Тектонски облици рељефа Нишке котлине
Тектонски облици рељефа Нишке котлине настали су током бурне геолошке прошлости процесима, који су захватили њено дно и обод, а манифестовали су се убирањем, најахивањем, раседањем и разламањем скоро свих слојева.

Положај 
Као посебна тектонска целина Југоисточне Србије Нишка котлина лежи лежи између: 

Шест планинских јединица — Селичевица, Сува планина, Сврљишке планине, Калафат, Попова глава и Мали Јастребац, 

Четири морфотектонске јединице — Селичевица и Попова глава, Сува планина и Калафат, Сврљишке планине, Мали Јастребац.

Настанак тектонских облика рељефа 
Вишефазни тектонски покрети довели су у Нишкој котлини слојева земљишта у скоро увек дискордантан положај, мада се примећује да код свих преовлађује нагиб ка југозападу. По томе, закључено је да се извор потисака за област Нишке котлине, највероватније налазио у рејону Малог Јастребца и Селичевице. Потисак је нарочито деловао за време алпског орогена када су под његовим дејством скоро сви старији слојеви јако поремећени, убрани, извијени или налегли једни на друге. Такође сматра се да је стварање Нишке котлинске области почело са бајкалским и каледонским да би се преко херцинских наставило и олигомиоценским покретима.

У морфотектонском склопу макрорељефа Нишке котлине, тектонски су предиспонирани и локални басени (јелашнички, студенски и светојовански) као и клисуре које их, као морфолошке споне, везују и одвајају.

Извори

Литертура 
 Павловић А.М., Марковић Ђ.Ј. (1995.): Географске регије Југославије (Србија и Црна Гора), Савремена администрација, Београд 
 Ристановић С. (1995.): Кроз Србију и Црну Гору, Београд 
 Стаменковић С. (2001.): Географска енциклопедија насеља Србије, Београд
 Ћирић В.Ј. (1970.): Природно географске основе урбанизације Ниша – аналитичко студијски прилози урбанизацији града, Катедра за географију и историју више педагошке школе у Нишу, Ниш

Спољашње везе 

Географија Србије
Географија Ниша