Memòria
Lo tèrme « memòria  » se referís a diferentas causas segon lo nombre (lo fach que siá comptable o non comptable), lo domèni e lo contèxte.
 En biologia:
 la memòria immunitària es la capacitat del sistème immunitari adaptatiu a reconéisser d'antigèns.
 La memòria nucleara es la conservacion de l'estat d'expression de la cromatina dins une linhada cellulara.
 En informatica e electronica, las memòrias son de dispositius fisics permetent la conservacion et la restitucion d'informacion o de donadas.
 En intelligéncia economica, la memòria d'un organisme es sa capacitat de transformar d'informacions brutas en coneissença partejada pel personal d'aquel organisme e sos partenaris.
 En fisica, la memòria de forma es, per un aliatge, la capacitat de tornar a sa forma iniciala après una desformacion.
 En sciéncia ficcion, la memòria genetica es la capacitat d'un recent nascut a venir al mond amb tota la memòria dels seus aujòls inscrichs dins son patrimòni genetic.
 En sciénces umanas, se distinguís diferents tipe de memòria:
 En psicologia cognitiva, la memòria es la facultat de la ment avent per foncion d'enregistrar, conservar e recobrar d'informacions. Se distinguís:
 La memòria sensoriala 
 La memòria de trabalh
 La memòria de cort tèrme
 La memòria de long tèrme
 La memòria eidetica
 En psicanalisi, lo tèrme de memòria es ligat a la Metapsicologia e d'en primièr al primièr topic e donc a la notion d'inconscient, de repression.
 La memòria collectiva designa les sovenirs partejats al sen d’una collectivitat.

Informatica 
 Memòria flash
 Memòria olografica
 Memòria de massa
 Memòria mòrta
 Memòria partejada
 Memòria de tòrs magnetics
 Memòria viva
Omonimia