Žutoglava pliska
Žutoglava pliska () mala je ptica pevačica iz familije pliski i trepteljki -{Motacillidae}-.

Etimologija 
Termin citrine odnosi se na žutu obojenost ptica.

Taksonomija 
Njihova sistematika, filogenija i taksonomija su objekat žustrih debata s početka 21 veka. To je zato što vrsta formira kriptični kompleks vrsta, ukrštajući se sa istočnom žutom pliskom (-{M. tschutschensis }-) i zapadnom žutom pliskom (-{M. flava}-). Budućnost pripadnosti ove vrste određenom višem taksonu se ne nazire u skorijoj budućnosti.

-{Motacilla}- je latinsko ime za belu plisku i predstavlja deminutiv od reči -{motare}-, „kretati se” i reči koja se još od Srednjeg veka tumači pogrešno, -{cilla}- sa značenjem „rep”. Specijsko -{citreola}- je od latinskog „limun žuto”.

Opis 
To je vitka, 15,5–17 cm dugačka ptica, sa dugačkim, stalno „klackajućim” repom, karakterističnom pojavom za rod Motacilla. Odrasli mužjak je u osnovi obojen sivom ili crnom na leđima sa belim tonovima na perima krila, jarko žutim stomakom i glavom, pri čemu je teme crno. U toku zime, žuto perje može pobeleti, glava postaje braon sa žutom obrvom (-{supercillium}-). Odrasle ženke su slične mužjacima u zimskom perju, s tim da su boje dosta ispranije.

Distribucija 
Vrsta se gnezdi u centralno-severnoj Aziji na vlažnim livadama i tundri. Migrira u toku zime u južnu Aziju, najčešće u viosokoplaninske regione. Ima tendenciju širenja areala rasprostranjena ka zapadu, što je i dokazano 2016 godine kada je zabeleženo prvo gnežđenje na Balkanskom poluostrvu, na Vlasinskom jezeru

Ekologija 
Ovo je insektivorna ptica otvorenih staništa blizu vode kao što su vlažne livade, tresetišta. Gnezdi se na zemlji, u travi, gde polaže od 4 do 5 jaja.

Reference 

Motacilla
Птице Европе
Птице Азије