Строги природни резерват Ртањ
Планина Ртањ налази се у источној Србији, у југозападном делу Карпатско-балканског планинског система.

Настанак планине Ртањ 
Језгро планине изграђено је од творевина девонске старости, измењених магматском активношћу. Преко њих, у воденој — морској средини стварани су карбонатни седименти мезозоика који данас највећим делом изграђују планину. Почетком најмлађе геолошке ере кенозоика, Ртањ се издигао и прешао трајно у копнену фазу. Тада су започели процеси распадања стена и ерозија којима се обликовао Ртањ, чији продукти су се у току неогена таложили у слатководним басенима (моравском и сокобањском) који су окруживали планину.

Над читавим подручјем доминира купасти врх Шиљак, од кога се под различитим угловима спуштају планинске падине. Посебно су интересантни крашки облици рељефа са бројним дубоким јамама и различитим облицима есхумираног субкутаног краса.

Биодиверзитет 
Биодиверзитет планине је релативно добро очуван, са малим антропогеним притиском који се односи пре свега на експлоатацију шума и сакупљање лековитог биља. Према националном законодавству, подручје има статус резервата природе (1958) и објекат је геонаслеђа Србије. Налази се на листи потенцијално значајних ботаничких подручја Србије.

Флора 
У флори планине Ртањ утврђено је присуство 25 ендемичних биљака. Они заједно чине 3,88% флоре Ртња.
Падине окренуте северу су углавном обрасле шумама. Својом лепотом и старошћу издваја се мешовита заједница јеле (-{Abies alba}-) и букве (-{Fagus moesiaca}-), која допире до самог Шиљка. Падине окренуте југу су обрасле заједницама камењара, пашњака и жбуња. Ове заједнице су флористички веома богате и разноврсне. Значајна је појава реликтног степског бадемића (-{Prunnus tenella}-) и више врста орхидеја. Присутне су и врсте: -{Viola grisebachiana}-, -{Genista subcapitata}-, -{Hieracium marmoreum}- и -{Ramonda serbica}-.

Симбол Ртња је познати ртањски чај (-{Satureia kitaibelii}-) који се традиционално сакупља на овој планини, а ртањска метвица (-{Nepeta rtanjensis}-) је стриктни локални ендемит Ртња који је због изузетно ограниченог распрострањења заштићен законом.

Фауна

Сисари 
У фауни сисара планине Ртањ, посебно се истиче фауна слепих мишева, са регистрованих 20 врста, што чини 2/3 укупног броја регистрованих врста слепих мишева у Србији. Карактеристичне су 3 врсте слепих мишева: велики (-{Rhinolophus ferrumequinum}-), мали (-{Rhinolophus hipposideros}-) и јужни потковичар (-{Rhinolophus euryale}-), које су на црвеној листи глобално угрожених врста.
Још једна, данас врло ретка врста, слепо куче (-{Spalax leucodon}-) има станиште на јужној експозицији планине Ртањ. Поред слепог кучета запажене су и рупе које прави степска волухарица (-{Microtus arvalis}-).

Водоземци и гмизавци 
На списку врста водоземаца и гмизаваца које су заштићене Уредбом о Заштити природних реткости налазе се следеће врсте које живе на планини Ртањ:
 -{Salamandra salamandra}- (Linnaeus, 1758)
 -{Mesotriton alpestris}- (Laurenti, 1768)
 -{Lissotriton vulgaris}- (Linnaeus, 1758)
 -{Ablepharus kitaibelii}- (Bibron & Bory, 1833)
 -{Dolichophis caspius}- (Gmelin, 1789)
 -{Zamenis longissima'}-' (Laurenti, 1768)
Планински мрмољак (-{Mesotriton alpestris}-), се по литературним подацима налази у подножју планине са северне стране у непосредној близини цркве Лозице. Оно што је за ову врсту посебно је то да је ово њен најнижи забележени локалитет у Србији.
Кратконоги гуштер (-{Ablepharus kitaibelii}-) има статус строго заштићене врсте у Србији. Нов локалитет ове ретке врсте утврђен је на јужним падинама непосредно испод гребена Кусак.

 Рибе 
Малобројни водотокови подножја планине Ртањ значајни су због присуства аутохтоних врста риба:
 поточна пастрмка (-{Salmo trutta}-),
 поточна мрена (-{Barbus meridionalis}-),
 кркуша (-{Gobio gobio}-).
Врло је битна и популација риба у Врмџанском језеру са аспекта еволутивних промена.

 Птице 
Ртањ, као типично планинско станиште карактерише и велика разноврсност птица. За сада је евидентирано 89 врста, што није њихов коначан број, готово половина евидентираних врста заштићено је Уредбом о заштити природних реткости.
Највише делове Ртња карактеришу птице високопланинских стена, литица и камењара, као што су:
 Белка - (-{Oenanthe oenanthe}-),
 Планинска трепаљка - (-{Anthus spinoletta}-),
 Црна црвенрепка - (-{Phoenicurus ochrurus}-),
 Јаребица камењарка - (-{Alectoris graeca}-),
 Сури орао - (-{Aquila chrysaetos}-),
 Сиви соко - (-{Falco peregrinus}-),
 Кос камењар - (-{Monticola saxatilis}-),
 Ушата шева - (-{Eremophila alpestris}-).

У нешто нижим деловима налазе се високопланински пашњаци са ретко жбунастом вегетацијом. Птице које овде бораве су:
 Пољска шева - (-{Alauda arvensis}-),
 Виноградска стрнадица - (-{Emberiza hortulana}-),
 Препелица - (-{Coturnix coturnix}-),
 Пољска јаребица - (-{Perdix perdix}-).
 Смањењем надморске висине повећава се учесталост жбунасте вегетације, тако да се јављају следеће врсте:
 Стрнадица жутовољка - (-{Emberiza citrinella}-),
 Велика стрнадица - (-{Miliaria calandra}-),
 Обична грмуша - (-{Sylvia communis}-).

У дну планине са јужне стране налазе се термофилни камењари са шибљацима и са врстама као што су:
 Пупавац - (-{Upupa epops}-),
 Кос - (-{Turdus merula}-),
 Велика сеница - (-{Parus major}-),
 Сеница шљиварка - (-{Parus lugubris}-).

Северна страна планине је покривена шумом. У вишим деловима, изнад 1000 мнв, јавља се мешовита шума јеле и букве и у њој се налазе следеће карактеристичне врсте:
 Црна жуна - (-{Dryocopos martius}-),
 Беловрата мухарица - (-{Ficedula albicollis}-),
 Дрозд имелаш - (-{Turdus viscivorus}-),
 Јелова сеница - (-{Parus ater}-).
 У нижим деловима су чисте букове шуме са карактеристичном фауном птица:
 Велика сеница - (-{Parus major}-),
 Плава сеница - (-{Parus coeruleus}-),
 Зеба - (-{Fringilla coelebs}-),
 Мишар - (-{Buteo buteo}-),
 Шумска сова - (-{Strix aluco}-),
 Голуб гривнаш - (-{Columba palumbus}-),
 Велики детлић - (-{Dendrocopos major}-).

Пољопривредне површине у подножју планине одликују се птицама културних поља у побрђу. Овде су карактеристичне следеце врсте:
 Грлица - (-{Streptopelia turtur}-),
 Шумска шева - (-{Lullula arborea}-),
 Обична грмуша - (-{Sylvia communis}-),
 Сива врана - (-{Corvus cornix}-),
 Сврака - (-{Pica pica}-),
 Чворак - (-{Sturnus vulgaris}-'').

Референце

Литература 
 Заштићена природна добра Србије (2. изд.). Министарство животне средине, рударства и просторног планирања. Завод за заштиту природе Србије. 2011

Спољашње везе 

 Завод за заштиту природе Србије
 Министарство животне средине и просторног планирања Републике Србије
 Регистар заштићених добара

Споменици природе Србије
Заштита природе
Екологија
Ртањ
Зајечарски управни округ