Om PSI direktivet (Public sector information) og om mulighederne i det kommende eContentPlus program (Dette foredrag er på engelsk): SEMD. FO–en færøsk metadata-portal for geodata v/Petur Nielsen, Føroya Dátasavn (FO) Centrale kort- og GIS-brugere på Færøerne er i fællesskab gået sammen om at etablere en samlet oversigt–en metadatabase-over de geodata, der bliver producerede og er i omløb på øerne. Foredraget vil beskrive tilgangen til projektet: motivering af og accept fra div. partnere, organisation og valg af applikationer. Int. standarder og specielt ISO-19115 om geodata vil blive berørt. Metadata for de færøske adresser vil blive gennemgået. 15 min Opsamling/debat 10-15 min Pause 14: 00-14: 15 3 Et godt adressesystem–til nytte for samfundet Eksempler på hvordan adressesystemet anvendes indenfor vigtige samfundsområder: Hvad er resultaterne og hvad siger brugerne? Kan effekten måles, dokumenteres eller analyseres? Hvad kan vi lære? Er der barrierer og problemer, som hindrer en god udnyttelse: Kvalitetsproblemer, konservatisme, teknik, distribution, pris eller andre vilkår for brug? Hvorfor er der brugere som ikke anvender de offentlige basisdata? 3.1 Værdien af gode adresser: Konsekvensanalyse af flertydige vejnavne i Danmark v/Morten Lind, Erhvervs- og Byggestyrelsen (DK) I Danmark optræder ca. 500 vejnavne mere end en gang indenfor samme postnummer. På disse veje er en normal adresse bestående af vejnavn, husnummer og postnummer ikke entydig. Vi har i fællesskab kortlagt problemet og udarbejdet en løsning. Firmaet DevoTeam udarbejdet en konsekvensanalyse: hvad er samfundets omkostninger ved, at problemet eksisterer: Hvordan sætter man værdi på et dårligt adressesystem? Hvad koster menneskeliv, når ambulancen kører til forkert adresse? Hvad koster forsinket post eller vareleverancer? 20-25 min 3.2 Bedre adresser–kommunernes arbejde og erfaringer v/Anna Christiansen, Københavns kommune (DK) Mange store virksomheder har kun en enkelt eller nogle få adresser, selvom der er mange indgange hvorfra folk kan ankomme. Med et eksempel fra København vises hvordan kommunen samarbejdede med ejeren, brandvæsenet og andre om at fastsætte individuelle adresser til hver enkelt indgang i et stort butikscenter. Hvad var omkostningerne–og hvad er fordelene? Adressebegrebet–hvad er en adresse? hvem bestemmer? Indlæg om hvad en "adresse" er historisk og i dag: Hvilke adressebegreber anvender vi? Hvad siger love og forskrifter? Hvem har "farsrollen", dvs. ansvaret for adressesystemet? Hvad betyder det at adresser er "referencedata"? Hvordan identificeres en adresse? Hvilke standarder gælder? Hvordan deler vi adresseoplysninger? Adressebegreb, -myndighed og adresserne som referencedata i Danmark Morten Lind, Erhvervs- og Byggestyrelsen (DK) Om adressebegrebet i den nye lov om bygnings- og boligregistrering (BBR), om adressemyndigheden (adresser fastsættes ét sted) og det nye BBR-systemm (adresser registreres ét sted), om informationsløs adresse-identifikation (UUID ét sted) og om Offentlig Informationsserver (OIS) og offentlige Adresse webservices (AWS) (adgang til adresser ét sted). Personadressebegrep v/Coen Hendriks, Statistisk Sentralbyrå (NO) Adresse som grunndata for personer. En vil se på dagens adressebegrep og tenkte fremtidige adressebegrep. Dette sett i sammenheng med et arbeid der en ser på et nytt folkeregister i Norge.