Quim Monzó
Quim Monzó i Gómez (Barcelona, 24 de març de 1952) es un romancièr e jornalista catalan e un dels escrivans mai apreciats en Catalonha actualament. Son òbra es estada traducha en mai de vint lengas.

Biografia

Quim Monzó estudièt lo dessenh grafic a l'Escòla Massana de Barcelona. Comencèt puèi a publicar de reportatges a la debuta del decènni de 1970. Escriguèt de reportatges sus Vietnam, Cambòtja, l'Irlanda del Nòrd e l'Africa del Índic a Tele/eXprés. A escrich d'articles per divèrses jornals, entre eles lo Diari de Barcelona, l'Avui, El Periódico de Catalunya o El País, e a l'ora d'ara escriu una colomna jornalièra a La Vanguardia. Dempuèi la mitat dels ans ochanta es collaborador de Catalunya Ràdio, Rac1 e TV3.

Lo sieu primièr roman es de 1976. En genièr de 1982 gràcias a una borsa anèt a Nòva York, ont demorèt fins a 1983. En 2007 foguèt cargat d'escriure e recitar lo discors inaugural de la Fièra del Libre de Francfort ont la cultura catalana èra la convidada alavetz. Monzó acceptèt e per aquela escasença dessenhèt un aplaudit escrich jos la forma d'un conte qu'èra totalament diferent dels discorses tradicionals. De decembre del 2009 en abril del 2010 se debanèt a la Galariá Arts Sants Mònica de Barcelona una granda exposicion retrospectiva sus la siá vida e la siá òbra, qu'aviá per títol Monzó.

Monzó a publicat un bèl nombre de romans, contes e recuèlhs d'articles, es estat tradusit en mai de vint lengas e a ganhat divèrses prèmis literaris. Sas collaboracions dins los mejans de comunicacion an contribuit a ne far un dels autors catalans mai populars. A tradusit Truman Capote, J.D. Salinger, Ray Bradbury, Thomas Hardy, Harvey Fierstein, Ernest Hemingway, John Barth, Roald Dahl, Mary Shelley, Javier Tomeo, Arthur Miller, Eric Bogossian... A escrich, amb Cuca Canals, los dialògs del filme Jamón, jamón, del director de cinèma Bigas Luna. A escrich l'òbra dramatica per teatre El tango de Don Joan, amb Jérôme Savary.

Al cors de la siá carrièra a recebut divèrses prèmis, entre eles lo Prèmi Prudenci Bertrana de roman l'an 1976 per L'udol del griso al caire de las clavegueres, lo Prèmi de la Critica Serra d'Or l'an 1981, 1986, 1994 e 1997 per Olivetti, Moulinex, Chaffoteaux et Maury, L'illa de Maians, El perquè de tot plegat e Guadalajara respectivament, lo Prèmi de Roman El Temps l'an 1989 per La magnitud de la tragèdia, lo Prèmi Ciutat de Barcelona l'an 1993 per El perquè de tot plegat, lo Prèmi Lletra d'Or e lo Prèmi Nacional de Literatura l'an 2000 per Vuitanta-sis contes, e lo Prèmi Maria Àngels Anglada l'an 2008 per Mil cretins.

Òbra

Romans, contes e racontes
1976: L'udol del griso al caire de les clavegueres
1977: Self Service, amb Biel Mesquida
1978: Uf, va dir ell
1980: Olivetti, Moulinex, Chaffoteaux et Maury
1983: Benzina
1985: L'illa de Maians
1989: La magnitud de la tragèdia
1993: El perquè de tot plegat
1996: Guadalajara
1999: Vuitanta-sis contes
2001: El millor dels mons
2003: Tres Nadals
2007: Mil cretins

Assag
1984: El dia del senyor
1987: Zzzzzzzz
1990: La maleta turca
1991: Hotel Intercontinental
1994: No plantaré cap arbre
1998: Del tot indefens davant dels hostils imperis alienígenes
2000: Tot és mentida
2003: El tema del tema
2004: Catorze ciutats comptant-hi Brooklyn
2010: Esplendor i glòria de la Internacional Papanates

Ligams extèrnes
 Web consacrat a Quim Monzó
 Articles de Quim Monzó en l'emerotèca de La Vanguardia
 Perqué Quim Monzó va pas al teatre?
 Web consacrat al libre Monzó. Com triomfar a la vida
 Perfil a Culturcat
 Perfil a l'editorial Quaderns Crema

Escrivan catalan del sègle XX
Escrivan catalan contemporanèu
Literatura catalana
Naissença a Barcelona
Naissença en 1952