Memorandum klubu poslancov a senátorov KSČ vláde ČSR k riešeniu maďarskej otázky zo 14. 04. 1938
p. predsedovi vlády dr. M. Hodžovi

Pán predseda vlády!

Naša strana už viac ráz zdôrazňovala potrebu občianskeho zrovnoprávnenia všetkých národov v Československu, a tak aj maďarských obyvateľov republiky. Musíme však s ľútosťou konštatovať, že napriek našim opätovným upozorneniam a súreniam neboli urobené na poli národnostného vyrovnania v prospech Maďarov uspokojujúce opatrenia. Avšak politická situácia vyžaduje, aby vláda zabezpečila a stupňovala obrannú schopnosť obyvateľstva, a k jej zväčšeniu vo veľkej miere prispieva uspokojujúce riešenie národnostných pomerov. Maďarské obyvateľstvo z hľadiska obrany republiky hrá významnú úlohu, a preto patrí k najdôležitejším politickým úlohám, aby i jeho národnostné požiadavky boli splnené spolu s požiadavkami iných národností.

Národnostné vyrovnanie je vnútornou záležitosťou národov republiky a možno ho uskutočniť iba tak, ak bude vylúčený akýkoľvek zahraničný vplyv naň. Považujeme za potrebné, aby vláda brala na túto okolnosť ohľad a energicky sa postavila proti akýmkoľvek zahraničným zásahom v tomto smere. Opatreniami, ktoré sa stali potrebné v prospech maďarského obyvateľstva, treba zosilniť demokratické presvedčenie maďarského ľudu a upevniť jeho bratský zväzok s ostatnými národmi tohto štátu. To vyžaduje, aby vládne opatrenia sa robili v dohode s demokratickými predstaviteľmi Maďarov a aby neboli podporované také živly, ktoré sa opierajú o fašistické hnutia dirigované zo zahraničia a ktoré vnášajú do radov maďarského obyvateľstva smery protidemokratické, fašistické. Autonomistické požiadavky tejto protirepublikánskej skupiny odmietame, lebo neslúžia blahu maďarského obyvateľstva, ale ich cieľom je oslabenie obrannej schopnosti tunajších národov proti fašizmu. Ostatne, uskutočnenie autonómie podľa Pittsburskej dohody neprinieslo by Maďarom národnostné práva, naopak, odbúralo by aj posledné zvyšky ich terajších práv.

Predkladáme tieto požiadavky kvôli tomu, aby maďarská otázka bola riešená čím skôr. Navrhujeme také opatrenia, ktoré sú v terajšej situácii bezpodmienečne odôvodnené a súrne.

1. Nech sú urobené účinné opatrenia na zlepšenie sociálneho postavenia maďarského ľudu. V našom vyhlásení v parlamente dňa 29. marca t. r. navrhovali sme vypracovanie takého programu hospodárskych reforiem, ktoré by znamenali rýchlu pomoc pracujúcim vrstvám všetkých národov republiky. Musíme však obrátiť pozornosť vlády na to, že niektoré hospodárske ťarchy a nedostatky ťažko doliehajú najmä na maďarské obyvateľstvo a ich zmiernenie by značnou mierou prispelo k zlepšeniu životných pomerov maďarského ľudu v Československu.
Uskutočnenie oddlženia na základe návrhu našej strany zo dňa 10. januára 1937 by umožnilo, aby si aj zadĺžení maďarskí maloroľníci a strední roľníci upravili dlžoby. Nová, demokratická pozemková reforma dala by pôdu aj maďarským maloroľníkom a poľnohospodárskym robotníkom. Okrem toho mohla by vláda na základe splnomocnenia, ktoré jej dáva zákon na obranu štátu, nariadiť vyvlastnenie veľkostatkov irendentistických a protirepublikánskych živlov v maďarských krajoch a umožniť, aby takto získanú pôdu dostali maďarskí maloroľníci a poľnohospodárski robotníci.
Úpravou miezd treba sa postarať o zvýšenie životnej úrovne maďarského robotníctva a najmä poľnohospodárskeho robotníctva, ktoré žije v hanebných pomeroch.
Považujeme za dôležité, aby sa v zmysle ujednania zo dňa 18. februára 1937 začali v maďarských krajoch veľkorysé verejné práce. Nech sú na nich zamestnaní v prvom rade miestni maloživnostníci a robotníci. Vláda spolu so zástupcami odborových organizácií nech vypracuje plán týchto prác, ako aj pracovné a mzdové podmienky na nich.

2. Nový zákon o štátnom občianstve nech ukončí kalváriu všetkých Maďarov, ktorí tu žijú bez štátneho občianstva. Treba uznať štátne občianstvo všetkých tých osôb, ktoré žili na území republiky 28. októbra 1918. V záujme rýchleho likvidovania stavu, v ktorom tu žijú ľudia bez domova, treba zjednodušiť a skrátiť úradný postup pri udeľovaní štátneho občianstva. Nech je v tomto smere pozmenený a rýchlo prerokovaný návrh zákona o štátnom občianstve, ktorý je teraz pred poslaneckou snemovňou.

Menšinový štatút

Súhlasíme s úmyslom vlády — ako to oznámil pán ministerský predseda vo svojej reči v rozhlase dňa 28. marca t. r. — že vypracuje menšinový štatút a zjednotí v ňom všetky doterajšie zákony a nariadenia, ktoré sa vzťahujú na národnostné menšiny. Toto opatrenie uľahčí aj maďarskému obyvateľstvu, aby si uplatnilo svoje terajšie práva. Z príležitosti zjednotenia menšinových zákonov a nariadení treba však doplniť menšinový štatút niektorými opatreniami, ktoré v najnutnejšom smere rozširujú práva maďarského obyvateľstva. Preto navrhujeme:

3. Na poli jazykových práv v súhlase s memorandom našej strany podaným v nemeckej otázke a na základe nášho návrhu v parlamente: demokratickú novelizáciu jazykového zákona, a to takým spôsobom, aby každý maďarský obývateľ mal možnosť a právo používať svoju materinskú reč v úradoch a pred súdom, aby maďarskí obyvatelia mohli písať svoje podania úradom a súdom v materinskej reči a aby ich vybavovanie sa tiež dialo v materinskej reči stránok. Všetky tieto otázky nech sú, riešené z hľadiska účelnosti. Prípadný potrebný preklad v styku s úradmi nech je zaobstarávaný na útraty štátu.

Vo veci jazyka nápisov a označení v maďarských a miešaných krajoch nemajú byť uplatňované prestížne hľadiská, ale treba postupovať v duchu národnostnej znášanlivosti, a to takým spôsobom, aby každému občanovi republiky bol uľahčený styk s úradmi v materinskej reči. Novelizácia jazykového zákona má bezpodmienečne umožniť používanie maďarského jazyka všade, kde Maďari žijú pohromade vo väčšom počte, a to predovšetkým v Bratislave, Košiciach a v Užhorode. Okamžitým zvláštnym nariadením nech vláda zabezpečí jazykové práva maďarského obyvateľstva týchto troch miest, aby takýmto spôsobom ukázala príklad znášanlivej národnostnej politiky, ktorá neuplatňuje prestížne hľadiská.

Používanie maďarských nápisov a označení na železnici a na pošte nemá byť podmienené tým, že sa zavedie iba v okresoch s 50-percentnou maďarskou menšinou. Železnice a pošta nech zavedú maďarské nápisy a označenia vo všetkých obciach, kde je najmenej 20 percent maďarského obyvateľstva, bez ohľadu na to, aký je počet maďarského obyvateľstva v okrese.

4. V školskej politike a na poli kultúrnom:
Vláda spolu s maďarskými demokratickými poslancami nech vypracuje presný záväzný program stavby škôl, ktorým by sa plánovité uskutočnili známe školské požiadavky Maďarov a postupne by sa aj odstránili nedostatky ľudového, meštianskeho a stredného školstva, ako aj učiteľských ústavov a odborných škôl vôbec. Pri vypracúvaní programu stavby škôl treba brať ohľad na platné školské zákony (povinné postavenie školy pre 40 školopovinných detí toho istého jazyka atď.) a najkrikľavejšie nedostatky (v Dunajskej Strede a v Moldave niet maďarskej meštianskej školy, v Košiciach a v Leviciach je potrebné maďarské gymnázium atď.). Na, zabezpečenie uskutočnenia tohto stavebného programu nech vláda pred zostavením štátneho rozpočtu prerokuje s maďarskými demokratickými členmi Národného zhromaždenia zaradenie stavby škôl do rozpočtu a nech sa postará o úhradu úplného uskutočnenia tohto stavebného programu.
Nech je ustanovená maďarská školská rada na Slovensku zo zástupcov demokratických Maďarov. Tejto rade treba dať ďalekosiahle práva na vedenie maďarských školských záležitostí.
Vláda nech sa bezodkladne postará o to, aby boli — podľa zákona o tom — ustanovené okresné a miestne maďarské osvetové zbory a knižničné rady. Nech nariadi podriadeným úradom, aby tieto inštitúcie všemožne podporovali. Vláda nech dbá o to, aby tieto dôležité maďarské ľudovýchovné a kultúrne Inštitúcie neovládali nepriatelia republiky a demokracie, ale aby ich mali v rukách demokratickí maďarskí občania.

5. Do štátnych a verejných úradov a do štátnych podnikov nech sú prijímaní na základe národnostného kľúča úradníci maďarskej národnosti z radov demokraticky zmýšľajúcej maďarskej inteligencie. Práve tak nech sú pri štátnych a verejných prácach, v štátnych závodoch a podnikoch zamestnávaní podlá národnostného kľúča maďarskí robotníci.

6. Nech vláda použije trestné sankcie a nech postupuje s príkladnou prísnosťou proti všetkým tým, čo hospodársky a sociálne poškodzujú obyvateľov pre ich príslušnosť k maďarskej národnosti alebo uplatňujú národnostný šovinizmus voči Maďarom v ktorejkoľvek inej forme, a takto pomáhajú nepriateľom demokracie v ich podkopnej práci proti republike. Práve tak treba zákonnými opatreniami potrestať tých, čo donucujú maďarských rodičov, aby svoje deti dali zapísať do inojazyčných škôl, alebo uplatňujú voči maďarskému obyvateľstvu akúkoľvek inú formu odnárodňovania.

Navrhujeme, aby vláda bezodkladne pozvala k prerokúvaniu týchto požiadaviek a spôsobov ich uskutočnenia zástupcov všetkých demokratických vrstiev a skupín maďarského obyvateľstva. Len touto cestou možno zaistiť, že ujednanie skutočne poslúži záujmom demokracie, republiky a maďarského obyvateľstva.

Maďarský ľud stojí jednotne za uvedenými požiadavkami, stavia sa spolu s ostatnými národmi na obranu republiky a demokracie, lebo týmto postupom háji svoju domovinu a seba samého. Právom však očakáva, že aj republika zaistí demokratické národnostné a občianske práva maďarského obyvateľstva.

S prejavom úcty:

Pečiatka: Klub poslancov KSČ

A. Zápotocký      Viliam Široký

Pečiatka: Klub senátorov KSČ

Karel Kreibich      Gábor Steiner

podpredsedovia

Pramene:

SÚ A PMR, zn. spis. 249/4/1938, č. zákl. 2015/38 S, č. j. 3023

zborník „Chtěli jsme bojovat“, 1. zv., Praha 1953, s. 225—228.

Dokumenty