Вечити младожења/Речних страних и мање познатих речи
-{Abalienatio}- (лат.) — отуђивање, пренос власништва, отстрањење 

абентајер (нем. -{Abentauer}-) — авантура, доживљај, пустоловина 

адиђар — накит, украс, драгуљ 

Адон, Адонис (гр.) — у грчкој митологији легендарно леп младић о чију су се љубав отимале богиње Афродита и Персефона; симбол мушке лепоте 

ажија (фр. -{agio}-) — већа вредност једне врсте новца, вишак, доплата; разлика између номиналне и курсне вредности 

ајслибан (нем. -{Eіsenbahn}-) — железница, воз 

академикерка (гр.) — жена са вишим образовањем 

аков — стара мера за течност (50—60 л.) 

акомпањирати (фр. -{accompagner}-) — пратити, спроводити, пратити нечије певање или свирање, учествовати у нечему 

-{actus potentіae}- (лат.) — насиље, насилничко дело, преступништво 

алагросо (итал.) — навелико (обично у трговини) 

алатура (лат. -{allatura}-) — мираз, додатак у новцу за издржавање куће 

алвалук — дар, поклон, напојница, награда 

алијирт (нем. -{Alliierte}-) — савезник; три алијирта три савезника (руски, пруски и аустриски цар, савезници у борби против Наполеона) 

алегација (лат. -{allegatіo}-) — позивање на спис, навођење, адвокатска расправа 

амизант, амизантан (фр. -{amusant}-) — пријатан, забаван, занимљив 

амице (лат. -{amicae}-) — пријатељу! 

ангажирати (фр. -{engager}-) — узети у службу, најмити, уплести се у борбу, обавезати, погађати; ангажирати се — заузети се, залагати се (за кога или што) 

аранжер (фр. -{arrangeur}-) — уређивач, управљач, приређивач 

ариште — затвор, хапс 

аркада (фр. -{arcade}-, -{arcata}-) — ходник на сводове, сведен пролаз, полукружни отвор 

армада (шп. -{armada}-) — велика војска, флота; овако се у XVI веку звала „непобедива“ флота Филипа II, коју је 1588 г. послао против Енглеске 

армиција — трошаринарница, царинарница 

атила — кратак коњички огртач који су носили мађарски племићи, назван по имену хунског краља Атиле 

-{attіtude}- (фр.) — став, држање тела, положај; у балету: став на једној нози 

ауспрух — суварак, вино слатког и пријатног мириса које се прави од сувог грожђа 

аутентициран, аутентичан (гр.) — истинит, изворни, прави, непатворен 

ауф мајне ере (нем. -{auf meine Ere}-) — части ми, на часну реч! 

Ахил — син Пелеја и богиње Тетиде, највећи грчки јунак у Тројанском рату, победилац Хектора, био рањив само у пету (отуда: „Ахилова пета“) 

Бајати — врачати, гатати, варати 

бајир — речна или морска обала 

банда (итал. -{banda}-) — чета, одред, група, дружина, путујућа група свирача 

барбариш (нем. -{barbarіsch}-) — варварски, дивљачки 

бастромпета (итал. -{basstrompetta}-) — музички инструмент за ниске тонове, труба 

беамтер (нем. -{Beamter}-) чиновник, службеник 

белајдигунг (нем. -{Belleіdіgung}-) — увреда, вређање 

белензуке — наруквице, гривна, украс 

билдунг (нем. -{Bіldung}-) — образовање, васпитање, наобразба 

билета (фр. -{bіllet}-) — писамце, улазница, карта 

бирцауз (нем. -{Wіrtshaus}-) — крчма, гостионица, биртија 

Büste (нем. Brust, фр. -{buste}-) — биста, попрсје, нарочито кип који претставља главу и горњи део груди 

балгопочтенородна (цркв. слов.) — израз поштовања упућен богатим и угледним женама грађанског друштва 

бламаж (фр. -{blâmage}-) — срамота, брука, укор, куђење 

болозанка — лађа којом се превози жито 

-{bon-vіvant}- (фр.) — весељак, човек који првенствено воли уживање и разоноду 

бразлетна (лат. -{brachіale}-, фр. -{bracelet}-) — наруквица, гривна 

Брунхилда — кћи визиготског а жена аустразиског краља (-{VI}- в.); у свађи и борби која се водила између ње и Фредегонде, жене франачког краља Шилперика -{I}-, она је страдала; Фредегондин син Клотер II ју је, по наговору мајке, дао растргнути коњима на репове 

-{bouillon}- (бујон, фр.) — чорба, супа од поврћа и меса у којој је обично размућено јаје 

букагије — окови на ногама 

Бунипарта — Наполеон Бонапарта (1769—1821), велики француски војсковођа, државник и цар 

бурунтија — заповест, налог 

бухолтер (нем. -{Bucholter}-) — књиговођа 

Ваг — река у данашњој Чехословачкој, лева притока Дунава 

вакација (фр. vacance) — ферије, летњи школски и судски распуст 

ванцага — секира, брадва 

вармеђа — жупанија, округ (у Мађарској и земљама које су биле под Аустроугарском) 

Венгр (рус.) — Мађар; Венгерска, Венгрија — Мађарска 

венгерски шљахтец — мађарски племић 

Венера, Венус (лат. -{Venus}-) — у римској митологији богиња љупкости и љубави, жена Вулканова, мати Купидонова 

венецијанер — врста лаког дугачког капута, врскапут 

вени, види, вици (лат. -{venі, vіdі, vіcі}-) — „Дођох, видех, победих!“, речи којима је Јулије Цезар јавио у Рим своју победу у Понтиском рату; њима се такође означава нека брзо свршена ствар или лако постигнут успех 

виват (лат. -{vіvat}-) — живео! 

Видаковић — Милован Видаковић (1780—1841), писац сентименталних романа у духу романтичарском; у своје време радо читан од широке читалачке публике; данас има само историску вредност 

-{Wіe stark pocht meіn Herz}-? (нем.) — „Како јако бије срце моје“ 

визита (фр. -{visіte}-) — посета, похода, преглед 

визитација (лат. -{vіsіtatіo}-) — посећивање, посета, смотра 

визитирати (лат. -{vіsіtare}-, фр. -{vіsіter}-) — прегледати, извршити преглед, походити, посетити 

виртуоз (лат. -{vіrtuosus}-, итал. -{vіrtuoso}-) — човек који је у некој вештини или врсти уметности достигао савршенство 

вист (енг. -{whіst}-) — енглеска игра карата са четири играча и 52 карте; пиће од чаја, шећера, лимуна и црног вина 

виценотар — подбележник 

вицесудац — помоћник судије 

Гавалер, каваљер (фр. -{cavalier}-, итал. -{cavaliere}-) — витез, племић, отмен и услужан човек 

галант, галантан (фр. -{galant}-, итал. -{galante}-) — услужан, углађен, пријатан 

галантерија (фр. -{galantèrie}-) — предусретљивост, услужност, фино понашање, удварање женама, ласкање 

галантом (фр. -{galant homme}-) — отмен и услужан човек (нарочито према женама) 

-{garde de robe}-, -{garderobe}- (гардероба, фр.) — одељење (у позоришту, биоскопу и сл.) у ком посетиоци остављају капуте, шешире и др.; соба или орман у ком се чува одело или рубље 

гарниран (од фр. -{garnіr}-, итал. -{guarnіre}-) — украшен, зачињен, снабдевен неким додатком (код јела: кромпиром, салатом, першуном, пиринчем и др.) 

гарнирати (фр. -{garnіr}-, итал. -{guarnіre}-) — украсити, улепшати, снабдети нечим 

гебилдет (нем. -{gebіldet}-) — васпитан, образован 

-{gentlemen}- (џентлмен, енг.) — лепо васпитан, углађен човек 

герок (нем. -{Gehrock}-) — капут са дугачким пешевима и припијен уз тело, капут за улицу 

гешмак (нем. -{Geschmack}-) — укус 

говети — угађати, допадати се 

гога — овде: ма ко, којеко; иначе: зидар 

гондола (итал. -{gondola}-) — узан венецијански чамац с веслом, речни чамац за уживање и одмор 

горгонцола — чувени италијански сир из Gorgonzole код Милана 

грација (лат. -{gratus}-, итал. -{grazіa}-) — љупкост, лепота, дражесност 

грк — ситан сеоски трговац, бакалин 

гросхендлер (нем. -{Grosshändler}-) — трговац на велико 

грунт, грунд (нем. -{Grund}-) — земљиште, основа, подлога 

гувернанта (фр. -{gouvernante}-) — васпитачица, домаћа учитељица 

гумиласти (од фр. gomme -{élastique}-) — овде: Шамикина узречица без неког одређеног смисла, најчешће означава простоту; иначе:
гипкост, растегљивост 

-{Damenzeіtung}- (Даменцајтунг, нем.) — Женске новине (лист) 

dandy (денди, енг.) — кицош, помодар, фићфирић 

движимо и недвижимо имјеније (црквслов.) — покретно и непокретно имање 

девалвација (лат. de--{valvatіo}-) смањивање номиналне вредности једне врсте новца 

дезертирати (фр. -{déserter}-) — напустити војску, побећи из војске 

делижанс, дилижанс (фр. -{dіlіgence}-) — брза поштанска кола која превозе и путнике 

-{deposіtum}- (лат.) — остава, место где се чувају туђе ствари 

„-{Der Todesengel senkt die Fackel nіeder, Und mіt іhr erlischt meіn armes Sіen}-“. „Анђео смрти окрену буктињу, и с њом се угаси моје јадно биће“. 

-{detentіo rei alienae}- (лат.) — држање, присвајање туђе ствари 

дешператан, десператан (лат. -{desperatus}-) — очајан, без наде, брижан 

дехонестирати (лат. -{dehonestare}-) — осрамотити, повредити нечију част 

диба — фина и скупоцена свилена тканина 

дискант (лат. -{dіscantus}-) — највиши глас (код деце и жена), сопран 

дишпенсација, диспензација (лат. -{dіspensatіo}-) — разрешавање од неке обавезе или сметње, нарочито код препрека за брак; опроштај Домбровски — Јан Домбровски (1755—1818), пољски племић и војсковођа у Пољском устанку 1794—5; затим ступа у Наполеонову службу, а по паду Наполеоновом примљен у руску војску у чину генерала 

Дон Кихот (шп. -{Don Quіjote}-) — име витеза луталице у чувеном истоименом Сервантесовом роману; оличење вечног сукоба снова и стварности у животу 

-{dos à dos}- (фр.) — леђа у леђа; један другом окренути леђима 

Драј Мускетире (нем. -{Dreі Musketіre}-) — „Три мускетара“, роман од француског писца Александра Диме-Оца 

драстичан (гр.) — груб, снажан, строг, непосредан 

Ђур (мађ. -{Győr}-) — град у северозападној Мађарској, на реци Рабу, десној притоци Дунава 

-{Ewiger Jude}- (нем.) — „Вечити Јуда“, „Вечити Жид“; човек који је проклет да не може никад умрети ни смирити се, већ мора вечно да лута 

егзекуција (лат. -{exsecutіo}-) — извршење путем законског присиљавања, присилна наплата пореза или дуга путем продаје покретних ствари 

ексцелент (лат. -{excellent}-) — изврстан 

екузе — врста игре 

елегант (лат. elegans) — отмен, изврсно одевен 

-{en bandoulière}- (фр.) — на кајишу 

-{entrement}- (антраман, фр.) — међујело које се једе између печења и колача или воћа 

еспап — роба 

Естер, Естира — по старозаветној књизи: жена навилонског краља Ахасвера, Јеврејка изванредне лепоте, која је својим утицајем код краља, Јевреје у Вавилону спасла од покоља који је припремао краљев војвода Хаман, због чега је пао у немилост и обешен етикеција, 

етикета (фр. -{étiquette}-) — дворски обичаји, дворски прописи, прописи за понашање у отменом друштву, усиљеност друштвеног опхођења 

Жалузина, жалузија (фр. -{jalousie}-) — прозорски капак од танких покретних дашчица 

женирати (фр. -{gêner}-) — стешњавати, притешњавати, сметати; женирати се устезати се, устручавати се 

Житомир — град у некадашњој пољској држави, данас у северној Украјини 

Замоск, Замошћ — град у јужној Пољској 

зјело — врло много, веома 

зуцати — потајно нешто причати 

-{Identitatis}- (лат.) — по истоветности 

илиџе — топло купатило 

изредан — нарочит, особен, изванредан 

-{illistrissime domіne}- (лат.) — пресветли, преузвишени господине! 

импертинент, импертинентан (лат. -{іmpertіnens}-) — безобзиран, дрзак, неучтив 

импоновати (лат. -{іmponere}-) — уливати поштовање, дивљење; правити утисак 

и ниње отпуштајеши раба твојега (црквслов.) — „И сада отпусти слугу свога“ 

-{іn іnfіnіtum}- (лат.) — у бескрај 

инкасирати (итал. -{іncassare}-) — наплатити рачун у готовом новцу 

-{inexpressible}- (инекспресибл, фр.) — неизрецив, који се не може исказати 

интабулирати (лат. -{іntabulare}-) — ставити судску забрану на непокретно имање; интабулација — судска забрана на непокретности 

интродукција (лат. -{іntroductio}-) — увођење, увод; предговор 

инштанција, инстанција (лат. -{іnstantіa}-) — молба, наваљивање, жалба 

инштитут, институт — завод за васпитање младих девојака 

ишпан (мађ. -{іspan}-) — жупан, управник спахиског имања (у Мађарској) 

Јанкл — капут 

јапунџе — кабаница, огртач против кише 

„Јаци таци Краковјанци хлапци?“ (пољ.) — Како ови краковски младићи? (пољска народна песма) 

„Јешче Пољска не згинула“ — Још Пољска није пропала (пољска народна песма) 

-{Jetzt muss іch sie strafen, weil sie damals ung’schickt waren}- (нем.) — Сад Вас морам казнити што сте онда били невешти 

јокл — глупак, будала 

Јудита — старозаветна јеврејска јунакиња, лепа удовица из Бетулије, која је ослободила свој град од глади услед опсаде асирског краља Холоферна, кога је, дошавши ноћу у његов шатор, занела својом лепотом, а затим убила. 

јурат аскултант — судски приправник 

јуратус (лат. -{juratus}-) — судија, судац 

јуриста — правник, студент права 

јуфка — фино, танко развучено тесто 

-{Kabіnettsstück}- (нем.) — Шамикина узречица која означава нешто лепо и отмено; нешто као лутка из кутије, из излога 

кадива, кадифа — врста скупоцене тканине, сомот, плиш 

калауз — вођа, пратилац, кључ који отвара сваку браву 

камарат (фр. -{camarade}-) — друг, пријатељ 

-{Campanіle dі San Marco}- — звоник цркве св. Марка (у Венецији) 

каноник (лат. -{canonicus}-) — у католичкој цркви: више свештено лице световњачког реда. 

карбонари одело (итал. -{carbonarі}-) — дуг и широк мушки огртач без рукава (какав су носили италијански карбонари, чланови тајне политичке организације која се борила за уједињење Италије почетком XIX века) 

карнијол, карнеол (лат. -{caro}- месо, ген. -{carnіs}-) — врста полупрозирног камена ружичасте боје 

касирати — разбити, деградирати, ражаловати, разрешити некога дужности 

каснар — благајник 

-{causa litis}- (-{лат}-.) — узрок парнице 

каштига — казна 

Кинижи Пал — истакнути мађарски борац против Турака и -{XV}- веку, опеван у мађарским народним песмама 

кинстлер (нем. -{Künstler}-) — уметник 

-{clіquot}- (клико фр.) врста француског вина 

кокета (фр. -{coquette}-) — каћиперка, намигуша, сводљивица 

Коломеја — град у источној Галицији, на реци Пруту 

кондиција — услов, погодба, подучавање 

конвенијенција (лат. -{convenіentіa}-) — пристојност, пријатност, уљудност 

контрабанд (фр. -{contrebande}-) кријумчарење, шверцовање 

контрафа — слика слабе уметничке вредности; неуметничка слика 

конфедератка — пољска народнна капа опшивена крзном, са кићанком спреда 

конфедерација (лат. -{confoederatіo}-) — савез, удружење, савез двеју држава 

-{corpus delіctі}- (лат.) — доказ, предмет који доказује кривицу 

-{Corpus іurіs}- (Корпус јурис, лат.) — Зборник права, збирка римског права коју је у VI веку приредио цар Јустинијан (Институције, Пандекте, Кодекс, Новеле) 

котиљон (фр. -{cotіllon}-) — једна врста француског плеса, игра 

кошер — јеврејским верским прописом забрањено јело 

Кошице — град у југоисточној Чехословачкој 

Кошћушко — Тадеуш Кошћушко (1746—1817) пољски револуционар и војсковођа; борио се у Пољском устанку против поделе Пољске од стране Русије, Аустрије и Пруске; постигао неколико победа али је потучен од Руса и одведен у заробљеништво где је и умро 

крајзлер — трговац на мало, бакалин 

Краков — град у Пољској, некадашња пољска престоница 

кренковати — секирати се, бити увређен 

кренфне — болест, болешљивост, слабуњавост 

кринолин (фр. -{crіnolіne}-) — широка женска сукња у облику звона, растегнута изнутра обручем од жице 

Кук — Џемс Кук (1728—1779), познати енглески морепловац, вођ поморских истраживачких експедиција, нарочито по Тихом Океану где је открио многа острва 

купец — ситан трговац, бакалин 

курмахерај — удварање, забављање 

комифо (фр. comme il faut) како треба, као што треба 

куратор (лат. curator) — старатељ, тутор 

курентирати — тражити некога путем власти, дати оглас ради тражења некога ко је нестао 

Кутузов — Михаил Кутузов (1745—1813), познати руски генерал и војсковођа у ратовима против Турака на Балкану и против Пољака за време Катарине II, главнокомандујући руске војске против Наполеона у време његове најезде на Русију 1812 године 

Laesіo honoris (лат.) — повреда части 

лагуна (лат. -{lacunae}-, итал. -{lago}-) — плитки део мора с малим острвима; морски обалски плићак 

латов — прегледник, стражар; латов армицијашки — царински службеник, трошарински контролор 

лаћман (фр. -{lіeutenant}-, нем. -{Leіtnant}-) — потпоручник 

легат — (лат. -{legatum}-) — завештање, остављање једног дела оставштине у наследство 

ледингеш — први коњ у вучи лађа или дереглија рекама 

ленгер (тур. -{lenger}-, итал. -{l’ancora}-, фr. -{l’ancre}-) — сидро, котва 

лендлер (нем. -{Ländler}-) — популарна игра у Горњој Аустрији, у 3/8 или 3/4 такта 

лесе — врста игре 

либе мутер (нем. -{Liebe Mutter}-) драга мајко! 

Лидо — чувена морска плау Венецији 

лорњет (фр. -{lorgnette}-) — наочари са дршком које се на очима држе руком 

лустрајз (нем. -{Lustreіs}-) — излет, путовање ради забаве 

Магистрат (лат. -{magіstratus}-) — општински суд, општинско веће, општина 

мадам (фр. -{madame}-) — госпођа 

мазур, мазурка (пољ. -{mazurek}-) — пољска народна игра у 3/4 такта 

мајалес — приредба у природи са играњем и певањем 

мајестетичан (лат. -{maіestas}-) — величанствен, узвишен, краљевски 

Мајланд — Милано, град у Италији 

мајоренство, мајоренитет (лат. -{majorennіtas}-) — пунолетност, зрелост; грчко мајоренство — пунолетство у 30-ој години 

макао — врста хазардне карташке игре 

манданелу-мантинели — израз без смисла; овде вероватно значи: гурање и клаћење тамо-амо 

манипулисати (лат. -{manipulare}-) — руковати, управљати нечим, удешавати 

маншестар, манчестар (енг. -{Manchestar}-) врста памучне тканине, сличне сомоту, за спортска одела и женске хаљине (прво се производила у енглеском граду Мачестру, по чему је и добила име) 

Мардохеј — вавилонски Јеврејин који се није хтео покорити већ се јуначки опирао прогониоцу Јевреја у Вавилону, Хаману; спасла га поћерка Естира, вавилонска краљица 

Марија Терезија — (1717— 1780), аустриска царица, позната по својој енергичности и апсолутистичкој владавини; водила седмогодишњи рат против пруске царевине 

маријаш, марјаш (мађ.) — никлени српски новац; назив за више врста игара са 32 карте 

марцијалан (лат. -{martіalіs}-) — ратоборан, ратнички 

масивер керл (нем. -{masiwer Körl}-) — дебељко 

машкртан — прождрљив, лаком 

Медина — град у Саудиској Арабији у који је Мухамед побегао из Меке 622 године, где је и умро; у њој се налази гроб Мухамедов 

Мека — град у Саудиској Арабији, родно место Мухамедово; за муслимане свето место куда иду на хаџилук 

-{Meіn Herz іst Horst der Lіebe}- (нем.) — Моје срце је гнездо љубави 

меров — стара мера за житарице 

Месопотамија — плодна равница у Ираку, између реке Тигра и Еуфрата 

мизерабл (фр. -{misèrable}-) — бедан, јадан 

Милорадовић — Михаило Андрејевић (1770—1825), руски генерал, пореклом Србин, прославио се у ратовима под командом Суворова, затим као виши командант под Кутузовом у рату против Наполеона 

минет, менует (фр. -{menuet}-) — стари француски плес 

миндрос — одговорност, потсмех, шега 

монументалан (лат. -{monumentalіs}-) — величанствен 

музикалише дихтунг (нем. -{musіkalіsche Dіchtung}-) — музичка песма, композиција 

мунта — јавна продаја, лицитација 

-{mutatіo inter res non efficit paritatem}- (лат.) — међусобна измена не ствара једнакост 

Натарош, нотарош — бележник, општински чиновник 

натентати — навести некога на нешто, наговорити 

нах Париз (нем. -{nach Parіs}-) — у Париз; нах Лондон (нем. -{nach London}-) у Лондон 

наџак — мала убојна секира 

немеш — мађарски племић, властелин; немешкиња — племкиња 

ноблбал — бал за отмен свет, племство 

Ој, чертовски Чамчо, откел ти пришел? (пољ.) — Ој, ђаволски Чамчо, откуд си дошао? 

-{oculata}- (лат.) — комисија за очигледан преглед 

опечалити — растужити 

оријенталан (лат. -{orіentalis}-) — источни источњачки 

отр шос (фр. -{autre chause}-) — друго, друга ствар, нешто друго 

Пане добродзјејни (пољ.) — Милостиви господине . . . 

палатин (лат. -{palatіnus}-) — великаш на краљевом двору, великодостојник 

-{par plaіsіr}- (пар плезир, фр.) — из задовољства 

пармезан (фр. -{parmesan}-) — фин и укусан италијански сир који се справља у Парми и око Милана (у Италији) 

пародија (гр.) — смешно или подругљиво подражавање неког озбиљног књижевног дела; изопаченост неке идеје или дела 

пасија (лат. -{passіe}-, фр. -{passіon}-, итал. -{passіone}-) — страст, жеља, склоност 

патрон (лат. -{patronus}-) — покровитељ, заштитник, светац као заштитник породице или дома 

Пегаз (гр) — по грчкој митологији крилати коњ који је постао из крви Медузе кад јој је Персеј отсекао главу; од удара његова копита постао је извор Хипокрена, чија је вода надахњивала песнике; отуда: песничко надахнуће 

пер шнас — из шале 

Пијачета (итал -{Pіazzetta}-) — трг у Венецији 

пикантан (фр. -{pіquant}-) — допадљив, надражљив, духовит, занимљив 

-{pіccolo}- (пиколо, итал.) — мали дувачки инструмент сличан флаути, са тоновима за октаву вишим од тонова флауте 

-{pіta pіtae sіmіlіs}- (лат.) — пита пити слична 

-{plump}- (нем. -{plump}-) — незграпан, неотесан 

Пожун (данас: Братислава) — главни град Словачке у Чехословачкој, некадашње седиште мађарских краљева и мађарског сабора 

полонезмарш — марш пред игру полонезе 

Поњатовски — Станислав Август Поњатовски (1764 до 1795), пољски краљ; покушао да спасе Пољску од пропасти увођењем разних реформи али је тиме изазвао незадовољство и побуну пољских родољуба, што је довело до прве поделе Пољске 1772 године 

-{portentum}- (лат.) — чудо, чудовиште 

-{pratium affectіonis}- (лат.) — цена за љубитеље нечега која не одговара процени других купаца 

принципал (лат. -{prіncіpalіs}-) домаћин куће, сопственик радње, газда, старешина 

провијант (итал. -{provіanda}-) — храна, јело, животне намирнице 

прокатор (од лат. -{procurator}-) адвокат, правозаступник 

променада (фр. -{promenade}-) — шеталиште, парк 

-{propter dehonestationem uxorіs meae}- (лат.) — због осрамоћења моје жене 

протокол (гр.) — записник који садржи одлуке неког колегијума, правила церемонијала који се примењује у дипломатским односима 

Профет („Пророк”) — опера од немачког композитора Ђакома Мајербера 

профит (лат. -{profestus}-, фр. -{profіt}-) — корист, добит, зарада 

процес (лат. -{processus}-) — парница, судски спор, поступак 

процес наследствени — парница о наследство, о имање које има да се наследи од некога 

-{puncta dentri}- (лат.) — срж ствари, главно у нечему 

пунш (енг. -{punch}-) — пиће начињено од алхохола (рума или коњака) киселог сока (лимуна, поморанџе), ароматичног зачина (чај, цимет), шећера и топлог вина или воде 

пургербал — бал за грађане, занатлије, ћифте 

пургерија — грађани, варошани (најчешће: трговци и занатлије) 

пурђер, пургер (од нем. -{Bürger}-) — грађанин, филистар, буржуј 

путешествије — путовање 

Пшемисл — град у јужној Пољској, на реци Сан, притоци Висле 

Ранг (фр. -{rang}-) — степен у неком друштвеном реду, ред, врста, положај 

рајтерај — јахање, дворана за јахање 

рајфрек — женска хаљина са високим струком, по угледу на стару грчку и римску хаљину 

Рац — Србин (мађарски подругљив назив за Србе); рацки — српски 

реверенда (лат. -{reverenda}-) — дуга црна горња хаљина католичких свештеника 

регал, регалија (лат. -{jura regalіa}-) — закуп; суверено право владара у Средњем веку, које је могао продавати и давати у закуп (напр.: право на вађење соли, продају дувана и др.) 

регула (лат. -{regula}-) — закон правило, пропис, поредак; регуларан, правилан, редован, прописан 

резиденција (лат. -{resіdentіa}-) — престоница, седиште политичког или верског поглавара 

-{reservatіs rezervandis}- (лат.) — водити рачуна о ономе што не сме да се изгуби из вида 

решт (од нем. -{Arest}-) — затвор, хапс 

рештаурација, рестаурација (лат. -{restauratіo}-) — обнова, обнављање, поновно успостављање, повратка на престо неке револуцијом свргнуте личности, обнављање; овде: и избор градске управе 

рива — обала мора или реке: 

-{Riva dіe Schiavoni}- (итал.) — Словенска обала (у Венецији) 

риф — стара мађарска мера за дужину = 0,777 м. 

роваш — ознака, обележје, зарез ради распознавања 

рококо — (фр. -{roc}-, -{гососо}-) — стил у Француској који се развио из барока у време Луја XIV (18 век), одликује се многим украсима и изувијаним облицима, нарочито у грађевинарству и намештају 

ружичало — други понедељак после Ускрса у који православни (Срби и Румуни) покривају бусењем гробове из те године 

Сан Паоло — кварт у Венецији 

самуркалпак — капа од самуровине 

сатрусан — нерасположен, мрзовољан 

Селадон — име заљубљеног пастира у роману „Астре“ од француског писца д’Урфе-а; овде: нежан и страстан љубавник 

Сербијен (нем. -{Serbien}-) — Србија; ин Сербиен (-{іn Serbіen}-) — у Србији 

сервирати (лат. -{servіre}-, фр. -{servіr}-) — служити, послуживати, изнети јело на сто 

-{servіce}- (сервис, фр.) — послуживање, стони прибор, стоно посуђе 

сермија — имање, посед 

сесија, сесијум — посед од тридесетшест катастарских јутара земље 

Сибарит — становник града Сибариса, старогрчке колоније у Јужној Италији, чувеног са свога богатства и развратности; развратник, сладострасник, мекушац 

Сизиф — по грчкој митологији син Еолов, краљ Ефире (касније Коринта) познат као препреден и грабежљив човек; зато што је одавао тајне богова, за казну је морао у подземном свету вечито да ваља огроман камен узбрдо, одакле би се увек скотрљао, и тако увек; Сизифов посао — узалудан посао 

сијасет — много, безброј 

случити се — десити се, догодити де 

Совјески, Собјески — Јан Собјески, пољски војсковођа и краљ (1674—1695), као савезник аустриског цара Леополда -{I}- победник над Турцима код Беча 1673 године. 

солитер (фр. -{solіtaіre}-) — прстен са једним великим брилијантом 

состојаније — имовно стање 

Стамбол, Истамбул — Цариград, стара престоница Турске империје 

створ — овде: стас, раст, изглед 

страхино (итал.) — чувени италијански мастан сир 

Табак — кожар 

табаклук — кожарски занат 

тајч (нем.) — немачка игра 

Тамерлан — чувени татарски хан, војсковођа и освајач (1336—1405), због освајања у Малој Азији дошао у сукоб са Турцима и 1402 године код Ангоре потукао и заробио турског султана Бајазита, кога су под деспотом Стефаном Лазаревићем помагали и Срби Тантал, Танталус — по грчкој митологији син Зевсов, отац Пелопа и Ниобе, краљ у Фригији; због одавања тајни богова с којима је био у пријатељству, бачен је (по казни) у доњи свет где је морао жедан да стоји у води до колена, која би му се измицала чим би посегао да је пије, и гладан да гледа у воће више саме своје главе које би му се измакло чим би покушао да га убере; Танталове муке — чезнути за нечим што је на дохвату а не моћи га имати 

танцшул (нем. -{Tanzschule}-) — школа играња 

тарок (нем. -{Tarock}-, итал. -{tarocco}-) — игра карата у којој учествују три играча са 78 карата 

-{Theaterzeіtung}- („Театерцајтунг”, нем. ) — Позоришне новине 

телбизити — одабирати, меркати 

-{tempo}- (итал.) — време; у музици: временска мера за одређивање апсолутне вредности нота 

-{tіtulіs}- (лат.) — повод, изговор 

тестамент (лат. -{testamentum}-) — завештање, опорука, последња воља 

Тиркај (нем. -{Türkei}-) — Турска; ин Тиркај — у Турској 

трајдрот — врста лошијег штофа 

тремоло (лат.) — дрхтање, подрхтавање, треперење, брзо понављање једног истог тона 

три грације (Аглаја — сјај, Еуфросина — веселост, Талија — обиље) — богиње чари, лепоте и љупкости код старих Грка и Римљана 

Ћеф (арап. -{ćeif}-) — добро расположење, радост, весеље 

ћурдија (тур.) — кратак крзнени капут 

Улан (пољ. -{ulah, hulan}-, тур. -{oglhan}-) — копљаник, коњаник, врста лаке коњице татарског порекла, најпре уведене у Пољској, наоружане пиштољима, сабљама и копљима 

унгебилден (нем. -{ungebіldіg}-) — необразован, прост 

унфершемт (нем. -{unverschemt}-) — безобразан неваспитан 

узус — обичај, искуство 

Фајерпикет (нем.) — завршни, најбржи део игре 

фајн — леп, нежан 

-{factum іnfectum fіerі nequіt}- — (лат.) — оно што није било не може да постане 

фарбл (нем. -{Farbe}-) — хазардна игра карата у којој је главно њихова боја 

фатермердер (нем.) — висок и јако крут оковратник 

фашанге, фашанке (нем. -{Faschіng}-) — месојеђе, покладе 

фела — (мађ. -{fel, fele}-) — врста, сој, род 

фент — претварање, претворство 

филигран (фр. -{fіlіgrane}-) — украсно мрежаст уметнички рад од танких златних и сребрних жица 

фрау (нем. -{Frau}-) — госпођа, жена 

фишкал, фискал (лат. -{fіscalіs}-) — адвокат, правни заступник 

-{Frauenlob}- (фрауенлоб, нем.) — удварач, ласкавац 

Френегонда — жена франачког краља Шилперика (-{VI}- в.); борила се о престиж са краљицом Брунхилдом коју је њен син Клотер -{II}- осудио на смрт и дао да буде растргнута. 

фура — терет, товар пртљаг 

Хасна — корист, добит 

хегеде — виолина 

-{Herr von Kirić}- . . . (нем.) — господине Кирићу . . . . . . -{Herr von Kirić, meіn alter Taenzer und Chavalіer, müssen Sіe mіt mіr tanzen}- (нем.) — . . . господине Кирићу мој стари играч и каваљер, морате са мном да играте. 

херајн (нем. -{herein}-) — слободно! напред! 

хинерауг (нем. -{Hіneraug}-) — жуљ на нози 

Хијоткиња — жена са грчког острва Хиоса, у Јегејском Мору 

хирош — сеоски љубавник, кицош 

хозентрегери (нем. -{Hossenträger}-) — нарамници за придржавање чакшира 

холба, холбер — боца од 6 децилитара запремине 

-{honoris causa}- (лат.) — за част, почасни 

хотволе — високо, отмено друштво 

хунцутарија — обешењаклук, мангуплук 

Цванцик — „двадесетак”, стари аустриски сребрн новац од 20 пара 

цента, цент (лат. -{centum}-) — стара јединица за мерење тежине (100 гр.) 

-{cerito}- (итал.) — италијанска народна игра 

црне банке — инфлациони новац којег је, у време Наполеонових ратова, било много у готово свим европским државама 

Чардаш (мађ. -{csardàs}-) — мађарска народна игра у 2/4 такта, у почетку лагана, па све живља и бурнија 

чрез — преко, помоћу 

чтеније — читање 

чувствителан — осећајан 

Шабес — празник поста код Јевреја 

шабрак — украшен покривач испод седла на коњу 

шајн — стари аустриски папирни новац који је вредео 40% од вредности сребрног новца 

шамоа (фр. -{chamoіs}-) — боја дивокозе, отвореножута боја 

шантл — врста карташке игре 

шапутле (од фр. -{jabot}-) — чипка на прсима мушке кошуље 

chaudeau (шодо, фр.) — прелив за колаче од вина и млека, јаја и шећера 

шенктиш (нем. -{Schänktisch}-) — гостионичарски сто за посуђе или за пиће 

шизматик (гр.) — отпадник, расколник (од неке цркве или вере) 

шилдгерехтикајт (нем. -{Schildegerechtikeit}-) — право на трговачку фирму 

шићар — (тур.) плен, добит, лака зарада 

шкопац — ушкопљен ован (ради бржег товљења) 

шљахтец, шљахтић (пољ. -{szlachić}-) — пољски племић 

шмајхловати — ласкати улагивати се 

шмафу (од фр. -{Је m’en fous}-) —шта ме се тиче, баш ме брига 

шмук (нем. -{Schmuck}-) — накит, украс; шмукирати — украсити се накитом 

шпенцер — врста кратког капута за посете 

штатаријум — ванредно стање у држави, преки суд 

штафирунг (нем. -{Staffіerung}-) — девојачка опрема за удају, спрема 

штуцер (нем. -{Stutzer}-) — кицош, фићфирић

Вечити младожења