Извори относно българските земи под османско владичество


Фермани 
Султански указ (ферман) от 1536 г.
Ферман за учредяването на Българската екзархия
Оригинален текст на Фермана за учредяването на Българската екзархия

Международни договори 
Парижки мирен договор от 30 март 1856 година

Пътеписи и пътни бележки

Бенедикт Курипешич (пътувал в 1530-1531 г.) 
„От планината Чемерник до дългия каменен мост или до град Одрин цялата тази страна е България. Това е една хубава, равна и добре обработена страна, в която има много повече хора и добитък, отколкото в другите [страни, подчинени на султана]. Причината е, че тези краища не се намират близо до границата и по-малко се боят от неприятели. Тук има в изобилие всякакви потребни за човека неща. Жителите изповядват също вярата на св. Павел, както и сърбите. Имат свои свещеници и църкви, боят се твърде много от бога, пазят се, доколкото могат, от злото, срамни дела, пороци и грехове. На нас оказваха голяма чест и почитание и ни посрещнаха радушно в къщите си. И те говорят на един славянски език, който за нас беше малко по-неразбираем от сръбския.

Че страната България в християнско време е имала големи свободи, богатства и всякакво изобилие, може да се види и да се разбере по това, че мъже, жени и деца, всички носят дрехи и ризи, извезани с копринени конци, макар и груби. [Жените] окачват на шиите и ушите си сребърни пръстени, а там, където нямат сребро — месингови, оловни и пиринчени. Жените и момите носят плитки, стигащи от главата до петите, също с много украшения по тях.“

Статии в печата

Писма 
Писма на Петко Рачев Славейков по унията в Македония през 1874 г. - № 2 ( януари 1874, Солун)

Източници 

Исторически документи