Кишни фактор
Кишни фактор један је од природних фактора који својим утицајем одређује рапрострањеност и опстанак вегетације и човека, као и њену продуктивност. Један је од битних чинилаца валоризације простора. Међу метеоролошким показатељима падавине имају преовладавајући утицај на услове гајења биљака.

Општа разматрања 
Клима је комплексан (посредни) еколошки фактор., који описујемо помоћу различитих климатских елемената, појава и индекса који утичу на развој биљних екосистема и њихово природно распрострањење.
За биљне екосистеме најважније су температуре ваздуха, количине падавина, влага ваздуха и ветар.

Како се климатски услови мењају кроз време, то се одражава на раст и развој свих организама. За одређивање промена климе долази до изражаја временски фактор. Променом неког елемента су везане и промене других елемената и појава.
Годишњи кишни фактор

Кишни фактор, односно годишњи кишни фактор је однос средње годишње количине падавина у милиметрима и средње годишње температуре у степенима C, према Р. Лангу изражен је обрасцем:

ф = Пг : Тг 
 ф - годишњи кишни фактор, 
 Пг - средња годишња количина падавина (mm), 
 Тг - средња годишња температурa (°C).

Кишни фактор климу дели на:

Месечни кишни фактор
За разлику од Р. Ланга педолог проф. др. Миховил Грачанин одредио је кишни фактор за сваки месец, изражен следећим обрасцем: 
КФМ = Пм : Тм
 КФМ - месечни кишни фактор,
 Пм - средња месечна количина падавина у мм,
 Тм - средња месечна температура у степенима Ц.
На основу овога др Грачанин разликовао је:

Помоћу кишног фактора утврђује се колико би милиметар био висок слој воде кад не би било испаравања, отицања по површини и прокапљивања у тло.

Значај кишног фактора 
Резултати биљне производње условљени су између осталог и са количином, распоредом, учесталошћу и интензитетом падавина. Значај падавина је углавном условљен распоредом годишње висине падавина по месецима, а нарочито у вегетационом периоду, када расподела падавина игра изузетно важну улогу у пољопривреди.

Годишње вредности кишног фактора са становишта пољопривреде крију у себи одређене недостатке који се првенствено односе на распоред падавина. Због тога већу пажњу треба посветити месечним вредностима, нарочито у раздобљу активних температура изнад 10 °C, које означавају у ужем смислу, вегетациони период.

Истраживањима утврђено је да се с растом кишног фактора смањује дубина основне обраде тла, те да је у подручјима с мањим кишним фактором треба повећати.

При одређивању дубине обраде, присутни су и други фактори (тип земљишта, култура, састав биљне производње) али климатски, изражен у овом случају кроз кишни фактор, игра свакако значајну, понекад и доминантну улогу, посебно ако се обрада земљишта налази и у функцији корекције климе.

Извори 

Метеорологија