Дасплетосаурус
Дасплетосаурус био је генус диносауруса месождера из породице Тираносауриде. Живео је на територији данашње канадске провинције Алберте, а вероватно и на територији данашње савезне државе Монтане. Живео је у геолошком периоду између са. 77 и са. 74 милиона година пре Христа, односно у касном кредном периоду и кампањској епоси. Само 7 фосилних примерака који дефинитивно припадају овом генусу су до данас откривени. 

Мерио је 3-5м у висини пелвиса, и 8-11м у аксиалној дужини.

Морфологија 
Дасплетосаурус је имао редуковане предње екстремитете (што је синапоморфија за све Тираносауриде), али су пропорционално били већи од предњих екстермитета било ког другог Тираносаурида.

Албертосаурус, Горгосаурус и Дасплетосаурус су сви поседовали плантарни гребен на четвртој метатарзалној кости. Ова особина карактеристична је искључиво за Тираносауриде који су живели на северу северноамеричког континента, док се не може видети ни код једног таксона на југу истог континента.

Дасплетосаурус је био масивнији и теже грађен од самог Тираносауруса.

Морфологија лобање 
Дасплетосаурус је био карактерисан релативно високим рострумом, лобањом приближно 1м дугом, и веома великим зубима у поређењу са његовим блиским филогенетичким рођацима. Његова лобања била је генерално тешко грађена. Предњи делови, посебно назални, били су фузионисани. Имао је отприлике исти однос величине између дужине лобање и тоталне дужине тела као и његов рођак Албертосаурус.

Зуби 

Поседовао је 72 зуба, од којих је сваки био закривљен уназад и имао дентикле (зарезе) усмерене ка горе. Ова упечатљива морфологија зуба, присутна код већине Тираносаурида, омогућавала је малим парчићима меса да се заглаве између Дасплетосаурусових зуба, доводећи до стварања идеалних услова за опстанак многих врста токсичних бактерија, које су Дасплетосаурусу давале неку врсту септичног уједа. Зуби су били релативно тупи и имали су округле базе (са изузетком премаксиларних зуба, чије су базе подсећале на облик латиничног слова D, што је последица хетеродонтије) што им је омогућавало да поднесу велике притиске, чиме су омогућавали Дасплетосаурусу ујед који ломи кости. Дакле, велика снага угриза и оштре канџе били су највероватније главна "оружја" ове животиње.

Очне дупље 
Имао је прилично уникатне орбите (очне дупље), представљајући неку врсту прелазног стадијума између очних дупљи великих развијених Тираносаурида, попут Тираносауруса и Тарбосауруса, и очних дупљи код примитивнијих Тираносаурида Албертосаурина. Албертосаурине имале су округле орбите, док су развијенији Тираносауриди имали елипсасте орбите подељене на 2 дела шиљатом кошчицом која се настављала из посторбитала. Површина спољашњег дела максиле била му је груба и кресту око орбите која је покривала његов југал, посторбитал и лакримал. За разлику од генуса попут Тираносауруса и Тарбосауруса, Дасплетосаурус је имао задебљање кости изнад орбита, које је фомрирало структуру која је подсећала на обрве код људи, као и лакрималне рогове. Развијенији Тираносауриди нису имали ове структуре, и обично су поседовали структуре налик роговима на задњем делу њихових лобања.

Понашање

Агресивност 
Познато је више показатеља да су индивидуе Дасплетосауруса биле агресивне једна према другој. Постоје најмање 2 примерка Дасплетосауруса која показују патологије на њиховим рострумима које изгледа да се поклапају са зубима других Дасплетосауруса. Један примерак има зуб забоден у десни пубис, и одгрижен део пелвиса. Отисци зуба пронађени су и на репу и стопалу, што алудира да је нападач покушавао да окрене жртву или да јој ишчупа ногу. Ипак, немогуће је за ово осумњичити другог Дасплетосауруса, јер је зуб јако вероватно могао да припада другом контемпорарном Тираносауриду, Горгосаурусу. 

Ту је и са. 6м дуг и пола тоне тежак субадултни примерак, TMP 94.143.1, чије патологије показују знаке зарастања, што упућује да угриз није за сврху имао да буде фаталан. Такође показује и масивну округлу бушотину на задњем делу лобање. Ове патологије могу упућивати на битке за територијалну доминацију, битке током сезоне парења, или чак канибализам. 

Ипак, алтернативна хипотеза јесте да су ове патологије изазване инфекцијом изиазваном претком врсте Trichomonas gallinae, протозојског паразита који напада птице и узрокује сигурну смрт услед гладовања, услед унутрашњег отицања грла до кога доводи. Патологије исте форме, налик на угризе, идентификоване су и на FMNH PR2081, најкомплетнијем примерку Т. рекса, као резултат инфекције, што указује да се вероватно ипак радило о инфекцији. 

Без обзира, исти примерак показује постмортем уједе на десној страни доње вилице, што указује да је вероватно била жртва лешинарења. Ипак, лешинар вероватно није био други Дасплетосаурус.

Социјална предација 
3 примерка Дасплетосауруса и 5 примерака хадросауруса пронађена су заједно у Two Medicine формацији. Од та 3 примерка Дасплетосауруса, један је идентикован као младунче, други као одрасла јединка, а старост трећег није било могуће прецизно идентификовати. 

 Многи палеонтолози, укључујући и Фила Карија, сматрају ово за доказ да су Дасплетосаурус и остали Тираносауриди били социјални предатори, будући да су пронађени отисци зуба Тираносаурида на примерцима хадросауруса. 
 Вероватно је и да су пронађени Дасплетосауруси умрли док су се хранили на већ мртвом плену. Један од могућих сценарија јесте да су хадросауруси отровани вулканским гасовима. Када су дасплетосауруси дошли, такође су се отровали вулканским гасовима. Могуће је да су дошли у групи, али је могуће и да су долазили један за другим. 
 Такође је могуће да су убијени током битке око плена са групом Горгосауруса, или чак групом других Дасплетосауруса.
Чак и да су уловили сав овај плен сами, то не мора да значи да су били социјални предатори. Палеонтолог Лоренс Витмер сугерисао је да су можда били и комунални предатори. Комунална предација може се уочити код данашњих Комодо змајева и крокодила. Јединке исте врсте се скупљају у групе да би лакше уловиле плен, али, иако кооперишу током лова, свака лови за себе. И када не лове, комунални предатори живе солитарно, за разлику од социјалних предатора, који већином цео свој живот проводе у групама.

Међутим, поједини примерци Тираносауруса рекса, попоут познатих "Вајрекса" и FMNH PR2081, илити "Сју", показују екстремне патологије, које би у потпуности угрозиле њихову ефикасност у лову и генерално здравствено стање, и одвеле их у сигурну и неизбежну смрт. Међутим, ове патологије јасно показују знаке зарастања и не постоје назнаке које би упућивале да су ови примерци угинули од последица ових повреда, што имплицира да је овим животињама храна доношена и да је о њима вођено рачуна, како сугерише палеонтолог Питер Ларсон. Ово мање-више доказује да Тираносаурус јесте живео у организованим комунама, али није сигурно да ли је и Дасплетосаурус живео у истим.

Отисци стопала 
2011. године пронађени су отисци стопала Тираносаурида, малих Теропода и хадросауруса на једном локалитету у Британској Колумбији. Отисци стопала датирани су на 70 милиона година пре Христа, тако да су могли припадати само Албертосаурусу, Горгосаурусу или Дасплетосаурусу. 7 различитих трагова које су оставиле 3 различите јединке су идентификовани. Сваки отисак био је са. 19см дугачак. За разлику од других отисака стопала пронађених на локалитету, трагови Тираносаурида су паралелни и, на основу њихове дубине, остављени у исто време, што упућује да су се Тираносауриди кретали у организованој групи. Сви трагови били су усмерени у истом правцу и размак између њих био је прилично мали - 5.5m између првог и другог, и 2.5m између другог и трећег. Према палеонтологу Ричарду МекКрију, ово представља сигуран доказ о некој форми социјалног живота код Тираносаурида.

Међутим, МекКри и његове колеге сматрају да су отисци довољно дистинктни да се класификују у сопствени таксон, Bellatoripes fredlundi (“борбенолика стопала”), тако да ово не мора да представља директан доказ да је Дасплетосаурус живео у чопорима.

Ово отркиће је јако битно и јер нам открива да су Тираносауриди подизали њихове ноге уназад приликом ходања, за разлику од осталих тероподних динсоауруса који су стопала подизали унапред.

Референце 

Диносауруси