Raulov zakon
Raulov zankon je termodinamički zakon koji je usppostavio francuski hemičar Fransoa-Mari Raul 1887. godine. Zakon navodi se da je parcijalni pritisak pare svake komponente idealne mešavine idealne smeše jednak pritisku pare čiste komponente pomnožene sa njenom molskom frakcijom u smeši.

Idealne smeše su smeše kod kojih su iste međumolekulske interakcije između molekula u čistom stanju i u smeši. Takve sisteme će graditi komponente sličnih svojstava (slična veličina molekula, struktura, molarna masa, polarnost itd.). Tada je FA-A i FB-B slično sa FA-B (sile interakcija). Kod ovakvih sistema ΔVmeš.=0 i ΔHmeš.=0. Manji broj smeša pokazuje ovakvo ponašanje: smeše izomernih jedinjenja;
 n-heksan i n-heptan;
 etil-bromid i etil-jodid;
 n-butil-hlorid i n-butil-bromid itd.

Za idealne smeše važi Raulov zakon koji kaže da je parcijalni napon pare svake komponente iznad rastvora (-{Pi}-) jednak proizvodu iz molske frakcije te komponente u rastvoru (-{Xi}-) i njenog napona pare u čistom stanju -{Pi0}-.

 -{Pi = Xi * Pi0}-
linearna funkcija sastava

Zavisnost napona pare od sastava tečne faze idealnog rastvora -{T = const}-.
-{𝑃 = 𝑃1 + 𝑃2 = 𝑋1𝑃10 + 𝑋2𝑃20 = 𝑋1𝑃10 + (1 − 𝑋1)𝑃20 = 𝑋1 𝑃10 − 𝑃20 + 𝑋1𝑃20}-

Neidealni rastvori 
Neidealne smeše će nagraditi komponente koje se ne pokoravaju Raulovom zakonu odnosno -{Pi}- komponenata smeše, kao merilo težnje ka isparavanju iz rastvora neće biti proporcionalno molskom udelu u tečnoj fazi -{Xi}-.

Ako je -{FA-A<FA-B>FB-B}- tada će težnja ka isparavanju komponenata iz rastvora biti manja nego u čistom tečnom stanju i -{Pi}- će biti manji od onog prema Raulovom zakonu.

Tada se javlja negativno odstupanje od Raulovog zakona. Primeri: aceton-hloroform; piridin sa mravljom, sirćetnom, propionskom kiselinom; kiseline (halogene, azotna, perhlorna) sa vodom,. Tada se grade vodonične veze između različitih molekula.

Ako je -{FA-A>FA-B<FB-B}-, a to je kada su komponente u čistom stanju asosovane pa će težnja ka isparavanju biti veća iz rastvora odnosno smeše i -{Pi}- veći od onog prema Raulovom zakonu. Tada se javlja pozitivno odstupanje od Raulovog zakona. Najveći broj smeša pokazuje ovo odstupanje. Primeri: aceton-ugljendisulfid; heptan-etanol; voda-primarni alkoholi itd.
Odstupanje je najčešće istog znaka-ako jedna komponenta pozitivno odstupa onda i druga pozitivno odstupa. Razdvajanje komponenata neidealne smeše na čiste obe komponente nije moguće.

Reference

Literatura 

 Chapter 24, D A McQuarrie, J D Simon Physical Chemistry: A Molecular Approach. University Science Books. (1997)
 E. B. Smith Basic Chemical Thermodynamics. Clarendon Press. Oxford (1993)

Раствори
Физичка хемија
Хемија равнотеже
Инжењерска термодинамика