Албанци у Републици Српској
Албанци у Републици Српској () су грађани албанског поријекла, који живе и раде на територији Републике Српске. Албанци се у Републици Српској углавном баве својим традиционалним занимањима, посластичарством и пекарством. Велики број Албанаца је у годинама током и након Одбрамбено-отаџбинског рата напустиуо територију Републике Српске и прешао или у Федерацију БиХ или у друге земље, док се одређен број Албанаца борио у редовима Војске Републике Српске.

Албанци су једна од седамнаест службених националних мањина у Републици Српској, а њихове интересе заступају представници и делегати у Вијећу народа Републике Српске, Савјету националних мањина и Савезу националних мањина. Делегати из Вијећа народа се распоређују у радна тијела, Савјет националних мањина бира предсједника, потпредсједника и секретара, док Савез националних мањина бира предсједника, потпредсједника и Координационо тијело, које 2016. године замјењује Управни одбор. Албанци нису учествовали у оснивању Савеза националних мањина, а до сада нису имали делегате у сазивима Вијећа народа, Савеза националних мањина и Савјета националних мањина.

Историјат 
На територију данашње Републике Српске први Албанци долазе у вријеме османске окупације послије Бечког рата 1683-1699, потјерани тешким економским, политичким и друштвеним стањем у регијама гдје су живјели раније. Највише их се населило из регије данашње сјеверне Албаније, а углавном су били католичке вјероисповијести. Доласком на ове просторе Албанци су се највише бавили сточарством и пољопривредом, а врло брзо су се асимиловали са потурченим хришћанима, који су били окосница стварања новог муслиманског народа на тлу данашње Републике Српске. С доласком Аустроугарске број Албанаца се смањио, услијед даљњих емиграција у Европу чија су врата тада постала отворенија за многе народе. Тако попис становништва из 1910. биљежи тек 273 становника у Босни и Херцеговини који говоре албански језик.

Албанци су доласком на ове просторе сачували имена свога рода, тако да су данас у Републици Српској присутна презимена изведена од албанских родова попут Гега или Гегић, Тоска или Тоскић, Арнаут или Арнаутовић, Бушатлија или Бушатлић и многа друга. Према расположивим подацима, утврђено је да је велики број натурализованих Албанаца у Доњој Рогатици сачувао албанску традицију, да су Албанци довели са собом у село Кршковце на Врбасу овцу руду. У Републици Српској постоје и географски етноними настали из имена албанског поријекла Брешка испод Мајевице, Корча и Арбанаси код Рудог, Арбанашка у околини Требиња. 

Након ослобођења ових простора, и потпадање под обје Југославије, поново се велики број Албанаца због тешких животних услова у земљама у којима су живјели попут Албаније, Косова и Метохије, Црне Горе, Македоније досељава на територију Српске, првенствено у градове Сарајево, Бања Луку, Добој, Брчко, Бијељину, и Требиње. Већ се 1930. број Албанаца у БиХ скоро учетверостручио, а на попису из 1991. у БиХ је живјело скоро пет хиљада Албанаца, од тога највећи број на територији која данас припада Федерацији БиХ. Тадашњи досељеници Албанци углавном раде као пекари, сластичари, златари и други привредници.

Малобројна албанска заједница у Републици Српској се у највећој мјери бави послатичарством и пекарством. Њихове радње се могу посјетити у многим мјестима градовима Српске, а једна таква се налази у мјесту Јоховац код Добоја. Тренд довођења супруга из Албаније, присутан је и у Републици Српској.

Религија 

Албанци у Републици Српској, као и већина њихових сународника, у матичној земљи, као и широм свијета су исламске вјероисповијести, док је мањи број католичке вјероисповијести.

Култура  
Албанска заједница у Републици Српској настоји да кроз своје активности одржи живом албанску културу, традицију и обичаје.

Удружења 
У Републици Српској, не постоји ни једно удружење, које окупља припаднике албанског народа.

Распрострањеност 
По попису становништва 2013. у Босни и Херцеговини, а према подацима које је издао Републички завод за статистику, и који су једини валидни за Републику Српску, у Републици Српској је живјело 140 Албанаца. Албанци настањују сљедеће општине и градове:
{| border="1" cellpadding="7" style="width: 25%; background: #f9f9f9; border: 1px #AAA solid; border-collapse: collapse; font-size: 85%; float: center;"
|- style="background: #E9E9E9"
|colspan ="7" style="background: bgcolor="#F28500" | Албанци, по општинама и градовима, према попису становништва 2013. у Републици Српској
|-
|style="background: bgcolor="#F5DEB3" | јединица локалне самоуправе|style="background: bgcolor="#FFFF00" | укупно 
|-
| rowspan="1" style="background: #E9E9E9;" | укупно
| style="background: bgcolor="#FFFF00" | 140
|-
| rowspan="1" | Бања Лука
|27
|-
| rowspan="1" | Бијељина
| 17
|-
| rowspan="1" | Брод
| 11
|-
| rowspan="1" | Брчко 
| 105
|-
| rowspan="1" | Градишка
| 29
|-
| rowspan="1" | Дервента
| 1
|-
| rowspan="1" | Добој
| 9
|-
| rowspan="1" | Доњи Жабар
| 2
|-
| rowspan="1" | Зворник
| 5
|-
| rowspan="1" | Источно Сарајево
 Источна Илиџа
 Источно Ново Сарајево
 Пале
| 4
1
2
1
|-
| rowspan="1" | Калиновик
| 1
|-
| rowspan="1" | Козарска Дубица
| 1
|-
| rowspan="1" | Костајница
| 1
|-
| rowspan="1" | Котор Варош
| 1
|-
| rowspan="1" | Лакташи
| 4
|-
| rowspan="1" | Модрича
| 2
|-
| rowspan="1" | Мркоњић Град
| 3
|-
| rowspan="1" | Нови Град
| 1
|-
| rowspan="1" | Ново Горажде
| 1
|-
| rowspan="1" | Приједор
| 16
|-
| rowspan="1" | Прњавор
| 7
|-
| rowspan="1" | Рогатица
| 3
|-
| rowspan="1" | Сребреница
| 2
|-
| rowspan="1" | Угљевик
| 1
|-
|}

Значајне личности 
 Елфета Весели, припадница злогласне јединице Насера Орића и ратни злочинац против које се води судски поступак за свирепо убиство малољетног Слободана Стојановића у околини Зворника.
 Мирсад Мили Латифи, једини Албанац рођен у Љубињу,музичар и члан локалног бенда Рок Терапија, који је као борац Војске Републике Српске погинуо на Чавашкој градини.

Види још 
 Албанци
 Албанци у Србији
 Албанци у Црној Гори
 Срби у Албанији
 Мањински језици у Републици Српској

Напомене

Референце

Литература

Спољашње везе 
 Прилог о Албанцима у БиХ

Етничке групе Републике Српске
Српска