България и Албания
Казвахме онзи ден, че България започна и развива нейна политика преди Албания. Давайки разрешение да се състои албански конгрес в София, българското правителство признава публично и не остави нито едно съмнение, че желае една свободна Албания.

Сега можем да видим защо България иска Албания. Това, която спаси Албания след Балканските войни, са споровете за нейното поделяне и въпросът с Адриатическо море, под протекцията на Италия и Австрия, които го пазят като цербери. Този проблем има много общо с поведението на България сега. Австрия не може да се разбере с България за поделянето на Албания по такъв начин, който да отвори пътя на България към Адриатика. На такова поделяне ще се възпротиви не само Италия, но и срещу Турция, която не може да гледа с добро око на едно голямо разширение на българската държава. От друга страна разширяването на България към Адриатика без съмнение ще доведе до експанзия на Гърция към река Шкумбини, нещо, което никак не е изгодно на България. Освен това албанските земи, вместо да бъдат една облага, ще са гнездо на интриги и извор за проблеми и метежи за България.

Следователно, най-доброто решение, най-мъдрото, най-безболезненото от всички, както за Австрия и Италия, така и за България, е справедливото решение: свободна Албания. Това решение не се харесва на Гърция, която иска едно парче и не я е грижа нито за правото, нито за справедливост, нито за хората, нито за международното право и трактати.  Но това е още една основателна причина за България да не се разделя Албания, защото така ще навреди на вековните си врагове, гърците. Изгодата за България ще бъде сто пъти по-голяма след това, тъй като на Балканите ще има една албанска държава – верен приятел, която по причина лесна за разбиране, ще бъде винаги обвързана с нея чрез благодарност и интереси. Българите са разумни и мъдри и намират как трябва да се държат, за да направят нещо добре и ползотворно и заедно с това да е смразяващо за техните вековни противници. По този начин българите убиват 4-5 птички с един камък.

Може би има и едно друго птиче, принц Кирил, името на когото започва често да споменава когато става дума за албанския фронт, но тази новина не бива да се приема насериозно, преди да имаме по-точни данни; и тогава наново трябва да видим какво казва албанският народ, какво казва Вилхелм I, какво казва Италия, и какво ще кажат и другите Велики сили на Мирната конференция.

Източници 
 Фан Ноли. „България и Албания“. Превел от албански: Гергана Димова
 F. Noli. Bullgaria dhe Shqipëria. Публикувано във в. “Dielli”,  13 март 1916, брой 613По F. Noli. Vepra, 2. Tiranë, 1988, f. 442-443.