Plovdina
Plovdina je stara balkanska sorta grožđa.

Rasprostranjenost i sinonimi 
Prevashodno je balkanska sorta. Najviše se gaji u Srbiji, ali i u susedstvu: Bugarskoj, Rumuniji, Makedoniji, Grčkoj, Albaniji.

Poznata je pod različitim imenima: crvena slankamenka, radoviska plovdina, pamid, rosoara, koplik, manakuki i dr.

Opis 
Pri povoljnim i srednje povoljnim agroekološkim uslovima, plovdina obrazuje vegetativno veoma jak čokot. Vrh mladog lastara je ljubičaste boje s beličastosivim maljama. Zreo lastar je debeo, s dugačkim internodijama i normalno izraženim kolencima, a boja varira u zavisnosti od odlike — od smeđežute do sivkastocrvene. List je srednje krupan, po pravilu trodelan, ali moze biti petodelan. Peteljkin sinus je jako izražen, ima oblik slova "-{V}-", obično je otvoren, ali može biti blago preklopljen. Liska je bledozelene boje, s lica gola, a s naličja vunasto maljava. Nervi lista su crvenkasti i s naličja jače maljavi. Cvet je morfološki i funkionalno hermafroditan i ima izrazito dobru oplodnju. Grozd je sredje krupan ili krupan, cilindričan ili cilindričnokonusan, često s jednim ili dva krilca. Masa grozda varira od 120 do 200 -{g}-. Bobica je srednje krupna, okrugla do blago ovalnog oblika s peteljčicom labavo spojena. Pokožica bobice je tanka, prozračna, crvene boje različitog intenziteta i obilnim pepeljkom. Grožđani sok je bezbojan i bez posebnog mirisa.

Agrobiološka svojstva 
Plovdina je srednje pozna sorta — po vremenu sazrevanja grozđa spada u sorte II epohe. Koeficijant rodnosti iznosi 1,3 do 1,6, i posebno je karakteristična po velikoj rodnosti najnižih okaca na lastaru. Spada u red jako prinosnih sorti — prinosi grožđa variraju od 15.000 do 20.000 hiljada -{kg/ha}-. Odgovara joj rezidba na kratke kondire: pri dugačkoj rezidbi prerodi i kvalitet grožđa jako opada. Prvenstveno se gaji uz kolac, a i kad se gaji u obliku kordunice mora se primenjivati kratka rezidba.

Najbolje uspeva na lakšim tipovima zemljišta — karbonatne smonice, gajnjače, deluvijalna šljunkovita, peskovita, duboka zemljišta. Na plamenjaču i pepelnicu je srednje, a na sivu plesan jako osetljiva. Osetljiva je i na zimske mrazeve.
Okca izmrzavaju na -16 do -18 °C. Dobro uspeva na mnogim loznim podlogama, a posebno na onima iz grupe -{Berlandieri x Riperia}-.

Privredno-tehnološka svojstva 
U grožđanom soku se nakuplja 15 do 18% šećera i 4 do 5 -{g/l}- ukupnih kiselina. Vina su žutozelene boje, prijatnog mirisa i nedovoljno osvežavajuća. Zbog malog udela ukupnih kiselina u grožđu, od plovdine se retko proizvodi sortno stono vino: više se koristi za kupažu i za proizvodnju vinskog destilata.

U Srbiji je plovdina veoma zastupljena na malim vinogradskim posedima. Proizvođači i potrošači na lokalnim tržištima dosta koriste grožđe plovdine za potrošnju u svežem stanju.

Reference

Spoljašnje veze 
 Organi vinove loze

Беле сорте грожђа