Бибер
__БЕЗКН__ 

-{Piper}-, односно бибер, род је скривеносеменица из породице бибера (-{Piperaceae}-).

Род садржи између једне и две хиљаде врста (према подацима енциклопедије -{„The Plant List”}- 1.457 врста) жбунастих, зељастих и лијанастих биљних форми, а већина од њих су доминантне врсте у својим природним стаништима. Природно станиште за највећи део врста су тропска подручја са обе стране екватора, највише на подручју обе Америке, те у монунским зонама југоисточне Азије. 

Научно име рода долази од санскртске речи „пипали” (-{pippali}-) којом је означавана врста -{Piper longum}- („дуги бибер”), а научну класификацију рода извршио је Карл фон Лине 1753. године. Једна од главних карактеристика код припадника овог рода је присуство алкалоида пиперина (хемијска формула C17H19NO3) у плодовима који им даје оштар укус.

Распрострањеност и опис рода 

Врсте из рода бибера расту у тропским подручјима са обе стране екватора, и настањују углавном ниже спратове тропских кишних шума. Једна врста из овог рода − -{Piper kadsura}- − настањује суптропске делове Јапана и крајњег југа Кореје, и једина је врста која је отпорна на зимске мразеве. У подручјима у којима расту врсте из овог рода обично представљају доминантне биљне заједнице. 

Највећи део врста из рода бибера су зељасте биљке или вреже, док се поједине врсте јављају у грмоликим, или чак формама ниског дрвећа. Поједине врсте, такозвани „мрављи бибери” (типичан пример је врста -{Piper cenocladum}-) живе у симбиозама са мравима. Код већине врста плодови су округле бобице величине зрна грашка, и осушени имају велики значај у гастрономијама широм света. Бибери се размножавају путем семена које у природи разносе разне врсте птица и сисара који се њима хране. 

Иако код већине врста хемијски састав листова и плодова делује одбојно на разне биљождере, неке животињске врсте су развиле отпорност на те супстанце и хране се листовима и стабљикама биберњача.

Врсте 

Према подацима са ботаничке базе података -{„The Plant List”}-, а који се односе на 2013. годину, роду бибера припада 1.457 врста. највећи број врста регистрован је на подручју обе Америке, и то око 700 врста, док је друга по значају област са око 300 регистрованих врста Југоисточна и Јужна Азија. Регистровано је и постојање око 40 врста на острвима јужног Пацифика, те око 15 врста у тропским подручјима Африке.

Неке од најраширенијих и економски најважнијих врста из овог рода су:
 -{Piper nigrum L. typus}- — црни бибер, најраширенија, и економски најважнија врста
 -{Piper methysticum G.Forst.}- — „кава-кава”
 -{Piper betle L.}- — бетел
 -{Piper aduncum L.}- — усколисни бибер, матико
 -{Piper crocatum Ruiz et Pav.}- 
 -{Piper kadsura‎ (Choisy) Ohwi}- − јапански бибер, једина врста отпорна на зимске мразеве
 -{Piper longum L.}- — дуги бибер, познат и као Индијски дуги бибер
 -{Piper magnificum Trel.}- — бибер крупнородни
 -{Piper sylvaticum Roxb.}- — шумски бибер
 -{Piper ornatum N.E.Br.}- − индонежански ендем, успева и као украсна лончарица
 -{Piper guineense Schumach.}- − гвинејски бибер, најраширенија афричка врста
 -{Piper cubeba L.f.}- − кубеб или јавански бибер
 -{Piper auritum Kunth}- − „оха санта”

Види још 
 -{Piperaceae}-
 Црни бибер

Референце

Спољашње везе 

  -{Северноамерике врсте биберњача}-
  -{Кинеске врсте биберњача}-
  -{NCBI таксономска база података}-
  -{Тајландске врсте биберњача}-

 
Piperales
Тропска флора