Пелин
-{Artemisia}- или пелини разноврстан је и бројан род биљака из породице главочика (-{Asteraceae}-) који чини између 200 и 400 појединачних врста. У природи врсте из овог рода расту углавном у аридним и семиаридним подручјима на обе хемисфере.

Научну систематизацију рода урадио је Карл фон Лине 1753. године, а име рода потиче или од имена старогрчке богиње лова и дивљине Артемиде или од легендарне владарке и ботаничарке из Карије Артемизије II (умрла вероватно 350. године пре нове ере).

Род пелина чине вишегодишње зељасте, полужбунасте и жбунасте биљке, а већина врста је позната по свом горком укусу који добијају од терпеноида и лактона. Цветови су јако мали, а опрашивање се врши искључиво путем ветра. Листови су са горње стране код већине врста прекривени беличастим длачицама. Пелини најбоље расту на сувом, сунчаном и храњивим материјама сиромашном земљишту. 

Неке од најпознатијих врста овог рода су дивљи пелин (-{A. vulgaris}-), обични пелин (-{A. absinthium}-), естрагон (-{A. dracunculus}-), бели пелин (-{Artemisia herba-alba}-) и други.

Основне карактеристике 
Биљке из рода пелина су вишегодишње (ретко једногодишње) зељасте и жбунасте биљке висине између 3 и 150 центиметара, са јаким, вретенастим и дрвенастим корењем. Специфичне су по свом горком укусу који добијају од органских једињења терпеноида које садрже листови ових биљака.

Стабла су углавном права, мање дебљине и сребрнасте до беличасте боје. Имају троугласту физиономију. Листови су наизменично распоређени и са једног чвора избија углавном по један лист, сложени су и подељени у више режњева (перасти тип листа). Листови су много крупнији у доњем делу биљке, а са висином им величина опада. 

Цветови су углавном мањи, углавном жути, ређе црвенкасти и формирани у виду метлица. Сваки цветић има јајаст облик, дужине између 1 и 10 милиметара. Пелини су вишедоме биљке, а на једној биљци се налазе и мушки и женски цветови. Опрашивање се врсти помоћу ветра. 

Неке врсте попут естрагона размножавају се углавном преко ризомастог корења.

Употреба 
Код неких припадника овог рода листови су доста ароматични и имају екстремно горак укус, а неки су нашли употребу у прехрамбеној индустрији и у медицини. Естрагон се тако користи као зачинска биљка, а нарочито је популаран као зачин у француској кухињи. Обични пелин се због своје горчине од давнина користио као средство за борбу против бува, мољаца и других инсеката, а данас се користи за ароматизацију алкохолних пића попут вермута и апсинта. На Балканском полуострву производи се карактеристичан ликер пелинковац са интензивном аромом пелина и око 35% алкохола.  

Жбунаста врста -{-{Artemisia arborescens}-}- („дрвенасти пелин” или шиба) на Бликсом Истоку користи се као чај у комбинацији са листовима нане. Неколико врста се узгаја као украсне биљке. 

Органско једињење артемисинин и његови деривати који се добијају екстракцијом из листова слатког пелина (-{Artemisia annua}-) представљају једно од најефикаснијих средстава у борби против маларије. Једињење сантонин које се налази присутно код врсте -{Artemisia cina}- ефикасно делује на избацивање паразита из организма (посебно глиста). Кинески пелин (-{Artemisia argyi}-) има широку употребу у традиционалној кинеској медицини. 

Врста -{Artemisia austriaca}- благотворно утиче на смањење симптома услед зависности од морфијума.

Најпознатије врсте 

-{Artemisia abrotanum}- 
-{Artemisia absinthium}- − обични пелин
-{Artemisia afra}- 
-{Artemisia alaskana}- 
-{Artemisia aleutica}- 
-{Artemisia annua}- − слатки пелин
-{Artemisia arbuscula}- 
-{Artemisia argyi}- − кинески пелин
-{Artemisia biennis}- 
-{Artemisia bigelovii}- 
-{Artemisia borealis}- 
-{Artemisia campestris}- 
-{Artemisia californica}- 
-{Artemisia cana}- 
-{Artemisia cina}- 
-{Artemisia dracunculus}- − естрагон
-{Artemisia douglasiana}- 
-{Artemisia filifolia}- 
-{Artemisia frigida}- 
-{Artemisia herba-alba}- − бели пелин
-{Artemisia lactiflora}- 
-{Artemisia maritima}- 
-{Artemisia michauxiana}- 
-{Artemisia nesiotica}- 
-{Artemisia norvegica}- 
-{Artemisia nova}- 
-{Artemisia pallens}- 
-{Artemisia palmeri}- 
-{Artemisia papposa}-
-{Artemisia pedatifida}- 
-{Artemisia pontica}- − римски пелин, понтијски пелин
-{Artemisia porteri}- 
-{Artemisia princeps}- 
-{Artemisia pygmaea}- 
-{Artemisia pycnocephala}- 
-{Artemisia rigida}- 
-{Artemisia rothrockii}- 
-{Artemisia scoparia}- 
-{Artemisia spinescens}- 
-{Artemisia suksdorfii}- 
-{Artemisia tilesii}- 
-{Artemisia tridentata}- 
-{Artemisia tripartita}- 
-{Artemisia verlotiorum}- 
-{Artemisia vulgaris}- − дивљи пелин

Види још 
 Обични пелин
 -{Asteraceae}- (главочике)

Референце

Спољашње везе 

 -{Flora Europaea: Artemisia}-
 -{Plantarium: Artemisia }-
 -{Chinese Plant Names: Artemisia species list and Seriphidium species list}-
 -{Flora of Pakistan: Artemisia and Seriphidium species list}-

 
Флора Азије
Флора Европе
Флора Северне Америке
Флора Африке
Лековите биљке