Výzva „61 krokov k slovenskej identite“ z 23. 10. 1990
Citované podľa:
Novembrová revolúcia a česko-slovenský rozchod Ed. V. Hlavová, J. Žatkuliak (LIC Brat. 2002)

Anonymita Slovenska v Európe a vo svete je až zarážajúca. Niet zrejme v Európe druhého národa, o ktorom by tak málo vedeli čo i len jeho vlastní susedia. A o kom nevedia, toho neberú na vedomie, s tým nespolupracujú, s tým neobchodujú, toho vlastne nemôžu uznávať ako partnera. Potreba odstrániť clonu z existencie Slovenska a Slovákov, nevyhnutnosť uznania identity Slovákov, ako jedného z najstarších európskych národov, je preto otázkou mravnou, politickou, ale i ekonomickou. Bez identity a národnej zvrchovanosti niet ani identity individuálnej.

Európu a svet sme dosiaľ nezaujímali, lebo všade nás niekto zastupoval. Do Európy a do sveta sme nevstupovali na vlastných nohách. Ústavný zákon o čs. federácii z roku 1996 nebol naplnený, hoci proklamoval zvrchovanosť a suverenitu slovenského národa. Autentická federácia nastane vtedy, keď Slováci budú vystupovať vo svete ako samostatný medzinárodný subjekt so všetkými atribútmi, ktoré im patria. Terajšia predstava štátov a národov sveta o Slovensku odráža pozostatky čechoslovakizmu a neidentickej federácie. Slovensko musí preniknúť do povedomia Európy a jej národov, najmä v čase, keď vzniká spoločný dom. Anonymita Slovákov škodí tak slovenskému národu, ako aj európskemu spoločenstvu. Zásady demokratickej humanity, sociálnej spravodlivosti, rovnosti a rovnoprávnosti národov musia platiť aj pre Slovákov, a sú nezastupiteľné. Slováci sú vyspelým, moderným národom a musia mať adekvátne miesto v rodine ostatných európskych národov. Rovnako musia samostatne a aktívne vystupovať vo všetkých oblastiach medzinárodného života. Je to šanca, ktorá sa už nemusí opakovať. Ku stolu, pri ktorom budú rokovať európske národy o sebe, musíme pristúpiť načas a musíme nemu pristúpiť dostatočne zreteľne. Musíme tak učiniť vo všetkých odvetviach ľudskej činnosti, v politike, ekonomike, kultúre, športe atď. Ani príslušnosť k ČSFR nám nesmie brániť k vlastnej identite, k vlastnej hviezdičke na zástave Európy.

Nasledujúce námety toho, čo nám treba urobiť, nie sú vyčerpávajúce. Majú iba poskytnúť jednotlivcom i kolektívom záchytné body na ďalšie úvahy a činnosti.

 A. V legislatíve
 1. Vyhlásiť zvrchovanosť zákonov Slovenskej národnej rady nad zákonmi Federálneho zhromaždenia.
 2. Pripraviť Ústavu Slovenskej republiky a v nej zakotviť všetky znaky štátnosti suverénneho národa. Základné atribúty zvrchovanosti slovenského národa by mali byť v Ústave Slovenskej republiky zakotvené jednoznačne (Slovenská republika je demokratický a sociálne spravodlivý štát slovenského národa. Územie Slovenskej republiky je nedeliteľné. Štátnym a úradným jazykom je slovenčina).
 3. Vymedziť kompetenciu federácie a republík tak, aby sa zaručila realizácia suverenity slovenského a českého národa v celom rozsahu ekonomického, štátneho, kultúrno-spoločenského a medzinárodného života.
 4. Ustanoviť všetky nevyhnutné inštitúcie zvrchovaného štátu, vrátane jeho členstva vo vládnych a nevládnych medzinárodných organizáciách.
 B. V politike
 5. Vyhlásiť zvrchovanosť Slovenskej republiky v rámci Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky.
 6. V Slovenskej národnej rade prijať vyhlásenie k národom Európy a sveta, v ktorom sa vyjadria základné postuláty slovenskej politiky, predovšetkým náš priateľský pomer k všetkým národom sveta, podložený našimi dejinami.
 7. Rozvinúť diskusiu o potrebe a spôsobe vstupu Slovenska do európskych zoskupení.
 8. Zreteľne artikulovať záujmy Slovenska a jeho osobitné zapojenie do helsinského procesu.
 9. Po línii jednotlivých politických strán a hnutí nadviazať konkrétne formy spolupráce s medzinárodnými združeniami strán a hnutí.
 C. V diplomacii
 1. umožniť založenie konzulátov, resp. vyslanectiev všetkých rozhodujúcich štátov sveta na Slovensku.
 2. Zriadiť osobitné slovenské zastupiteľstvá v metropolách rozhodujúcich štátov sveta.
 3. Nadviazať účinné formy spolupráce so zahraničnými Slovákmi a považovať ich za prirodzených vyslancov Slovenska vo svete.
 4. Založiť na Slovensku inštitút na výchovu pracovníkov pre diplomatické služby.
 D. V ekonomike a obchode
 1. Vymedziť ekonomické, majetkovo-právne, daňové a ostatné pomery Slovenskej republiky vo vzťahu k Českej republike a čs. federácii.
 2. Vrátiť pod zvrchovanosť slovenských štátnych orgánov minimálne tú časť zlatého pokladu, ktorá vznikla zo zbierok slovenského národa.
 3. Ustanoviť národné emisné centrum.
 4. Ustanoviť republikový orgán v oblasti colníctva
 5. Zabezpečiť plnú republikovú kompetenciu v oblasti zahranično-ekonomických vzťahov.
 6. Založiť finančnú burzu a komoditné burzy, rozširovať sieť bánk, a to i medzinárodných, a sieť poisťovní.
 7. Založiť národnú obchodnú komoru.
 8. Založiť osobitné slovenské obchodné zastupiteľstvá vo svete, a to buď v rámci spoločných česko-slovenských orgánov, alebo vo forme osobitných orgánov.
 9. Nadviazať priamo spoluprácu s príslušnými medzinárodnými ekonomickými orgánmi, ako je OECD, orgány EHS, MMF a pod.
 10. Podporiť príliv kapitálu zo zahraničia, osobitne slovenského kapitálu.
 E. V informáciách
 1. V najbližšom možnom termíne založiť Slovenskú tlačovú kanceláriu so samostatným zapojením na svetovú agentúrnu sieť.
 2. Príslušným spôsobom označiť hranice Slovenskej republiky, a to aj v hlavných svetových jazykoch.
 3. Vydávať časopis „Slovensko“ v cudzích jazykoch.
 F. V kultúre a vzdelanosti
 1. Obsah učebníc, filmov, novín, televízneho a rozhlasového vysielania zamerať na uvedomovanie národa, a to vo vzťahu k histórii ako aj k prítomnosti.
 2. Založiť osobitnú edíciu venovanú naj významnejším osobnostiam slovenského národa, vydať zobrané spisy týchto osobností.
 3. Vstúpiť do príslušných medzinárodných organizácií.
 4. Na festivaloch vo svete zúčastňovať sa pod vlastným menom a vlastnými symbolmi.
 5. Umožniť štúdium na slovenských školách všetkým záujemcom zo zahraničia.
 6. Zaviesť povinné vyučovanie aspoň jedného svetového jazyka už v predškolských zariadeniach.
 G. V cirkvi
 1. Preniesť sídlo trnavského arcibiskupa, metropolitu Slovenska, do Bratislavy.
 2. Vybudovať v Bratislave národnú svätyňu slovenských svätcov.
 3. Požiadať Vatikán o zriadenie jeho diplomatického zastupiteľstva v Bratislave.
 4. Navrhnúť na vyhlásenie za svätých slovenských mučeníkov za vieru a národ (Hlinka, Vojtaššák, Gojdič, košickí mučeníci), ako aj niektoré ďalšie slovenské osobnosti (Rastislav).
 H. Vo vede
 1. Vstúpiť do príslušných medzinárodných organizácií.
 2. Požadovať nahradenie Česko-Slovenskej akadémie vied Českou akadémiou vied.
 3. Usporadúvať na Slovensku medzinárodné semináre.
 4. Zúčastňovať sa na medzinárodných seminároch a akciách pod vlastným menom a s vlastnými symbolmi.
 CH. V mestskej a obecnej samospráve
 5. Vytvoriť komplexný celoslovenský orgán územného rozvoja miest a obcí, zodpovedajúci regionálnym, národným a svetovým trendom, a v tomto kontexte vybudovať medzinárodné letisko v Bratislave, ktoré by malo charakter bezcolnej zóny, ako jednu z brán vstupu do Slovenskej republiky. Zároveň uskutočniť modernizáciu letísk v Poprade a Košiciach.
 6. Priamo vstupovať do príslušných európskych organizácií.
 7. Rozširovať priateľské styky slovenských miest s mestami sveta.
 I. V olympijskom a športovom hnutí
 1. Zabezpečiť zmenu olympijskej skratky TCH na primeranejšiu, v ktorej by bolo reprezentované aj Slovensko písmenom S.
 2. Požiadať vstup Slovenského olympijského výboru do Medzinárodného olympijského výboru.
 3. Vyvinúť snahu o zorganizovanie zimných olympijských hier v Slovenskej republike tak, aby nedošlo k ekologickým škodám.
 4. Začleňovať jednotlivé slovenské športové zväzy do medzinárodných športových organizácii.
 5. Vytvoriť reprezentačné celky Slovenska najmä vo futbale a v hokeji a prihlásiť ich do príslušných medzinárodných súťaží.
 6. Prihlásiť víťaza Slovenského pohára vo futbale do Pohára víťazov pohárov v rámci UEFA.
 J. Armáda a bezpečnosť
 1. Uplatniť teritoriálny princíp výstavby armády.
 2. Ustanoviť osobitnú republikovú a miestnu políciu.
 K. Ďalšie opatrenia
 1. Požiadať príslušné orgány Spojených štátov amerických o zriadenie samostatnej úradovne USIA v Bratislave.
 2. Požiadať Radu národnej bezpečnosti USA o zriadenie samostatného slovenského vysielania Hlasu Ameriky a Slobodnej Európy.
 3. Označovať exportné výrobky zo Slovenska značkou „Made in Slovakia“.
 4. Uzákoniť ako štátny sviatok Slovenskej republiky 19. september - Deň vzniku Slovenskej národnej rady a vyhlásenia slovenskej nezávislosti v roku 1848.
 5. Premenovať hlavné ulice slovenských miest podľa významných slovenských národovcov a slovenských politických osobností všetkých čias.
 6. Pozmeniť názvy všetkých podnikov, ktoré sú pomenované podľa inonárodných predstaviteľov (napr. CHZJD Bratislava, CHZWP Nováky apod.)
 7. Pomenovať po slovenských národovcoch (po Štúrovi, Hlinkoví, Štefánikovi a ďalších) gymnáziá, stredné a vysoké školy v Slovenskej republike.
 8. Na Bratislavskom hrade vytvoriť panteón veľkomoravským a slovenským národným dejateľom (Svätopluk, Štúr, Štefánik a pod.)
 9. Zabezpečiť vlastné vydávanie poštových známok s označením „Slovenská republika“.
 10. Vytvoriť výbor slovenskej spoločnosti pre ľudské práva.

Uvedené konkrétne námety nie sú vyčerpávajúce. Predkladáme ich ako podnet na ďalšie rozpracovanie, najmä však uskutočnenie. Žiadame príslušné orgány štátnej moci, politické, legislatívne, ekonomické, umelecké, vedecké, športové a ďalšie orgány a inštitúcie Slovenska, aby v rámci svojej pôsobnosti presadzovali a uskutočňovali tieto kroky.
Vyzývame všetky Slovenky a Slovákov bez ohľadu na ich politickú, náboženskú a inú príslušnosť, aby všemožne podporili predloženú iniciatívu, ktorá má slúžiť národu a Európe.

23. 10. 1990

Prípravný výbor Iniciatívy „ZVRCHOVANÉ SLOVENSKO“

 Pramene: 
 denník Smena 27. 10. 1990
 Šesťdesiatjeden krokov k slovenskej identite. Zvrchované Slovensko. Zborník dokumentov. Ed. Ferko, M., Chovanec, J., Tkáč, M. (Brat. 1996)
 Dokumenty k dejinám slovenskej identity a štátnosti. II. zv. (Národné literárne centrum-Dom slovenskej literatúry Brat. 1999)
 Chovanec, J.: Slovenská republika - budovanie suverénneho štátu. (Brat. 2001)

Poznámka:
Memorandum vypracovali 23. 10. 1990 právnik JUDr. Jaroslav Chovanec, CSc., spisovateľ JUDr. Milan Ferko, ekonóm Ing. Marián Tkáč (autor pôvodného návrhu) a právnik JUDr. Michal Gašpar, CSc.

Dokumenty