Materiál slovenských expertov na komárňanských rokovaniach v okt. 1938 o nespoľahlivosti uhorskej národnostnej štatistiky z roku 1910
Október 1938, Komárno

Maďarská štatistika z roku 1910 je pre nás naprosto neprijateľná pre určenie maďarského väčšinového územia, ktoré by malo byť odstúpené Maďarsku. A to preto, že pre jej použitie nieto dôvodu ani
1. formálneho, lebo precedens použitý pri riešení sudeto-nemeckej otázky nieje tu záväzným, a ani
2. vecného.

Vecného dôvodu pre jej použitie niet tu preto, lebo táto štatistika nevyjadruje správne etnické pomery, menovite ich nevyjadruje správne na etnických rozhraniach a vo väčších mestách.

Štatistika sčítania ľudu z roku 1910 j e výslednicou bezohľadného maďarizačného úsilia Maďarov v predvojnovom Uhorsku, ktoré sledovalo cieľ asimilovať čím prv nemaďarské národy Uhorska Maďarmi. Toto úsilie bolo uplatňované silne celým štátnym vládnym i administratívnym aparárom a vo všetkých oboroch správy verejnej, menovite v správe školskej, ako aj v podnikaní štátnom, ba i v podnikaní verejnom, kde sa štátny vplyv uplatňoval v tomto smere.

Jednou z foriem, ktorými sa toto maďarizovanie prejavovalo, sú i výsledky o sčítaní ľudu, menovite dáta o sčítaní ľudu z roku 1910. Pre toto sčítanie ľudu z roku 1910 je charakteristickým dokladom nespravodlivosti, že v obciach na etnických rozhraniach počet Maďarov /„obyvateľstva materinskej reči maďarskej“/ neobyčajne silne a mierou na prvý pohľad podozrivou vzrastá, a to na úkor skutočnej národnosti miestneho obyvateľstva.

Na doklad tohto uvádzam konkrétne prípady aspoň týchto obcí:

1.  Štós (nemecká obec v okrese Moldava):

2. Vyšný Medzev (nemecká obec v okrese Moldava): 

3.  Nižný Medzev (nemecká obec v okrese Moldava): 

4.  Hodkovce (slov.-maďar. obec v okrese Košice): 

5.  Poľov (slov.-maďar. obec v okrese Košice): 

6.  Sáca (slov.-maďar. obec v okrese Košice):

7.  Bočiar (slov.-maďar. obec v okrese Košice): 

8. Žebeš (slov.-maďar. obec v okrese Košice)

9.  Buzinka(slov.-maďar. obec v okrese Košice): 

10.  Haniska (slov.-maďar. obec v okrese Košice): 

11.  Baranč (slov.-maďar. obec v okrese Trebišov): 

12.  Stanča (slov.-maďar. obec v okrese Trebišov): 

13.  Trebišov (slov.-maďar. obec v okrese Trebišov): 

14.  Rákoš (slov.-maďar. obec v okrese Revúca): 

15.  Malá Čalomia (slov.-maďar. obec v okrese Modrý Kameň): 

16. Nová Ďala (slov.-maďar. obec v okrese Stará Ďala): 

Podobne by sme mohli uviesť celé desiatky obcí nielen z etnického rozhrania slovenského, ale i z nemecko-maďarského etnického rozhrania v Burgenlande.
Každému nepredpojatému pozorovateľovi je na prvý pohľad jasné, že výsledky maďarského sčítania ľudu z roku 1910 nie sú výrazom skutočných pomerov, ale výrazom výroby papierových Maďarov, ktorí v skutočnosti neexistovali.
Podobným dokladom nespoľahlivosti maďarskej štatistiky z roku 1910 sú i dáta o počte Maďarov v niektorých mestách v čisto slovenskom etnickom území. I tam sa podľa maďarskej štatistiky z roku 1910 objavili celé množstvá Maďarov, akokoľvek ich tam v skutočnosti vôbec nebolo.

Uvádzame nasledujúce obce: 
1. Brezno nad Hronom. 

(Koniec dokumentu sa nezachoval)

Pramene:

SNA, SL, kart. 71, fasc.: Národnostné pomery na východnom Slovensku. Kópia, strojopis.

Citované podľa 
 Ladislav Deák, Viedenská arbitráž 2. november 1938 Dokumenty I. (Matica slovenská Martin 2002)

1938
Dokumenty