Породични правилник за чланове Краљевског дома Краљевине Југославије (1930)
Чланови Краљевског Дома Династије Карађорђеве јесу: Краљица супруга, живи претци Краљеви у правој линији, а из исте Династије са својим супругама, живи потомци Краљеви у правој линији са својим супругама; рођена браћа Краљева и њихови потомци са својим супругама; сестре Краља Владаоца и сви женски потомци до удаје; стриц Краља Александра -{I}- Кнез Арсен; Кнез Павле са супругом и потомцима, женским потомцима до удаје.

Саобразно чл. 7. Закона о Краљевској Власти и о Врховној државној управи од 6. јануара 1929., Краља наслеђује Његово мушко потомство из законитог брака по реду прворођења.

Краљ Владалац је врховни старешина и заштитник свима члановима Краљевског Дома.

Краљ одређује ранг члановима Краљевског Дома.

Синови Краља Владаоца су Краљевићи, а сви остали чланови Краљевског Дома су Кнежеви и Кнегиње од Југославије. Сви носе титулу Краљевског Височанства.

Без Краљевог нарочитог одобрења и пристанка ни један члан Краљевског Дома не може извршити никакво дело или поступак јавног значаја нити ступити у какве год трајне обавезе ма према коме.

Краљ се стара свима средствима да у Краљевском Дому увек без изузетака владају правила и обзири части, реда и примерног понашања, достојни Дома Краљевског.

Сви чланови Краљевског Дома дужни су сматрати и поштовати у лицу Краља старешину Свога Дома и помагати Му у вршењу његовог старешинског задатка, савршеном и беспрекорном оданошћу и послушношћу.

Ниједан члан Краљевског Дома не може ступити у брак без претходног пристанка и одобрења Краљева.

Брак закључен противно горњем правилу носи собом искључење из Краљевског Дома, лишење почасти и повластица даних члановима Краљевског Дома.

Одобрење Краљево за женидбу или за удају кога члана Краљевског Дома издаје се у облику нарочитог писма које премапотписују Патријарх и Претседник Владе.

Кад који члан Краљевског Дома оснује засебну кућу и добије засебно имање, не може, тога ради, изићи испод власти Краљевске, прописане овим Правилником и дужан је послове своје куће водити уредно, не дајући повода никаквим жалбама.

У противном Краљ има право да нареди све потребне мере за правилно вођење дотичне куће.

Без одобрења или пристанка Краљева, ниједан члан Краљевског Дома не може се задуживати преко могућности отплате, која се обележава четворомесечним редовним приходима дотичног члана.

Ниједан члан Краљевског Дома не може примити нити наследство нити какву дотацију без пристанка и одобрења Краљева.

Чиновници у Двору, придодати ма коме члану Краљевског Дома, или у засебним кућама Краљевског Дома, биће постављени тек пошто Краљ то постављење одобри.

Краљ ће својом наредбом одређивати у којем ће месту који члан Краљевског Дома становати.

Промена места становања такође ће се одобравати или одређивати наредбом Краљевом.

Ниједан члан Краљевскога Дома, не сме се без одобрења Краљева, стално настанити, нити се примити службе какве на страни.

И краћа путовања чланова Краљевског Дома на страну не могу се предузимати без претходног одобрења Краљева.

Чланови Краљевскога Дома имају се спремити за службу или рад у војсци, у просвети, у уметности или цркви, према својим нарочитим наклоностима.

Према врховном правилу Краљ, као старешина Краљевскога Дома, управља васпитањем свију чланова Краљевскога Дома и онда када опште старање о васпитању деце припада њиховим родитељима.

Краљ ће се старати о свима потребама деце Краљевскога Дома на случај да би остала без родитеља.

Краљ има неограничено право да у Краљевскоме Дому држи ред Краљевскога Дома достојан, свима средствима којима располаже.

Установљава се за оцену и расправу дисциплинских иступа Дворски Савет. У Дворски Савет улазе, под претседништвом Краљевим, Престолонаследник (ако је пунолетан), чланови Краљевског Дома који су навршили 21 годину, Патријарх, Министар Претседник, Министар Правде, Претседник Државног Савета, Претседник Касационог Суда. Краљева је власт да дисциплинске иступе по прописима овога Правилника, или када сам то нађе за потребно, изнесе, савета ради, на процену и расправу овога Дворскога Савета.

Дисциплинске казне, којима ће се Краљ служити у управи Краљевског Дома, јесу:

а) Опомена, поверљива или јавна за све чланове Краљевског Дома, која се записује; 
б) Укор, поверљив или јаван за све чланове Краљевског Дома, који се записује; 
в) Одузимање једне трећине апанаже за време једног до шест месеци; 
г) Искључење из свих почасти на краће или дуже време, поверљиво или јавно; 
д) Искључење из Краљевског Дома на краће или дуже време, по одредби, поверљиво, познато само члановима Краљевскога Дома, или потпуно јавно, које се са побудама штампа у службеном листу; 
ђ) Искључење из Краљевског Дома. У случају овакве казне, неопходно је саслушање Дворског Савета.

Под јавности међу члановима Краљевског Дома разуме се саопштење дотичне дисциплинске казне свима члановима Краљевскога Дома.

Сваку казну коју Краљ изрекне над чланом Свога Краљевског Дома, Краљ може по своме нахођењу и опозвати, кад се таква мера оправдава разлозима поправке или уништењем узрока који су ту казну изазвали. Дворски Савет се и у овом случају саслушава, ако је случај горе поменут у чл. 20 под ђ).

Спорови између чланова Краљевског Дома не могу ићи пред суд. Дворски Савет има дужност да учини све да се тај спор изравна. Ако се спор не може на тај начин окончати, нарочити Изборни суд, састављен од три судије, од којих Претседника одређује Краљ, а по једног судију свака парнична страна из редова чланова Краљевског Дома или чланова Дворског савета, пресуђује коначно спор. Она страна која се пресуди не покори има бити кажњена казнама под д) и ђ) чл. 20. према Краљевом нахођењу.

Када је Краљ малолетан, Његова права и дужности као старешине Краљевскога Дома вршиће до Његова пунолетства Краљица Мати. Ако би Краљ био без живих родитеља, власт старешине Краљевскога Дома вршиће члан Краљевскога Дома, кога је Краљ одредио. Казну под ђ) из чл. 20. само Краљ може изрицати.

Као старешина Краљевскога Дома Краљ располаже свим материјалним средствима истога, и издаје све наредбе које су потребне по економским и новчаним пословима.

Краљу остаје право да у овом Правилнику према приликама чини измене и допуне када нађе за добро, као и да за све важније, а непредвиђене случајеве, издаје одлуке у споразуму са Дворским Саветом.

Овај Правилник ступа у живот од данашњег дана, а и обавезну снагу добија одмах.

Бр. 3031 
5. априла 1930. године 
Београд.

АЛЕКСАНДАР с. р.

Види још 
 Породични правилник за чланове Српског краљевског дома (1909)

Извори 
 Породични правилник за чланове Краљевског дома Краљевине Југославије („archive.org”), Приступљено 22. 7. 2015.
 „Службене новине Краљевине Југославије“, број 92-36/1930

Краљевина Југославија
Правилници