Pirgasta grmuša
Pirgasta grmuša (-{Sylvia nisoria}-) je tipična grmuša koja se gnezdi širom umerene zone regiona centralne i istočne Evrope i zapadne i centralne Azije. Ova ptica pevačica je strogo migratorna vrsta i zimuje u tropskom regionu Afrike.

Ovo je najveća grmuša,sa 15,5–17 cm dužine tela i teži između 22–36 g, pretežno sivo obojena odozgo i beličastim donjom stranom tela. Odrasli mužjaci su tamno sivo obojeni sa gornje strane tela sa belim vrhovima pokrovnih pera krila i repa, dok su sa donje strane tela jako isprugani. Ženke su jako slične mužjacima ali su neznatno svetlije sa svetlijim prugicama. Mlade ptice su braon-sivo isprugane sa gornje strane, svetlije sa donje strane sa malo prugastih šara i malo karaktera po kome bi se odredile, pa se mogu pomešati sa baštenskom grmušom (-{Sylvia borin}-) od kojih su tek neznato veće. Kod odraslih ptica je iris jarko žuto obojen, tamniji kod mladih ptica. Kljun je crnkasto obojen sa svetlijom bazom, dok su noge tamnije braon-sivo obojene.

Taksonomija 
U okviru roda -{Sylvia}- vrsta je jako prepoznatljiva; isprugana donja strana tela se sreće samo još kod kiparske grmuše (-{Sylvia melanothorax}-) kod koje je ispruganost crne boje, ali se habitus ptice jako razlikuje od pirgaste grmuše pa je zamena ovih dveju vrsta nemoguća. Pirgasta grmuša predstavlja staru evolutivnu liniju grmuša i pretpostavlja se da nema nekog preterano bliskog srodnika među današnjim predstavnicima ostalih grmuša.

Postoje dve podvrste pirgaste grmuše. Nominalna ili osnovna -{Sylvia nisoria nisoria}- se sreće u većini delova arela rasprostranjenja vrste, dok se druga podvrsta, -{Sylvia nisoria merzbacheri}- javlja u istočnom delu areala rasprostranjenja u centralnoj Aziji. Potonja je nešto svetlija i ima manje izraženu ispruganost u odnosu na nominalnu podvrstu, s tim da se u zomana susreta ovih podvrsta javljaju oblici koji su prelazni između ovih dveju podvrsta. Neki ih autori smatraju sinonimima.

Ime roda potiče od modernog latinskog jezika i reči -{silvia}-, što znači „šumski vilenjak”, nastalog od reči -{silva}- koja označava šumu. Specijski deo imena -{nisoria}- je poreklom iz srednjevekovnog latinskog jezika koji označava kopca (-{Accipiter nisus}-), koji je takođe isprugan kao i grmuša.

Ekologija 

Pigrasta grmuša je ptica otvorenih staništa sa žbunovima gde pravi svoja gnezda, staništima koja su jako slična onima koja preferira rusi svračak, (-{Lanius collurio}-). Gnezdo pravi nisko u žbunovima ili kupinjacima gde polaže od 3 do 7 jaja. Kao i većina grmuša, ova se predominantno hrani insektima ali takođe u ishrani koristi razno bobičavo voće ili trulo voće pred kraj leta i početkom jeseni. Njena pesma se može opisati kao prijatno čavrljanje, slično pesmi baštenske grmuše sa mnogo čistih nota, tvrđeg zvuka i manje melodično. Pesma takođe podseća na pesmu obične grmuše (-{Sylvia communis}-).

Pojavljivanje 
Procenjena veličina populacije ovih ptica u Evropi je oko 460.000 parova. Primećuje se populacioni pad u određenim delovima, pogotovo na zapadu areala rasprostranjenja u Danskoj (gde je nestala kao gnezdarica) i Nemačkoj (zbog gubitka staništa intenzivnom poljoprivredom), dok se mali populacioni rast može uočiti u Ukrajini i južnoj Finskoj. Dalje na istoku i jugu se populacije smatraju stabilnim.

U Srbiji se ova vrsta sreće širom zemlje, s tim da ih je zbog pogodnih staništa mnogo više u regionu Centralne Srbije, u istočnoj Srbiji, nego u Vojvodini.

Galerija

Reference

Literatura

Spoljašnje veze 

 IUCN redlist - Species details
 BioRaS - informacije na srpskom 
 Mapa rasprostranjena u Srbiji 

Грмуше