giovanni Pontano (1429-1503), talijanski humanist i pjesnik, autor latinskog astrološkog epa Urania i drugih djela na latinskom jeziku 
poplesati - pogaziti 
poprigan - popržen 
poudarati - zasvirati 
praviti (prez. pravlju) - kazati, govoriti 
prečipicijo (tal.) - propast 
prdemah - u izrazu u prdemah: ni u što, uzalud 
prepozit (tal.) - u izrazu na prepozit - baš kako treba, u pravi čas, prikladno 
pretenditi, pretendžati (tal.) - zahtijevati 
prevratiti - obratiti, promijeniti 
prigati - pržiti 
prignuti se - pristati (na što), privoljeti se, ganuti se, prikloniti se 
pripodnijeti - izdržati, podnijeti 
prliti - paliti, žeći 
probukariti - razglasiti, objaviti 
prodevetiti se - biti proklet (u zaklinjanju) 
prohiben (lat.) - zabranjen 
prolegati (od tal. leggere) - pročitati 
promanedžati (tal. maneggiare) - izludjeti koga spletkom, vješto s kim postupati 
pront (tal.) - okretan, vješt, spreman 
Propercije - Sextus Propertius, oko 50-15. pr. n. e., rimski liričar, pjesnik brojnih elegija, u kojima opjevava svoju ljubav prema lijepoj i hirovitoj Cintiji 
prospero (tal.) - sretno, uspješno 
providjeti (tal. provvedere) - nabaviti, doskočiti, naći lijeka 
pršukat (tal.) - pršut 
prudent (tal.) - razborit, mudar 
pulito (tal.) - čisto, glatko 
pulkerim (lat.) - prelijep 

rafijoli (tal.) - valjušci punjeni mesom rake - rane, u izrazu po rake bora - po rane božje 
raskipjeti - uzavreti tako da iskipi 
raspačivati - obratno od impačati (v.) 
rastesati - raskomadati 
rastrijebiti - raščistiti; rastrijebiti puta - odstraniti trnje, ili zapreke, na putu do 
nečega 
razlog - pravo; imati razlog - biti u pravu 
real (tal.) - vrsta novca 
rečijak (lat. retiaculum) - ribarska mreža za malu dubinu s koncima okolo i s olovnim kuglicama, isto što i orćas 
redužiti se - svesti se na što; redužiti se alla morte - umrijeti 
redžir (tal. rigiro) - dovijanje, u izrazu ne nalaziti đžira ni ridžira - ne vidjeti izlaza, ne nalaziti puta 
refati se (tal.) - osvetiti se 
refreskati (tal.) - ohladiti, hladiti 
remedij(o) (tal. mlet.) - lijek, način 
remedijati (tal. mlet.) - naći lijeka, pomoći 
rens (tal.) - fino platno 
reputacijon (tal.) - ugled 
resolvati (tal.) - odlučiti, donijeti odluku 
respet (tal.) - poštovanje 
respetoz (tal.) - pun poštovanja, smjeran 
retirati se (tal.) - povlačiti se 
reuškati (tal.) - poći za rukom, uspjeti 
reverencija (tal.) - poštovanje; nositi reverenciju - poštovati 
rezolucijon (tal.) - odluka 
rodakva - rotkva 
romijenčica - dem. od romijenča, bakreni sud za vodu (lat. aeramenteus) 
ruta - rutvica (biljka) 

salčicijun - augm. od salčica, kobasica (tal. salsiccia) 
scijeniti - smatrati, držati 
seren (tal.) - otvoreni zrak, noćna hladnoća 
serenata (tal.) - podoknica, pjesma koja se pjeva pod prozorom 
sfacan (tal.) - drzak 
sforcati (tal.) - prisiliti 
sikur (tal.) - siguran 
skala (tal.) - stepenište 
skandao (tal.) - sramota, skandal 
skapulati se (tal.) - spasiti se 
skarababin - naziv za čarobnjake 
skivati (tal.) - izbjeći 
skončertati (tal.) - poremetiti, pokvariti (o glasu) 
skondžurati (tal.) - zaklinjati; otkloniti 
opasnost; privoljeti koga na što 
skonfigati (tal. configgere) - zabiti, umetnuti 
skorovanja - zbrka, strka 
skrokati (tal.) - odapeti 
skroven - tajan, skrit 
skrupuloz (tal.) - krajnje savjestan, točan do sitnice 
skula (lat.-tal.) - škola 
skular (tal.) - đak 
skuro (tal.) - tama, mrak 
slavnica - slamnica 
službenica - sluškinja 
službenik - sluga 
smeralad (tal.) - smaragd, dragi kamen 
sovradota (tal.) - mirazni doprinos zaručnice uz miraz 
spametan - pametan 
spazma (tal.) - grč, muka 
spazman (tal.) - u izrazu spazman od 
straha - mrtav od straha; u grču, u muci 
spazmo - v. spazma 
spetar (tal.) - sablast 
spovidjeti - ispričati, pripovjediti 
stak - tren, čas; ni staka - nimalo, ništa 
star (tal. mlet. staro) - posuda kojom se mjeri žito 
statira (lat.) - vaga 
staviti se - založiti se, zauzeti se 
stoprva - istom, jedva, tek 
stratiti - potrošiti 
stravjerovati - više nego vjerovati 
studijati (tal.) - učiti, proučavati, baviti se učenim stvarima 
studijoz (tal.) - stručnjak, učenjak 
sudžet (st. tal. suggetto) - nevaljalac 
sučediti (tal.) - dogoditi se, slijediti za čim 
superati (tal.) - nadmašiti, nadvisiti 
svijetiti - posvijetliti 
svrhu - zbog; radi 
svukovati - svlačiti 

šijenca (tal.) - znanost 
školj (tal.) - hrid, otočić 

talijano - talijanski jezik 
tentati (tal.) - pokušati 
teonica - krava koja se otelila 
tî - taj 
tobolac - kesa za novac 
tobolčina - veliki tobolac (v.) 
tocio - vrsta brusa 
tokati (tal. toccare) - biti potrebno, biti nužno što komu 
toli - ako li 
tovijerna - krčma 
traskati - blebetati, budaliti 
tratati se (tal.) - raditi se (o čemu), biti riječ o čemu 
tratiti - trošiti 
trijeba - potreba; trijeba je - valja, potrebno je, nužno je 

učekati - počekati 
udarati - svirati (v. poudarati) 
ukorijepjen - ukorijenjen, srastao 
uljesti - ući 
unaprijed - ubuduće 
upengan (lat.) - uslikan 
upirina - prikaza, utvara, sablast 
urtati (tal.) - spotaknuti se, udariti o što 

Valerij Flak - Gaj Valerije Flak (umro oko 90. n. e.), rimski pjesnik; autor mitološkog epa Argonautika 
veće - više 
veement (tal.) - žestok, jak, neobuzdan 
vele - vrlo, jako, mnogo 
velenoz (tal.) - otrovan 
veramente (tal.) - zaista 
vicij (tal.) - porok, mana 
vijolenca (tal.) - sila, nasilje 
vista (tal.) - vid 
vladika - plemkinja, gospa 
voluntat (tal.) - volja 
vragut - nijedan, nikoji 
vrći (prez. vrgnem, imperativ vrzi) - baciti
 
zabit - zaborav; staviti u zabit - zaboraviti 
zakantati (tal.) - zapjevati 
zaklad - kapara 
zamititi - podmititi, potplatiti 
zasve - unatoč tome što 
zašto - jer, budući da, kako 
zavrgnuti - zabaciti što, zahvatiti čime 
zbrav (tal. bravo) - plaćeni razbojnik, čuvar, stražar velikaša 
zbravati (tal. bravare) - prijetiti, prkositi 
zdruknuti - izmamiti, izvući

Референце 

Ljubovnici