Biblija (Tomislav Dretar)/Propovjednik


Kohelet ili Propovjednik - I.

Život nema smisla 
	
	
	1 1 Riječi Koheletove, sina Davudova, 
	kralja u Jeruzalemu.
	
	2 Taština nad taštinama, kaže Kohelet,
	taština nad taštinama, sve je taština.
	
	3 Koja korist ima za čovjeka od sveg 
	rada koji je obavio pod suncem.
	
	4 Jedno doba odlazi, drugo dolazi,
	a zemlja traje uvijek.
	
	5 Sunce se diže i sunce liježe,
	ono stremi onom mjestu otkud se diže.
	
	6 Vjetar ide k jugu i okreće se k sjeveru,
	vjetar se okreće, okrene i odlazi,
	i preuzme vjetar ponovo svoje
	ophode.
	
	7 Svi tokovi idu k moru,
	a more nije ispunjeno;
	prema mjestu kamo tokovi odlaze,
	onamo, oni idu iznova.
	
	8 Sve su riječi iscrpljene, ne može ih se više reći,
	oko se ne zadovoljava onim što vidi,
	a uho se ne napuni onim što čuje.
	
	9 Ono što je bilo, to je ono što će biti,
	ono što se učinilo, to je ono što će se 
	učiniti:
	ničeg novog ispod sunca!
	
	10 Ima li jedna stvar o kojoj se može 
	reći: »Gledajte, to je novo, ovo!
	- to postoji već vijekima koja su 
	nam prethodila.
	
	11 Nema nikakvog sjećanja o 
	vremenima prošlim;
	glede sljedbenika koji će doći,
	neće ostati o njima nikakvog spomena
	kod onih koji će doći poslije.

Ispovijed jednog kralja 
	
	
	
	12 Ja, Kohelet, ja sam bio kralj nad 
	Izrailom, u Jeruzalemu.
	
	13 Imao sam na srcu tražiti i istraživati 
	putem mudrosti sve što je pod 
	nebom. 
	To je jedno bavljenje nevoljom koje Allah je dao
	sinovima Ademovim da tu prionu.
	
	14 Ja sam vidio sva djela koja su 
	stvorena pod suncem;
	
	ali evo sve je taština i propuh vjetra.
	15 Ono što je iskrivljeno, ne može se 
	ispraviti, ono što ne dostaje ne može biti
	ubrojano.
	
	16 Ja sam samom sebi rekao:
	» Evo ja sam učinio da poraste i 
	napreduje mudrost
	više no iko ko mi je prethodio kao 
	kralj nad Jeruzalemom.«
	Izvršio sam provjeravanje mnoge 
	mudrosti i znanosti,
	
	17 imao sam na srcu spoznati mudrost
	i spoznati glupost i ludost;
	ja sam naučio da to također, jest 
	samo puhanje vjetra.
	
	18 Jer u mnogo mudrosti, 
	ima mnogo pečali;
	ko uvećava znanje uvećava bol.
	
	
	2 1 Rekao sam samom sebi:
	»Hajdemo, da te iskušam kroz radost,
	kušaj sreću!«
	I evo, to je također taština.
	
	2 O smijehu, ja rekoh: » To je ludo!«
	A o radosti: »Što to znači?«
	
	3 Ja odlučih u svom*srcu 
	povlačiti svoje tijelo u vinu
	i,  mudro vodeći srce svoje,
	ustrajavati na gluposti,  
	dok se ne vidi što ima dobro za 
	sinove Ademove činiti pod nebom
	tokom dana odbrojanih za njihov život.
	
	4 Ja se poduzeh velikih  djela:
	sagradio sam sebi kuće,
	posadio vinograde;
	
	5 načinio sebi vrtove i voćnjake,
	posadio sve vrste plodnog drveća;
	
	6 načinio sebi bazene za zalijHavati 
	njihovom vodom šumu mladih stabala.
	
	7 Kupovao sam sbii robove i sluškinje,
	imao sam mnogo zlužinčadi,
	i također krupne i sitne stoke u
	izobilju više no svi moji prethodnici
	u Jeruzalemu.
	
	8 Ja sam također zgrnuo srebra i zlata,
	imanje Kraljeva i Država;
	pribavio sam sebi pjHavača i pjHavačica
	i, slasti sinova Ademovih, jednu 
	gospu, što ?, gospođe.
	
	9 Ja postadoh velik, obogatih se
	više no svi moji prethodnici u 
	Međutim moja mudrost, ona,
	mi pomagaše.
	
	10 Ja nisam ništa odbio svojim očima što 
	su mi zaiskale;
	nikakve radosti nisam lišio svoje 
	srce,
	jer moje srce uživaše u svem  mom 
	radu:
	bio je to dio koji mi pripade svim 
	mojim radom.

Negativna bilanca kraljevog iskustva 
	
	
	
	11 Ali, ja sam se okrenuo prema svim
	djelima koja bijahu učinjena mojim
	rukama i prema radu  kojeg sam 
	obavljao s toliko muke.
	Eh dobro! sve je to taština i propuh vjetra,
	nema u tom nikakve koristi pod 
	suncem.
	
	12 Okrenuo sam se tako, da ih osmotrim 
	prema mudrosti, ludosti i gluposti.
	Tja! što će biti čovjek koji dođe 
	poslije kralja
	Ono što se već učinilo s njim!
	
	13 Evo što sam ja vidio:
	Veća je korist od mudrosti no od
	gluposti,
	kao od svjetlo no od tmina.
	
	14 Mudar ima oči ondje gdje treba,
	bezumnik hoda u tminama.
	Ali ja znam, ja, da obojicu,
	ista sudbina stiže.
	
	15 Tada, ja, sebi rekoh u sebi:
	Ovo što stiže bezumnika stići će 
	i mene također,
	zašto dakle ja bijah tako mudarđ
	Ja sebi rekoh da i to također je 
	taština.
	
	16 Jer, nema sjećanja na mudraca,
	ne više no na bezumnika, za uvijek.
	Već u danima dolazećim sve će biti 
	zaboravljeno:
	Eh štođ Mudrac umire kao i 
	bezumnik!
	
	17 Dakle, ja mrzim život,
	jer držim lošim ono što se zbiva
	pod suncem:
	sve je taština i puhanje vjetra.
	
	18 Ja, ja mrzim sav rad koji sam obavio
	pod suncem,
	a koji ću prepustiti čovjeku koji će 
	me naslijediti.
	
	19 Ko zna da li će biti mudar il 
	bezuman
	On će biti gazda svekolikom mojem
	radu,
	što bih ja radio sa svojm mudrošću 
	pod suncem:
	To isto jest taština.
	
	20 Ja sam se obeshrabrio za sav svoj 
	rad koji sam obavio pod suncem.
	
	21 Naime, evo jednog čovjeka koji je
	obavio svoj posao s mudrošću, 
	znanošću i uspjehom:
	To će  jednom čovjeku koji nije radio
	biti dano u njegov dio.
	To isto je taština i veliko zlo.
	
	22 Da, što će ostati za tog čovjeka
	od sveg njegovog rada i sveg 
	njegovog osobnog napora
	koji bude učinio, on, pod suncem?
	
	23 Svi njegovi dani, naime, nisu drugo 
	do bol,
	a njegovo bavljenje samo je patnja;
	čak i noću, njegovo je *srce bez
	spokoja:
	To isto jest taština.
	
	24 Ničeg dobrog za čovjeka, osim jesti i 
	piti, kušati sreću u svom radu.
	Ja sam vidio da to također dolazi od 
	ruke Božje.
	
	25 Naime, reče On, » Ko može jesti 
	i brinuti se bez mog znanja« 
	26 Da, 
	čovjeku koji mu godi, ali Grješniku 
	on daje kao Bavljenje sakupljati i gomilati, 
	za dati onome ko godi Allahu. 
	To je također taština i puhanje vjetra.

Određeno vrijeme za svaku stvar 
	
	
	
	3 1 Ima jedan čas za sve
	i jedan čas za svaku stvar pod nebom:
	
	2 jedno vrijeme za rađati i jedno 
	vrijeme za umirati,
	jedno vrijeme za saditi i jedno 
	vrijeme za čupati biljku,
	
	3 jedno vrijeme za ubiti i jedno vrijeme 
	za ozdraviti,
	jedno vrijeme za podrovati i
	jedno vrijeme za graditi,
	
	4 jedno vrijeme za plakati i jedno 
	vrijeme za smijati,
	jedno vrijeme za oplakivati i
	jedno vrijeme za plesati,
	
	5 jedno vrijeme za bacati kamenje
	i jedno vrijeme za gomilati kamenje,
	jedno vrijeme za za grliti
	i jedno vrijeme za izbjeći grljenje,
	
	6 jedno vrijeme zatražiti i jedno 
	vrijeme za gubiti,
	jedno vrijeme za čuvati i jedno 
	vrijeme za bacati,
	
	7 jedno vrijeme za rastrgati i jedno 
	vrijeme za sašiti,
	jedno vrijeme za za šutjeti i jedno 
	vrijeme za govoriti,
	
	8 jedno vrijeme za ljubiti i jedno 
	vrijeme za mrzjeti,
	jedno vrijeme za rat i jedno vrijeme 
	za mir.
	
	9 Koju korist ima zanatlija od rada koji 
	obavlja
	
	10 Ja vidim bavljenje koje je Allah dao
	sinovima Ademovim da se time bave.
	
	11 On je načinio sve lijepe stvari u svoje 
	vrijeme;
	u njihovo *srce on dade čak smisao 
	trajanju, a da čovjek ne može otkriti
	djelo koje je Allah učinio od početka 
	do kraja.
	
	12 Ja znam da nema ničeg dobrog za 
	njega nego se veseliti i dati sebi 
	dobra vremena  tokom  svog života.
	
	13 I po tome, svaki čovjek koji jede i 
	pije i kuša sreću u svem svom radu,
	to, to je dar Allahov.
	
	14 Ja znam da sve što čini Allah,
	to će trajati uvijek;
	nema ništa za dodati tome, ničega
	za oduzeti mu,
	i Allah čini na takav način da se  
	strahuje
	pred licem njegovim.
	
	15 Ono što je već bilo, i on što će biti
	već je bilo,
	i Allah će tražiti ono što je nestalo.

Sve se završava smrću 
	
	
	
	16 Ja sam još vidio pod suncem  
	da u sjedištu suđenja, ondje bijaše
	opakost,
	i da u sjedištu pravde, ondje
	bijaše opakost.
	
	17 Ja sebi rekoh u sebi:
	Allah će suditi pravednom i
	opakom,
	jer ima tu jedno vrijeme 
	za svaku stvar i svako djelo.
	
	18 Ja sam sam sebi u sebi rekao:
	o sinovima Ademovim,
	da ih Allah htjedne iskušati;
	tad će se vidjeti da oni nisu drugo 
	ništa do životinje.
	
	19 Jer, sudbina sinova Ademovih
	to je sudbina životinje,
	to je jedna istovrsna sudbina:
	kakva je smrt ove ovdje, takva
	je i smrt one ondje,
	oni su svi jedan istovjetan dah:
	nadmoćnost čovjekova nad životi-
	njom je ništavna,
	jer sve je taština.
	
	20 Sve ide k jednom jedinstvenom 
	mjestu,
	sve dolazi iz prašine,
	i sve  se vraća u prašinu.
	
	21 Ko  poznaje dah sinova Ademovih
	koji se uspinje, on, prema gore,
	dok dah životinja silazi prema dolje, 
	k zemlji.
	
	22 Ja sam vidio da nema ničeg boljeg
	za čovjeka nego da se raduje djelima
	svojim, jer takav je njegov dio.
	Ko će naime njega dovesti vidjeti 
	što će biti poslije njega?

Bolje je biti mrtav nego živ 
	
	
	4 1 S druge  strane, ja sam vidio sve 
	tlačenje koje se vrši pod suncem.
	Pogledajte plačeve potlačenih:
	oni nemaju tješitelja;
	sila je na strani tlačitelja:
	oni nemaju tješitelja.
	
	2 A ja, čestitam mrtvima koji su već
	mrtvi radije nego živima koji su još
	u životu.
	
	3 I sretniji nego to dvoje koji još nije bio, 
	budući da nije vidio loše djelo
	koje se čini pod suncem.

Više vrijedi odmor nego rad 
	
	
	
	4 Ja vidim, ja, da sav rad, sav uspjeh 
	jednog djela, to je ljubomora jednih 
	prema drugima:
	to je također taština i propuh vjetra.
	
	5 Bezumnik prekriži ruke i proždire
	svoje vlastito meso:
	
	6 Bolji je dlan pun odmora
	nego dvije pesnice rada,
	propuhJahijaje vjetra.

Bolje je biti u dvoje nego sasvim sam 
	
	
	
	7 Drugim putem ja vidjeh taštinu pod 
	suncem.
	
	8 Evo jednog čovjeka samog, 
	bez druga,
	ne imajući ni sina ni brata.
	Nema granice njegovom radu,
	ni njegove oči nisu nikad nasićene
	Bogatstvom.
	Dakle, ja, ja radim,
	ja sebe lišavam sreće:
	a to je za koga?
	To je također taština, to je jedan
	loš posao.
	
	9 Dvojica ljudi vrijede više
	nego jedan sam,
	jer oni imaju dobru plaću 
	za svoj rad.
	
	10 Naime, ako padnu, jedan će
	podići drugog.
	Ali, nesreća onome ko je sam!
	Ako padne, nema drugog za podići 
	njega.
	
	11 Što više, ako legnu zajedno,
	toplo im je,
	ali onaj koji je sam, kako će se
	on zagrijati?
	
	12 Ako bi neko htio skončati onoga 
	ko je sam,
	dvojica će mu se oduprijeti;
	jedan trostruki konac ne prekida
	se tako brzo.

Glede političke moći 
	
	
	13 Bolje je jedno siroto dijete,
	ali pametno,
	nego star kralj, ali bezuman,
	koji ne zna više primiti  savjeta. 
	
	14 Nek’ je taj dječak izišao iz zatvora
	za vladati,
	čak i što  je rođen prosjakom
	za Kraljevati,
	
	15 ja sam vidio toliko živih, koji hode
	ispod sunca,  biti na strani djeteta, 
	drugog, koji se pojavi na tuđem
	mjestu.
	
	16 Nema kraja svem tom narodu, svima 
	onima  kojima je poglavarem.
	Ipak potomstvo bi moglo i ne 
	radovati se tome,
	jer to je također taština i 
	propuhJahijaje vjetra.

Zloupotreba riječi pred Allahom 
	
	
	17 Nadziri svoje korake kad ideš 
	u Kuću Allahovu,
	primakni se radije za slušati no za 
	ponuditi *žrtvu bezumika;
	jer, oni ne znaju da čine zlo.
	
	5 1 Nek' se tvoja usta ne prenagle 
	i nek'  tvoje srce ne žuri propovijedati
	riječ pred Allahom.
	Jer, Allah je u nebu, a ti si na zemlji.
	Dakle, nek' tvoje riječi budu 
	malobrojne!
	
	2 Jer, od obilja posla dolazi san 
	a od obilja riječi
	budalaste besjede.
	
	3 Ako činiš jedan zavjet Allahu,
	ne kasni izvršiti ga.
	Jer nema tu milosti za bezumne;
	zavjet koji si načinio,
	izvrši ga.
	
	4 Bolje je za tebe ne praviti zavjeta
	nego dati zavjet, a ne ispuniti ga..
	5 Ne dopusti ustima svojim učiniti tebe 
	cijelog krivcem,
	i ne idi reći glasonoši Allahovom:
	» To je jedan prijezir.«
	Zašto bi Allah trebao se srditi na tvoje
	riječi i uništiti djelo tvojih ruku?
	
	6 Kad ima obilje snova, taština,
	i mnogo riječi, tada, boj se Allaha.

Zloupotreba autoriteta 
	
	
	
	7 Ako, u Državi, ti vidiš potlačenog
	siromaha, pravo i pravdu prekršene,
	ne budi iznenađen time;
	jer iznad jedne znamenite osobe,
	bdije jedan drugi odličnik,
	a iznad njih, ima još većih.
	
	8 A u svima, zemlja se okoristi;
	kralj je dužnik poljodjelstvu.

Beskorisnost Bogatstva 
	
	
	9 Ko voli srebro neće se nasititi
	srebrom,
	ni prihodom onaj koji voli raskoš.
	To je također taština.
	
	10 Obiljem dobara obiluju oni koji ih 
	troše,
	a koja korist za vlasnika,
	ako to nije jedna predstava
	za oči?
	
	11 Sladak je san radnikov,
	jeo malo ili mnogo;
	ali sitost Bogatog, ona, ne dopušta 
	spavati.
	
	12 Ima jedno žalosno zlo koje sam vidio 
	pod suncem:
	Bogatstvo sačuvano od svog vlasnika
	za njegovu vlastitu nesreću.
	
	13 To Bogatstvo propadne u jednom 
	lošem poslu;
	ako si porodi sina, taj nema ništa
	u rukama.
	
	14 Kao što je izišao iz utrobe svoje 
	majke,
	gol, 
	on će se vratiti kao što bijaše
	i došao:
	on ništa iz svog posla nije izvukao
	što može ponijeti sa sobom.
	
	15 I to je također jedno zlo ražaloš-
	ćujuće da ode kako bijaše i 
	došao:
	koja korist za njega da je radio
	za vjetar?
	
	16 Osim toga, on potroši sve svoje
	dane u tminama;
	on je jako ožalošćen, potišten,
	razdražen.
	
	17 To što, ja, prepoznavah kao
	dobro, evo ga:
	dobro je jesti i piti,
	kušati sreću u svakom radu
	kojeg čovjek pod suncem obavlja,
	tokom broja dana života kojeg 
	Allah njemu dade,
	jer takav je njegov dio.
	
	18 Osim toga, svaki čovjek kojem Allah
	dade Bogatstvo i izvore i kojem je
	On dao sposobnost da jede,
	da uzme svoj dio i da uživa od
	svog  rada ,
	to je jedan dar Allahov;
	
	19 ne, on ne misli o danima svog
	života,
	sve dokle ga Allah drži zauzetim  
	s radošću srca njegovog.

Kohelet ili Propovjednik - II.
	
	6 1 Ima jedno zlo koje sam ja vidio 
	pod suncem,
	i ono je ogromno za čovječnost.
	
	2 Bude čovjek kojem Allah daje 
	Bogatstvo, izvore i slavu,
	koji ništa ne manjka za sebe samog
	od svega što  želi,
	ali kojem Allah ne da sposobnost
	da to i jede,
	jer to je neko od tuđina koji će to
	jesti:
	to je također taština i zlo 
	ožalošćujuće.

Dug život ali bez sreće 
	
	
	3 Bude jedan čovjek koji porodi 
	stotinu puta
	i proživi brojne godine,
	ali koji, kako god da budu brojni dani 
	njegovih godina, ne nasiti se srećom
	i čak ni groba ne imadne.
	Ja kažem: Nedonošće valja više od
	njega,
	
	4 jer u prazno je to što je došlo i odlazi
	u tmine,
	i tminama će njegovo ime biti 
	pokriveno;
	
	5 ono ni sunca nije vidjelo niti
	ga upoznalo,
	ono ima više spokoja no onaj drugi.
	
	6 Čak i da taj bijaše proživio dva puta 
	tisuću godina,
	on ne bi okusio sreće.
	
	Nije li to, prema jednom 
	jedinstvenom mjestu,  da sve odlazi?

Čovjekov nezadovoljavajući život 
	
	
	
	7 Sav rad čovjekov je za njegova usta,
	a ipak glad  nije zadovoljena.
	
	8 Naime, što ima više mudri od 
	onog
	bezumnog, što ima siromah koji zna
	napredovati nasuprot životu?
	
	9 Bolje vrijedi viđenje očima nego li
	poticanje hlepnje:
	to je također taština i  puhanje 
	vjetra.
	
	10 Ono što je već bilo primilo jedno 
	*ime i zna se što je to, čovjek;
	ali on ne može ući u spor s jačim
	od sebe.
	
	11 Kad ima riječi u izobilju,
	one prouzrokuju taštinu:
	što čovjek ima osim toga?
	
	12 Naime, ko zna što je bolje za 
	čovjeka
	tokom postojanja,
	tokom brojnih dana njegovog 
	ispraznog postojanja
	koje on provede kao jedna sjenađ
	Ko će dakle pokazati čovjeku
	ono što će biti poslije njega pod
	suncem?

Savjeti mudrosti 
	
	
	
	7 1 Bolji je ugled nego fino ulje,
	i dan smrti nego dan rođenja.
	
	2 Bolje je ići u kuću žalosti
	nego u kuću gozbe;
	pošto je to kraj svakog čovjeka,
	živi trebaju svoje *srce ondje 
	staviti.
	
	3 Bolja je tuga nego smijeh,
	jer pod licem u muci,
	srce može biti sretno;
	
	4 srce mudrih je u kući žalosti,
	a srce bezumnih u kući radosti.
	
	5 Više vrijedi slušati ukor mudračev,
	nego biti čovjek koji sluša pjesmle 
	bezumnika.
	
	6 Jer, kakvo je prštanje suharaka
	ispod kotla,
	takav je smijeh bezumnikov.
	Ali to je također taština,
	
	7 kad potlačJahijaje izluđuje mudroga
	i kad jedan poklon uništava srce
	
	8 Više vrijedi svršetak jedne stvari
	nego njene prvine,
	bolji je jedan strpljiv duh
	nego jedan uobražen duh.
	
	9 Nek' se tvoj duh ne žuri razdražiti,
	jer razdraženje leži u srcu 
	bezumnika.
	
	10 Ne reci: Kako se dogodilo da stara
	vremena bijahu bolja nego ova sadđ
	To nije mudrost koja te navela
	postaviti to pitanje?
	
	11 Mudrost je dobra kao baština;
	ona donosi korist onima koji vide
	sunce:
	
	12 Jer u sjeni mudrosti, to je biti u sjeni
	srebra,  a korist od znanja ,
	to je da mudrost daje živjeti onima
	koji ju posjeduju.
	
	13 Pogledaj djelo Božje:
	Ko će dakle moći ispraviti ono što 
	je On iskrivio?
	
	14 U dan sreće, budi sretan,
	a u dan nesreće, promatraj:
	onoga ondje koliko i ovoga ovdje.
	Allah ih je stvorio na takav način da 
	čovjek ne može ništa otkriti
	od onoga što će biti poslije njega.
	
	15 U mom ništavnom postojanju, ja sam
	sve vidio:
	jednog pravednika koji sebe upropasti
	svojom pravednošću,
	jednog opakog koji preživi svojom 
	zlobom.
	
	16 Ne budu krajnje pretjerano,
	ne čini se premudrim;
	zašto sebe uništavati?
	
	17 Ne budi pretjerano opak niti postani
	bezumnikom;
	zašto umrijeti prije no što ti dođe
	vrijeme
	
	18 Dobro je da se ti držiš ovoga ne 
	puštajući svojoj ruci ispustiti ono.
	Jer onaj ko se boji Allaha 
	dovršiće i jednu i drugug stvar.
	
	19 Mudrost čini mudrog jačim od 
	vladara nazočnih u gradu.
	
	20 Jer ni jedan čovjek na zemlji nije 
	dovoljno pravedan da bi činio dobro,
	a da ne zgriješi.
	
	21 Osim toga ne obraćaj pažnju na sve
	što se govori,
	tako nećeš čuti svoga slugu kako te
	ocrnjuje,
	
	22 jer dosta puta, ti si  svjesno,
	ti također, ocrnjivao druge.

Malo ljudi postiže mudrost 
	
	
	23 Ja sam sve ovo pokušao s mudrošću,
	govorio sam: Ja ću biti jedan mudrac.
	Ali ona daleko od mog dosega.
	
	24 Ono što je stiglo do postojanja
	daleko je 
	a dubina, dubina ! Ko će nju
	otkriti?
	
	25 Ja, prionuću svim srcem 
	upoznavati, istraživati, 
	ispitivati mudrost  i logiku,
	spoznati također da opakost 
	jest jedna glupost, 
	izluđujuća glupost.
	
	26 I ja držim, ja, gorčim od smrti
	jednu ženu kad je ona stupica,
	a njeno srce mreža , njene ruke sveze:
	onaj koji godi Allahu njoj će
	izmaknuti,
	ali grješnik pustiće uhvatiti
	od nje.
	
	27 Evo što sam ja našao, rekao je 
	Kohelet, videći ih jednu za drugogm
	za pronaći jedno mišljenje.
	28 Ja još uvijek tražim, ali nisam našao:
	Jednog čovjeka na tisuću, njega sam
	našao, ali jednu ženu među svima 
	njima, nju ja nisam našao.
	
	29 Samo, gledaj što sam ja našao:
	Allah je stvorio   čovjeka pravičnim,
	ali oni, oni su tražili jednu masu
	poteškoća.

Mudrac nasuprot kraljevoj moći 
	
	
	8 1 Ko je kao mudrac i zna 
	protumačiti ovu riječ :
	» Mudrost jednog čvjeka
	osvjetljava njegovo lice
	i krutost njegovog lica je promijenje-
	na«
	
	2 Ja! Pazi zapovjed kraljevu, i , zbog
	božanske prisege,
	
	3 ne sili se odstraniti od njega,
	ne zainati se u jednoj lošoj stvari,
	jer on će učiniti sve što mu bude 
	godilo,
	
	4 jer riječ Kraljeva je najviša,
	i ko će njemu reći: 
	»Što ti to radiš?«

Čovjek ne zna ništa o budućnosti 
	
	
	5 Onaj koji pazi zapovjed  neće 
	upoznati ništa loše.
	Vrijeme i suđenje, *srce mudraca
	njih poznaje.
	
	6 Da, ima za svaku stvar jedno vrijeme 
	i jedno suđenje,
	ali ima jedna velika nevolja za 
	čovjeka:
	
	7 on ne zna što će se dogoditi,
	ko će mu označiti kad će se to 
	dogoditi
	
	8 Niko nema vlasti nad živonim
	dahom;
	niko nema vlast nad danom smrti;
	nema prekida u boju
	i opakost ne spašava svog čovjeka.
	9 Sve ovo, ja sam to vidio poklanjajući 
	svoju pažnju
	svemu onome što se čini pod suncem,
	u vrijema kad čovjek ima nad
	čovjekom 
	vlast da mu nanosi zlo.

Misterija Božjeg djela 
	
	
	10 Također, ja sam vidio opake stavljene
	u grob;
	odlazilo se i dolazilo sa svetog mjesta
	i zaboravljalo u gradu kako oni 
	bijahu postupali.
	To je također taština.
	
	11 Zato što osude protiv zlih djela
	nisu brzo izvršene,
	*srce sinova Ademovih je
	ispunjeno zlodjelništvom.
	
	12 Neka grješnik načini zlo stotinu puta,
	čak i tad on produžava život svoj.
	Ja ipak znam, ja također, » da će biti
	sreće za one koji se boje Allaha,
	jer oni imaju strah pred licem 
	
	13 ali da neće biti sreće za opakog
	i da, prolazeći kao sjena,
	on neće produžiti dana svojih,
	zato što je bez straha pred licem Bož-
	jim.«
	
	14 Ima jedna činjenica, na zemlji, koja 
	je taština,
	ima pravednika s kojima  je 
	postupljeno prema djelima opakih,
	i opakih s kojima se postupa prema
	djelima pravednika.
	Ja sam već rekao da je to također
	taština,
	
	15 i ja pravim pohvalu radosti;
	jer, nema za čovjeka pod suncem 
	ničeg dobrog, osim da jede, da pije,
	da se raduje;
	i to da ga prati u njegovom radu
	tokom dana postojanja 
	koje mu Allah dade pod suncem.
	
	16 Kad ja imah u srcu spoznati
	mudrost i vidjeti zanimanja oko kojih
	se komešaju na zemlji,
	- čak i da , danju i noću, čovjek ne 
	vidi sna svojim očima -
	
	17 tada ja vidjeh cijelo djelo Božje;
	čovjek ne može otkriti djelo koje se
	čini pod suncem,
	iako radi na istražJahijaju, ali ga 
	ne otkriva;
	i čak da mudrac ustvrdi da zna,
	on ga ne može otkriti.

Jedna ista sudbina čeka sve ljude 
	
	
	
	9 1 Da, sve ovo, ja sam uzeo u srce,
	i evo što sam sve iskušao:
	to je da pravednici, mudraci i njihovi
	radovi su u rukama Allahovm.
	Ni ljubav, ni mržnju,
	čovjek ne poznaje,
	sve to njega pretječe;
	
	2 sve je isto za sve,
	jedna istovjetna sudbina pripada i
	pravednom i opakom,
	dobrom i *čistom kao i nečistom,
	onom koji *žrtvuje i onom koji ne 
	žrtvuje;
	ona je za dobrog kao i za grješnika,
	onoga koji priseže kao i onoga koji se 
	plaši prisezati.
	Jedno je zlo u svemu što se čini pod
	suncem kao i jedna istovjetna sudbina 
	za sve;
	isto tako srce sinova Ademovih puno 
	je zlobnosti,
	ludost je u njihovom srcu tokom 
	njihovog života,
	a poslije, odlazi se k mrtvima.
	
	4 Naime, ko će biti najmiliji?
	Za sve žive, ima jedna sigurna stvar:
	jedan živ pas vrijedi više no mrtav
	lav.
	5 Jer živi znaju da će umrijeti;
	ali, mrtvi ne znaju uopće ništa;
	za njih, nema više nagrade,
	jer, njihovo je sjećanje zaboravljeno.
	6 Njihove ljubavi, njihove mržnje,
	njihove ljubomore već su propale;
	oni nikad više neće imati dijela
	u svemu onom što se čini pod 
	suncem.
	Uživati život kao jedan dar Allahov
	
	7 Idi, radosno jedi svoj kruh i pij dobre
	volje svoje vino, jer je Allah već 
	primio tvoja djela.
	8 Nek' tvoja odjeća uvijek bude bijela
	i nek' ulja ne manjka na glavi tvojoj.
	
	9 Kušaj život sa ženom koju voliš
	tokom svojeg ispraznog postojanja,
	pošto ti je Allah dao pod suncem sve 
	tvoje dane ispraznim;
	jer, ondje je tvoj dio u životu i u radu
	koji obavljaš pod suncem.
	
	10 Sve što se tvoja ruka nađe sposobna 
	učiniti,
	učini to svojim vlastitim snagama;
	jer nema ni djela, ni zbroja,
	ni znanja , ni mudrosti
	u *boravištu mrtvih kamo ćeš ti otići.

Nesreće iznenada dolazi 
	
	
	11 Ja vidim još pod suncem da trka ne 
	pripada najsnažnijima,
	ni bitka najjačima,
	ni kruh najmudrijima,
	ni Bogatstvo najpametnijima,
	ni naklonost najučenijima,
	jer svima njima dođu čas i nevolja.
	
	12 Naime, čovjek ne poznaje svoj čas 
	bolje no riba koja se dade uloviti u 
	mrežu nesreće,
	nego vrabci uhvaćeni u zamku.
	Tako su i sinovi Ademovi ulovljeni 
	nesrećom kad ona padne na njih
	iznenadno.

Mudrost je često nepriznata 
	
	
	13 Ja sam još vidio pod suncem, u stvari 
	mudrosti,
	jednu važnu stvar, vlastitim očima.
	
	14 Bijaše jedan mali grad, malobrojan 
	žiteljima.
	Jedan veliki kralj pođe na njega, 
	opasa ga i diže protiv njega jednu
	veliku opsadu zasjedu.
	
	15 Nađe se tu jedan sirot, ali mudar 
	čovjek;
	on spasi grad svojom mudrošću,
	ali niko se ne sjeti tog siromaha.
	
	16 Tad  rekoh, ja:
	bolja je mudrost nego sila,
	ali mudrost siromašnog je prezrena
	a njegove riječi nisu saslušane.
	
	17 Riječi mudraca se čuju u tišini,
	bolje nego krici jednog vladara među
	bezumnima..
	
	18 Više vrijedi mudrost nego bojni stroj,
	ali samo jedan nevježa poništi mnogo 
	dobrog.
	
	10 1 Mrtve muhe zaraze i ukisele 
	ulje  parfimeru.
	Malo gluposti teži više nego mudrost,
	nego slava.
	
	2 Duh mudraca ide s dobre strane,
	ali duh bezumnika ide krivudavo.
	 
	3 Čak i na putu, kad bezumnik ide,
	duh mu čini krivde;
	on svem svijetu kaže da je 
	bezumnik.
	
	4 Ako se raspoloženje upravitelja diglo
	protiv tebe,
	ne napuštaj svoju službu,
	jer hladnokrvnost izbjegava velike 
	neumješnosti.
	
	5 Ima jedno zlo kojeg sam ja vidio pod
	suncem,
	kako jedan prijezir izmiče vladaru:
	
	6 glupost podignuta na najviši stupanj,
	i Bogataše  biti  u padu;
	
	7 ja sam vidio robove na konjima,
	i prinčeve ići pješice kao robovi.

Pogibao djelovanja 
	
	
	
	8 Ko jamu kopa taj u nju  pada,
	ko pokopava jedan zid, zmija ga 
	ugrize,
	
	9 ko vadi kamenje može se raniti
	njima,
	ko cijepa drva izaziva opasnost.
	
	10 Ako je željezo istupljeno i ako se
	ne naoštri sječivo,
	treba udvostručiti snage;
	ima koristi postupiti kako odgovara
	mudrosti.
	
	11 Ako ujede zmija zato što nije bilo
	čaranja,
	nema koristi za  čarobnjaka.
	Riječi bezumnikove
	
	12 Ono što kažu usta midračHava godi,
	ali usne bezumnikove ih 
	obescjenjuju;
	
	13 početaka njegovih besjeda je glupost,
	a kraj njegovih besjeda, ludost 
	pakosna.
	
	14 Bezumnik umnožava riječi;
	čovjek više ne zna što će se zbiti:
	ko će mu pokazati što će se dogoditi
	nakon njega?
	
	15 Rad bezumnikov se iscrpljuje, on čak 
	ne zna kako otići u grad.

Glede Kraljeva 
	
	
	16 Nesretna ti , zemljo čiji kralj je 
	derište i čiji prinčevi goste se 
	od jutra!
	
	17 Sretna si ti, zemljo čiji kralj je 
	plemenite loze.
	i čiji prinčevi se goste u zadano 
	vrijeme,
	za obnoviti snage, a ne za piti!
	
	18 S dvije  ruke lijene, greda uzmiče, 
	kad se ruke opuste, kiši u kući.
	
	19 Za zabaviti se, pripremi se objed,
	i vino obraduje život,
	a novac odgovara za sve.
	
	20 Ne proklinji kralja u svojoj nutrini,
	ne proklinji Bogatog čak ni u svojoj 
	spavaćoj sobi,
	jer ptica nebeska odnese šum
	i zvijer krilata obaznaniće ono što
	je rečeno.

Znanje preuzimanja rizika 
	
	
	11 1 Baci svoj kruh na površinu 
	vode, jer negdje uzduž naći ćeš ga.
	2 Daj jedan dio sedmerim ili čak 
	osmerim osobama,
	jer ti ne znaš koja nevolja može doći 
	na zemlju.
	
	3 Ako se oblaci nagomilaju, oni prospu 
	kišu na zemlju;
	da jedno stablo padne bilo na jugu
	bilo na sjeveru, ono ostaje na mjestu
	gdje je palo.
	
	4 Ko pazi na  vjetar ne sije,
	ko promatra oblake ne žanje.
	
	
	5 Isto kao što ti ne znaš putanju životnog daha, 
	kao što je onaj okoštavanja
	u trbuhu trudne žene,
	tako ti ne možeš znati djelo Božje.
	Njega koji je stvorio sve stvari.
	
	6 S jutra, sij svoje sjeme,
	uveče, prepuštaj odmoru ruke svoje 
	jer ti ne znaš, od jedne ili od druge
	djelatnosti, onu koja odgovara,
	ili obje li su jednako dobre.

Razborito uživati život 
	
	
	7 Slatka je svjetlost,
	to je jedno zadovoljstvo za oči
	da se vidi sunce.
	
	8 Ako čovjek vidi mnoge godine,
	nek' tvoje srce bude sretno
	u dane tvoje mladosti,
	hodaj u skladu s putovima svog*srca
	i prema viđenju svojih očiju1.
	Ali znaj da za sve to,
	Allah će te dovesti pred su.
	
	10 Udalji svoje srce od ožalošćJahijaja,
	udalji od svojeg tijela zlo ,
	jer mladost i zora života su taština.

Približavanje smrti 
	
	
	
	12 1 I sjećaj se svog Tvorca u 
	dane svoje mladosti,
	- prije no što ne dođu loši dani
	i  godine o kojima ćeš reći:
	» Nikakvog nemam zadovoljstva«, 
	
	2 - prije nego što se ne smrače sunce i
	svjetlost i mjesec i zvijezde,
	i što oblaci ne vrate se, i po tome 
	kiša, 
	
	3 u dan kad strijepe čuvari kuće,
	kad se povijaju snažni ljudi,
	ili se zaustavljaju one koje melju,
	suviše malobrojne, kad gube svoj sjaj 
	oni koji gledaju kroz prozor, 
	
	4 kad se zatvaraju krila što gledaju na 
	ulicu,
	dok se utišava glas žrvnja,
	kad se ustaje s pjesmom ptice
	i kad se stišavaju upjHavavanja;
	
	5 tada, strahuje se od uspinjanja,
	užasava  od putovanja,
	dok badem je u cvjetovima,
	kad skakavci otežavaju
	i plod kopra buja;
	jer čovjek odlazi k svojoj kući 
	vječnosti
	i već narikače kruže ulicom;
	
	6- prije nego što se otrgne posrebreni
	konac i zlatna se razbije kupa,
	no što se krčag na studencu razlupa,
	
	7- prije nego prašina se ne vrati zemlji,
	prema onom što bijaše,
	i prije nego dah se vrati Allahu koji ga 
	bijaše i dao.

Zaključak 
	
	
	8 Taština nad taštinama, rekao je 
	Kohelet, sve je taština.
	
	9 To što dodaje mudrosti Koheletovoj,
	to je ono što je još poučavao znanost
	narodu;
	on je izvagao, ispitao,uredio,
	veliki broj poslovica.
	
	10 Kohelet se potrudio pronaći ugodne 
	riječi čiji je sadržaj je ovdje tačno 
	prenesen:
	to su vjerodostojne riječi.
	
	11 Riječi mudraca su kao žalci,
	tvorci zbirki su dobro postavljeni 
	putokazi;
	
	takav je dar jedinstvenog pastira.
	12 Čuvaj se, sine moj, ovdje što dodati:
	umnažati knjige, nema kraja tome,
	i mnogo proučavati, tijelo se 
	iscrpljuje.
	
	13 Kraj rasprave: Sve se čulo.
	Boj se ALLAHA   i pazi njegove 
	zapovijedi,
	jer to tamo je sav čovjek;
	
	14 Allah će privesti svako djelo suđenju
	nadasve ono što ono skriva bilo dobro 
	ili loše.

Bilješke uz Kohelet ili Propovjednik 

Kohelet: smisao ovog imena nije siguran; može značiti »onaj koji govori u saboru« ili »onaj koji predsjedava saboru«. Ovdje je korišteno na simboličan način - sin Davudov, kralja u Jeruzalemu: ova preciziranja ne mogu dovesti čak do Sulejmana pod čijim je autoritetom knjiga plasirana.
Ili Sve je apsolutno uobraženo, reče Kohelet, sve ja apsolutno tašto, ništa nema smisla. Na hebrejskom izraz preveden s taština nad taštinama ima vrijednost jednog superlativa.
Ili na zemlji ili cijelog života (čovjekovog), ili oboje istovremeno.
Ili jedna generacija.
Ili ono se okreće u hitnji mjestu gdje će se dići iznova.
Drugi prijevod Sve su stvari zamorne.
Vidjeti 1.1 i bilješku.
Ili ljudi.
Tj; na zemlji.
Ne možer se računati na ono što ne postoji.
povlačiti svoje tijelo u vinu ili odati se piću Vino ovdje predstavlja materijalne užitke - ustrajati na glu-postima ili iskusiti život lišen umnosti.
tj. brojne žene.
tj. nisam sebi ništa uskraćivao. Oči su ovdje shvaćene kao sjedište želje.
Vidjeti 1.3 i bilješku.
Drugi prijevod On će postupiti kao što je i kralj   postupio
Tj. smrt (vidjeti r. 16).
Drugi prijevod piti; smisao hebrejskog teksta je nejasan.
sinovima Ademovim  ili ljudima.
Ili da se štuje njega.
Ili  i Allah čini da  ono što je nestalo (u prošlosti) nastane ponovo.
ili  a Allah će učiniti da ono što je nestalo  (u prošlosti) nastane ponovo.
Pridjev ondje  upućuje vjerojatno na mjesto gdje će se odvijati suđenje Božje (vidjeti prvi dio ovog redka). Može se također razumjeti jer ima jedno vrijeme za svaku stvar i jedno suđenje za svako djelo.
ili o ljudima.
Drugi prijevod Ko zna da li dah (života) ljudski uspinje se prema gore i da li dah (života) životinjski silazi dolje prema zemlji.
Ili prouzrokuje svoju vlastitu nevolju.
dlan pun odmora ili malo odmora - dvije pesnice rada, propuhJahijaje vjetra li mnogo rada, ono što ne služi ničemu.
Ili  Ja vidim jedan drugi primjer besmisla u životu.
Vjerojatno se radi o lošem snu.
Ovdje se vjerojatno radi o svećeniku.
Smisao hebrejskog teksta je nesiguran. Može se također razumjeti  Kad ima mnogo riječi, ima mnogo snova i taštih djela: ali ti se boj ALLAHA   - boj se ALLAHA   ili poštuj ALLAHA   (ne čineći olako zavjeta).
Tj. kralj profitira od naprednog poljodjelstva. Ali smisao hebrejskog teksta je nesiguran.
sposobnost da to jede ili  mogućnost da to iskoristi - stranac: bilo iz druge porodice bilo iz strane zemlje.
on je došao® radi se o nedonoščetu - njegovo ime: to jest ono što je mogao biti da je poživio.
tj. sve umire.
za njegova usta: tj. radi samo za zadovoljavanje svojih želja -  glad: želja općenito.
Ili sučeliti  život.
viđenje očima ili  ono što se vidi (bolje vrabac u ruci nego golub na grani) -  pobuđenje hlepnje ili uzbuđenje izazvano željom.
jačim od sebe: radi se o jednoj referenci implicitno Božjoj.
Ovaj redak suprotstavlja ono što ostaje (ugled) onome što je prolazno (korišteno kao parfum), i što označava kraj zemaljskih briga (dan smrti) onome što obilježava početak (dan rođenja)
Ovaj redak objašnjava da i mudrac može u izvjesnim okolnostima postati bezumnik, na primjer kad je potlačen ili potkupljen.
u sjeni:, tj. u protekciji. Ideja je da mudrost daje toliko sigurnosti koliko I novac
Ili ko poštuje Allaha.
tj. mudrost.
daleko je a dubina, dubina: tj. nemoguće je potpuno razumjeti.
Ili razlog postojanja  tih stvari.
Ili videći jednu ženu iza druge za stvoriti sebi jedno mišljenje. Hebrejski je tekst nejasan i prevodi se također promatrajući stvari jednu po jednu za naći  im razlog.
Ja!: hebrejski tekst je nejasan. Neki prijevodi tu riječ (Ja! izostavljaju. drugi razumiju ja ti kažem: posmatraj® - božanska prisega ili prisega dana pred Allahom (kralju). Može se također razumjeti  prisega koju je Allah dao (kralju).
Ili ljudi.
Ili  koji štuju Allaha.
Tj. ja načinih ovu potvrdu glede djela Božjeg.
Ili nepredvidljivo je za njega.
Hebrejski tekst je nejasan i prijevod nesiguran.
ko će biti najmiliji?: podrazumijHava se po Allahovom izboru (u dan konačnog suđenja). Ali hebrejski tekst r.4a je nesiguran; prema nekim rukopisima može se prevesti Za onog koji je dio društva živih ima nade - u biblijskoj kulturi pas je smatran za prezrenu životinju.
Običaji u praznikske dane.
čovjek ne poznaje svoj čas: tj. čas svoje smrti, ili op-ćenitije čas kad će mu se desiti nesreća - sinovi Ademovi ili  ljudi.
on spasi grad svojom mudrošću: drugi prijevod  on je mogao spasiti grad svojm mudrošću, ali niko nije mislio na tog siromaha.
Drugi prijevod  i kaže on svakom: » to je jedna budala «.
ili bezumnik se osramoti svojim besjedama.
Bezumnik se umara za sitnicu jer ne poznaje najjednostavnije stvari kao što je put za grad.
Hoće se reći da s lijenim rukama popušta krov u kući, jer ga ne popravljaju, i krov se urušava.
Hoće se ukazati na mnogobrojnost.
Ili čini ono što želiš, vidjeti 2.10 i bilješku.
simboliziranje smanjenja životnih radosti i žalost opadanja čovjekovih snaga.
R.3-5 evociraju kraj života slikama koje se može tumačiti na različite načine, ali koji se oslanjaju na na slabljenje i nemoć koji dosežu starećeg čovjeka - narikače: vidjeti Jr 9.16 i bilješku.
prije nego ovisi o sjeti se ti u r. 1a (vidjeti r.1b, 2, 7) - slike od r.6 ilustriraju fenomen smrti.
Taština nad taštinama,: vidjeti 1.2 i bilješku - Kohelet: vidjeti 1.1 i bilješku.
sadržaj je ovdje tačno prenesen:to su vjerodostojne riječi: drugi prijevod i prepisati tačno istinite riječi. 
tvorci zbirki su dobro postavljeni putokazi: hebrejski tekst je nejasan; drugi prijevod one (riječi mudraca) su kao putokazi postavljeni od vlasnika stada - pastir; moguća aluzija na na auTevrat knjige.
Drugi prijevod: to je zadaća svakog čovjeka ili to vrijedi za sve ljude.

Drugi spisi