Parc de la Ciutadella
Lo parc de la Ciutadella (, çò es Part de la Ciutadèla), es un parc public que se tròba dins lo barri de Ciutat Vella, de Barcelona, dins lo triangle comprés entre la Gara de França, l'Arc de Trionf e la Vila Olimpica, entre la passejada de Pujades, la passejada de Picasso e la carrièra de Wellington. Dispausa de dètz accèsses e ten una extension de 17,42 ectaras, sens comptar los terrenhs que son ocupats pel Zoo de Barcelona.

Originas

Ocupa els terrenys de la ciutadella que ordenèt construire Felip V per tal de dominar Barcelona e Catalonha aprèp la Guèrra de Succession Espanhòla.

L'11 de setembre de 1714, aprèp un sètge que durèt mai de 13 meses, Barcelona capitulèt davant l'armada francoespanhòla del rei Felip V que, per mantenir la vila e Catalunya jos un contraròtle ferm e permanent, faguèt bastir, en 1716, la ciutadèla o fortalesa, la mai granda d'Euròpa, en forma d'estela, de la qual pren el seu nom actual lo parc e lo barri circumdant de la Ciutadella. Per tal de la bastir e per liberar de terrenhs militars a l'entorn, cara a la ciutat, se decidiguèt d'enderrocar una part del barri de la Ribera, comesa a la qual es forçà els mateixos veïns, que, juntament amb els operaris contractats, foguèron mudats al barri novèl de la Barceloneta tres decadas mai tard. Las gents que habitava la zona hagué de portar pedra per pèira d'allà fins a la Barceloneta sense pietat.

Enderrocament de la ciutadèla

Son caracter de representant de l'opressió (la de l'ocupació militar a la qual fou sotmesa Catalunya e sa capitala, la de la supression de son anciana libertat, e la de l'absolutisme de l'Antic Règim sobre els sectors liberals) la convertí en símbol odiat. Per aquesta rason, la Junta de Vigilància de Barcelona n'inicià l'enderrocament l'any 1841, tot i que, quan va ser suprimida lo meteis an, Espartero la faguèt restaurar. Amb la Revolució de Setembre de 1868, el nou cap del govern de l'estat espanhòl foguèt lo general catalan Joan Prim, que, coneixedor de la volontat dels barcelonins, decretèt la cession de la fortalesa a la ciutat. Aquesta n'ordenèt sulpic l'enderroc, que es va allargar fins 1878 (prèp de la dintrada de l'actual parc que dona a la Gara de França s'ennaucèt un monument al general Prim).

De la fortalesa demorèron pas que los bastiments intèrnes principals (en defòra de la torre de la preson): la capèla, lo Palais del Governador (actualament, un institut d'ensenhament segondari) e l'Arsenal, que el 1888 fou convertit en Palau Reial e en 1931 e, tornarmai, en 1979 (d'un biais doblament simbolic), en sedença del Parlament de Catalonha.

L'Exposicion universala de 1888
Amb motiu de l'Exposicion universala de 1888, lo cònsol Francesc Rius i Taulet, va encarregar la construccion del parc a Josep Fontserè i Mestre, suls terrenhs qu'aviá liberat la destruccion de la ciutadèla, e aquell lloc d'oprobi serviguèt aital per dobrir Barcelona al mond internacional.

Antoni Gaudí ajudèt Fontserè en la construccion de la font de la cascada. La font demorèt rematada pel grup escultòric de ferro forjat La quadriga de l'Aurora, de Rossend Nobas. 

Foguèt Lluís Domènech i Montaner l'arquitècte del Castell dels Tres Dragons inaugurat per aquesta exposicion ont va servir com a restaurant. Posteriorment lo castèl venguèt lo Musèu de Zoologia de Barcelona fins l'any 2010 en que va ser traslladat a l'edifici Fòrum. Dempuèi 2010 l'edifici a pas cap de foncion especiala.

Altres edificis edificats al parc van ser el Museu Martorell de Geologia, d'Antoni Rovira i Trias, l'umbracle, projectat per Fontserè i acabat per Josep Amargós i Samaranch i una part de l'anomenada "Galeria de les Màquines", avui ocupada pels serveis del zoo.

Galariá d'imatges

Ligams extèrnes

 Investigació sobre el parc, de la Universitat de Barcelona
 Parc de la Ciutadella - Visita, Ajuntament de Barcelona
 Jardí del Parc de la Ciutadella - Parcs i Jardins de Barcelona