Tužilac protiv Radislava Krstića/I.


I. Uvod 
1.Žalbeno vijeće Međunarodnog suda za krivično gonjenje osoba odgovornih za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjena na teritoriji bivše Jugoslavije od 1991. rješava po dvije žalbe na pismenu presudu koju je donijelo Pretresno vijeće 2. augusta 2001. u predmetu Tužilac protiv Radislava Krstića, predmet br. IT-98-33-T (u daljnjem tekstu: Prvostepena presuda). Nakon što je razmotrilo pismene i usmene argumente optužbe i odbrane, Žalbeno vijeće ovime donosi svoju Presudu.

2.Srebrenica je smještena u istočnoj Bosni i Hercegovini. Istim imenom je nazvana i takozvana zaštićena zona Ujedinjenih nacija, koja je bila zamišljena kao bezbjedna enklava uspostavljena kako bi se njeno civilno stanovništvo zaštitilo od rata. Međutim, od jula 1995., ime grada Srebrenice veže se i za užasne događaje kojima se bavi ovaj predmet. Gnusnost, brutalnost i surovost s kojom je vojska bosanskih Srba (u daljnjem tekstu: VRS) postupala prema nevinim civilima sada je dobro poznata i dokumentirana. Bošnjačke žene, djeca i stari ljudi odvedeni su iz enklave, a 7.000 do 8.000 muškaraca bosanskih Muslimana sistematski je pobijeno.
   
3.Srebrenica je smještena na području za koje je bio odgovoran Drinski korpus VRS-a. Radislav Krstić je u vrijeme kad su počinjeni predmetni zločini bio general-major u VRS-u i komandant Drinskog korpusa. Zbog učestvovanja u tim događajima Pretresno vijeće je generala Krstića proglasilo krivim za genocid; za progon putem ubistava, okrutnog i nečovječnog postupanja, terorisanja civilnog stanovništva, prisilnog premještanja i uništavanja lične imovine; te za ubistvo kao kršenje zakona i običaja ratovanja. Radislav Krstić je osuđen na četrdeset šest godina zatvora.
   
4.Radi lakšeg snalaženja, Presudi su dodana dva priloga. Prilog A je istorijat postupka u kojem se detaljno prikazuje tok ovog žalbenog postupka. Prilog B je pojmovnik, koji sadrži pojmove korištene u ovoj Presudi i njihove definicije.

Footnotes