Močvarni šarenac
Močvarni šarenac () leptir je iz porodice šarenaca (lat. -{Nymphalidae}-).

Taksonomija 
Močvarni šarenac (-{E. aurinia}-) ima veći broj podvrsta. Prihvaćene podvrste su:
 -{Euphydryas aurinia aurinia}- centralna Evropa, južna Evropa, zapadni Sibir.
 -{Euphydryas aurinia bulgarica}- (Fruhstorfer, 1916) Karpatske planine
 -{Euphydryas aurinia laeta}- (Christoph, 1893) centralni Sibir, Altajske planine, Sajanske planine, Transbajkalski region
 -{Euphydryas aurinia beckeri}- (Lederer, 1853) Maroko (Sretnji Atlas), Rif planina
 Euphydryas aurinia barraguei (Betz, 1956) Alžir
 -{Euphydryas aurinia provincialis}- (Boisduval, 1828) (Francuska i severna Italija)
s tim da je broj opisanih vrsta mnogo veći, pogotovo u regionu istočnog Palearktika.

Distribucija 
Vrsta je široko rasprostranjena u istočnom Palearktiku od Irske na zapadu do Jakutije na istoku i do severoistoka Kine i Mongolije na jugu. Populacioni trend ove vrste leptira je opadajući u zapadnoj Evropi zbog isušivanje močvara i pogodnih staništa. U južnoj i istočnoj Evropi se vrsta češće sreće.

Stanište 
Vrsta se sreće na baznim zemljištima, šumskim proplancima i na močvarnim područjima. Sreće se na nadmorskim visinama između 10 — 2.200 -{m}-.

Močvarni šarenac je zaštićen Zakonom o zaštiti prirode i ne nalazi se na listama vrsta međunarodnih konvencija koje je Srbija potpisala - Direktiva o staništima EU - Annex II i Konvencija o očuvanju evropske divlje flore i faune i prirodnih staništa - Annex I;

Opis vrste 
Mužjak -{Euphydryas aurinia}- ima raspon krila od 30 — 42 -{mm}-. Ženke su najčešće veće, sa rasponom krila od 40 — 50 -{mm}-. Jako su varijabilni po pitanju šara i obojenosti sa velikim brojem formi i podvrsta. Odrasli leptiri imaju karirani šablon sa braon, narandžastim i žutim šarama. Žute šare su prisutne sa rubu zadnjih krila. Donja strana krila je sa žuto-narandžastim i braon šarama bez srebrnaste obojenosti. Jaja su žute boje, dok su larve crno obojene.

Biologija vrste 
-{Euphydryas aurinia}- je jednogeneracijska vrsta. Jaja polažu na donjoj strani lišća između maja i juna. Poleg može biti i do 350 jaja u jednoj grupi. Po polaganju su jaja svetlo žute boje dok sa vremenom boja jaja prelazi u tamno sivu pred izvaljivanja larvi. Gusenice se izvaljuju od kraja juna pa nadalje. Mlade gusenice se kreću zajedničkim svilenastim vlatima koje same prave analnim žlezdama na biljci hraniteljki i tek krajem avgusta postaju uočljive. Na jesen grade jače mreže u kojima hiberniraju do proleća. Na proleće mlade gusenice kreću sa disperzijom posle poslednjeg presvlačenja. Po poslednjem presvlačenju, boja gusenica postaje tamnija što pogoduje njihovoj ishrani, budući da tamnija boja upija više svetlosti i povećava temperaturu tela, a samim tim i povećava aktivnost gusenica.

Gusenice se hrane na -{Succisa pratensis}- i vrstama iz roda -{Digitalis}-, -{Plantago lanceolata}-, -{Knautia arvense}-, -{Scabiosa succisa}-, vrstama iz roda -{Veronica}-, -{Geranium}-, -{Sambucus}-, -{Gentiana}-, -{Valeriana}-, -{Lonicera implexa}-, -{Filipendula}-, -{Spiraea}- i -{Viburnum}-.

Životni ciklus

Reference

Bibliografija 
 Aldwell, B. and Smyth, F. 2013. The Marsh Fritillary (Euphydryas aurinia (Rottemburg, 1775)) (Lepidoptera: Nymphalidae) in Co. Donegal. Irish Naturalists' Journal 32: 53 - 63 Crory, Andrew.(?) 2016. Fritillary Butterflies. The Irish Hare, Issue: 113. стр. 4

Spoljašnje veze 

 Schmetterling-raupe.de
 Kimmo Silvonen Larvae of North-European Lepidoptera 
 Paolo Mazzei, Daniel Morel, Raniero Panfili Moths and Butterflies of Europe and North Africa
 BioRaS - močvarni šarenac 
 Podaci o nalazima u Srbiji 

Euphydryas‎
Дневни лептири Србије