Anidrid d'acid
Un anidrid d'acid es un compausat quimic organic que resulta de la desidratacion d'un acid organic (acid carboxilic, acid sulfonic, acid fosforic, etc.) ò minerau (acid nitric, acid sulfuric, etc.). Es caracterizat per l'estructura R–CO–O–CO–R'.

Nomenclatura 

Dins lei règlas de nomenclatura internacionala, l'estructura dau nom d'un anidrid d'acid es « anidrid alcanoïc ». Lo tèrme « alcanoïc » es adaptat en foncion deis acids carboxilics a l'origina de l'anidrid. Per exemple, anidrid acetic (ò etanoïc) (CH3CO)2O indica un anidrid d'acid format per doas moleculas d'acid acetic. Autre exemple, l'anidrid etanoïc propanoïc indica un anidrid compausat a partir d'una molecula d'acid acetic (ò etanoïc) e d'una molecula d'acid propanoïc.

Formacion 

Un anidrid d'acid es generalament obtengut gràcias a l'union de dos acids carboxilics segon la reaccion de desidratacion :
R–COOH + R'–COOH = R–CO–O–CO–R'+ R–CO–O–CO–R + R'–CO–O–CO–R'+ H2O
Aquela reaccionn es reversibla e leis anidrids d'acis pòdon aisament subir una idrolisi.

Es tanben possible de formar d'anidrids d'acids en utilizant un clorur d'acil e un carboxilat :
R–COCl + R'–COO− = R–CO–O–CO–R' + Cl−

Reactivitat 

Leis anidrids d'acid son de derivats d'acids carboxilics. An donc una reactivitat similara. Lei dos carbònis portant lei liasons carbonils (C=O) son electrofils e pòdon donc reagir amb d'espècias nucleofilas Nu− segon la reaccion :
R–CO–O–CO–R + Nu− = R–CO–Nu + R–CO–O−
Aquela reaccion permet, per exemple, de formar d'estèrs amb un rendiment quasi totau.

Annèxas

Liames intèrnes 

 Acid carboxilic.
 Quimia organica.

Bibliografia 

 (en) Nomenclature of Organic Chemistry: IUPAC Recommendations and Preferred Names 2013, RSC Publishing, 2014.

Nòtas e referéncias