er omfattet af regnskabsregler fastsat ved eller i henhold til lovgivningen for finansielle virksomheder, 2) er omfattet af lov om landets regnskabsvæsen eller 3) udelukkende er omfattet af regnskabsregler fastsat ved eller i henhold til lagtingslov om kommunernes styrelse. Årsrapporten 1) årsregnskab for en af virksomheden ledet koncern (koncernregnskab), 2) ledelsesberetning for virksomheden og for en af virksomheden ledet koncern og 3) ledelsespåtegning. Stk. 3. Fællesbetegnelsen for de i stk. 1 og 2 omhandlede regnskaber, beretninger og påtegninger er "årsrapport". Stk. 4. Et regnskab, som en virksomhed udelukkende udarbejder til eget brug, er ikke en årsrapport efter denne lov. Aflægger en virksomhed et regnskab, der ikke er en årsrapport efter denne lov, må det ikke betegnes som årsrapport, og det skal såvel i form som indhold fremstå, så det ikke kan forveksles med en sådan årsrapport. De omfattede virksomhedsformer 1) Aktieselskaber, partnerselskaber (kommanditaktieselskaber) og anpartsselskaber, 2) interessentskaber og kommanditselskaber, hvori alle interessenterne henholdsvis komplementarerne er 4) ein nettoumsetning upp á 14 mió. kr. og 3) et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 10. Undtagelse for visse interessent- og kommanditselskaber 1) dets regnskab ved fuld konsolidering, pro rata-konsolidering eller ved indregning og måling til regnskabsmæssig indre værdi indgår i et koncernregnskab, der er aflagt af en interessent eller komplementar eller af en af disses modervirksomheder i stedet, 2) interessenten eller komplementaren har hjemsted her i landet eller henhører under lovgivningen i et EU/EØS-land, eller i et andet land der for Færøerne er indgået aftale med, 3) koncernregnskabet er udarbejdet efter reglerne i denne lov eller, hvis interessenten, komplementaren eller den pågældende modervirksomhed er udenlandsk, efter reglerne i Rådets direktiv 83/349/EØF med senere ændringer, jf. bilag 3, og det er revideret og offentliggjort efter de nævnte regler og dattervirksomhedens regnskab ved fuld konsolidering eller ved indregning og måling til regnskabsmæssig indre værdi indgår i et koncernregnskab, der er aflagt af en modervirksomhed eller af en højere liggende modervirksomhed i stedet, 2) modervirksomheden eller den højere modervirksomhed henhører under lovgivningen her i landet, i et EU/EØS-land, eller i et andet land der for Færøerne er indgået aftale med, 3) koncernregnskabet er udarbejdet efter reglerne i denne lov eller, hvis den pågældende modervirksomhed er udenlandsk, efter reglerne i Rådets direktiv 83/349/EØF med senere ændringer, jf. bilag 3, og det er revideret og offentliggjort efter de nævnte regler, Undantøk fyri dótturfeløg hjá landspartafeløgum 3) Kapitel 2 Ledelsens ansvar for aflæggelse af årsrapporten 1) hvorvidt årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med lovgivningens og eventuelle standarders krav samt eventuelle krav i vedtægter eller aftale, og 2) 4) hvørt ársroknskapurin og ein møguligur samtaksroknskapur gevur eina rættvísandi mynd av ognum og skyldum, fíggjarstøðu og úrslitinum hjá virkinum og samtakinum. Stk. 3. Ásetingin í stk. 2 er ikki galdandi fyri virkir, ið einans geva út skuldarinstrument, sum eru upptikin til handil á einum reguleraðum marknaði í einum ES/EBS-landi, hvørs áljóðandi virði pr. eind er minst 50.000 evrur, ella hvør áljóðandi virði pr. eind á útgávudegnum svarar til minst 50.000 evrur, tá skuldarinstrumentið er givið út í einum øðrum gjaldoyra enn evru. Stk. 5. 4) Har ledelsen indføjet supplerende beretninger i årsrapporten, skal medlemmerne af de ansvarlige ledelsesorganer i ledelsespåtegningen erklære, hvorvidt beretningen giver eina rættvísandi frágreiðing inden for rammerne af almindeligt anerkendte retningslinjer for sådanne beretninger. Stk. 2. Årsrapporten skal udarbejdes således, at den støtter regnskabsbrugerne i deres økonomiske beslutninger. De omhandlede regnskabsbrugere er personer, virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder m. v., hvis økonomiske beslutninger normalt må forventes at blive påvirket af en årsrapport, herunder nuværende og mulige virksomhedsdeltagere, kreditorer, medarbejdere, kunder, alliancepartnere, lokalsamfundet samt tilskudsgivende og fiskale myndigheder. De omhandlede beslutninger vedrører 1) placering af regnskabsbrugerens egne ressourcer, 2) ledelsens forvaltning af virksomhedens ressourcer og etablering af deltagelse i fælles ledelse over en anden virksomhed eller 3) Anvendelse af den i 2. pkt. anførte omlægningsperiode på op til 18 måneder forudsætter, at etableringen af det omhandlede forhold er sket inden for omlægningsperioden, medmindre det ikke har været muligt for virksomheden at ændre regnskabsåret inden for denne periode på grund af forhold, som er ude af virksomhedens kontrol. Stk. 5. Modervirksomheder og dattervirksomheder skal sikre, at dattervirksomhederne har samme regnskabsår som modervirksomheden, medmindre det ikke er muligt på grund af forhold, som er ude af modervirksomhedens og dattervirksomhedens kontrol. Kapitel 4 Rækkefølge m. v. af årsrapportens bestanddele Stk. 2. Ledelsesberetningen for modervirksomheden og koncernen kan sammendrages, hvis de oplysninger, der er forskellige for modervirksomheden og koncernen, fremgår hver for sig af den samlede beretning. Stk. 3. Supplerende beretninger, der knyttes til årsrapporten, skal placeres særskilt i denne efter de lovpligtige bestanddele. Stk. 2. Posterne i resultatopgørelsen skal klassificeres efter virksomhedens art og aktiviteternes omfang. Balancen skal i det mindste vise de i bilag 2, skema 1, opregnede, relevante hovedposter og romertalsposter. Opstillingerne skal i øvrigt vise de poster, der er nødvendige for at vise virksomhedsdeltagernes indskud og andel i overskud eller underskud. Stk. 3. Indregnede forhold, der ikke vedrører de erhvervsmæssige aktiviteter, skal klassificeres således, at de tydeligt fremstår adskilt fra de erhvervsmæssige aktiviteter i balance og resultatopgørelse. Indregning og måling Stk. 2. En virksomhed, der ejes personligt af en eller flere indehavere, kan undlade at indregne de af indehaverens aktiver og forpligtelser, som ikke vedrører de erhvervsmæssige aktiviteter. Stk. 3. En virksomhed, der ejes personligt af en enkelt indehaver eller af ægtefæller i fællesskab, og hvor indehaveren henholdsvis ægtefællerne ejer aktiver, forpligtelser, eventualforpligtelser eller pantsætninger, som ikke vedrører de erhvervsdrivende aktiviteter, skal særskilt oplyse, 1) om den undlader at indregne de pågældende aktiver og forpligtelser, om den undlader at oplyse om de pågældende pantsætninger, og 4) hvorledes der er taget hensyn til indehaverens og ægtefællens indbyrdes formueforhold. Afsnit I Regnskabsklasse B Kapitel 6 Udarbejdelse af årsrapport Generelle bestemmelser Stk. 2. Hvis en modervirksomheds oplysninger er de samme som koncernens oplysninger, kan modervirksomheden undlade at give oplysningerne i sit eget årsregnskab og ledelsesberetning. Stk. 3. Første gang en virksomhed, der har været omfattet af regnskabsklasse A, aflægger årsrapport efter reglerne i regnskabsklasse B, kan virksomheden benytte sig af følgende lempelser: Stk. 2. Posterne skal anføres særskilt og i den rækkefølge, som er angivet i skemaerne. Poster, der er betegnet med arabertal (1, 2, 3 osv.) , kan opdeles. Nye arabertalsposter kan tilføjes, hvis deres indhold ikke er dækket af en eksisterende post. Stk. 3. Arabertalsposterne kan sammendrages, hvis sammendragningen fremmer overskueligheden. Stk. 4. Opstilling og benævnelse af arabertalsposter skal tilpasses, når virksomhedens særlige karakter gør det påkrævet. Stk. 5. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan ændre bilag 2, herunder foreskrive særlige skemaer, hvis der er behov herfor for virksomheder, hvis struktur og postbehov ikke kan tilgodeses ved lovens regler om tilpasning af skemaer eller som følge af ændringer i markedsvilkår eller internationale standarder. Stk. 2. I posterne "Produktionsomkostninger", "Distributionsomkostninger" og "Administrationsomkostninger" i den funktionsopdelte resultatopgørelse medregnes af- og nedskrivninger på aktiver samt personaleomkostninger, som er knyttet til de nævnte funktioner. 1) Posterne nr. 1-5 i bilag 2, skema 3, og 2) posterne nr. 1-3 og 6 i bilag 2, skema 4. Kapitel 7 Indregning og måling Generelle bestemmelser Stk. 2. En forpligtelse skal indregnes i balancen, når det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil fragå virksomheden og forpligtelsens værdi kan måles pålideligt. Stk. 3. Ved indregning og måling af aktiver og forpligtelser skal der tages hensyn til alle forhold, herunder forudsigelige risici og tab, der fremkommer inden det tidspunkt, hvor årsrapporten udarbejdes, og som bekræfter eller afkræfter forhold, som er opstået senest på balancedagen. 1) rokna virkiskapital, sum ikki er inngoldin til fulnar, uppí sum ágóða, jvb. allýsingina av ogn í fylgiskjali 1, C, nr. 1, sbr. stk. 2, ella 2) uttan mun til allýsingina av ogn í fylgiskjali 1, C, nr. 1 týðiliga draga frá eina upphædd samsvarandi við virkiskapital, sum ikki er inngoldin til fulnar, undir virkiskapitalinum, jvb. stk. 3. Stk. 2. Við bruttopresentasjón, smr. stk. 1, nr. 1, skal virkið umflokka eina upphædd samsvarandi við ikki inngoldnan virkiskapital frá postinum Flutt yvirskot ella einum øðrum posti, ið kann brúkast til vinningsbýti undir eginognini, til postin Tiltakspeningur fyri ikki inngoldnan virkiskapital. Hesin tiltakspeningurin kann ikki eliminerast við virkisins undirskoti ella minkast á annan hátt. Tó skal tiltakspeningurin strikast ella minkast í tann mun, virkiskapitalurin verður inngoldin til virkið. Stk. 3. Við nettopresentasjón, jvb. stk. 1, nr. 2, skal virkið umflokka eina upphædd samsvarandi við ikki inngoldnan virkiskapital frá postinum Flutt yvirskot ella einum øðrum posti, ið ikki kann brúkast til vinningsbýti undir eginognini, til postin Tiltakspeningur fyri ikki inngoldnan virkiskapital. Hesin tiltakspeningur kann ikki eliminerast við virkisins undirskoti ella minkast á annan hátt. Tó skal tiltakspeningurin strikast ella minkast í tann mun, virkiskapitalurin verður inngoldin til fyritøkuna. Stk. 2. Er det ikke muligt at fastsætte en genindvindingsværdi for det enkelte aktiv, skal aktiverne vurderes samlet i den mindste gruppe af aktiver, hvor der ved en samlet vurdering kan fastsættes en pålidelig genindvindingsværdi. En nedskrivning af en sådan gruppe af aktiver fordeles systematisk på de enkelte aktiver. indtægter og omkostninger ved køb og salg af egne kapitalandele, i det omfang kapitalandelene ikke indregnes i balancen, 3) indtægter og omkostninger, der hidrører fra aktiver og forpligtelser, som virksomheden udelukkende benytter til at sikre værdien af aktiver og forpligtelser, som virksomheden forventer at modtage eller påtage sig, og tilbageførsel af sådanne beløb, Stk. 3. Indskud, udlodning og uddeling, der sker som led i kapitalfremskaffelse, tilbageførsel af indskudt kapital henholdsvis fordeling af overskud til virksomhedsdeltagerne, må ikke indregnes i resultatopgørelsen, men skal indregnes direkte på egenkapitalen. Ændring af regnskabspraksis Stk. 3.3) Landsstýrismaðurin kann áseta reglur, ið víkja frá stk. 1 og 2, fyri virki, sum áður hava latið ársfrásøgn eftir einum øðrum regluverki enn hesari lóg í tann mun, tað er neyðugt til tess at lætta umskifti til nýtsluna av hesi lóg. Ændring af regnskabsmæssige skøn og fejl Årets tilbageførsler af op- og nedskrivninger på omsætningsaktiver. 3) Årets nedskrivninger af omsætningsaktiver, som overstiger normale nedskrivninger. Forpligtelser og eventualforpligtelser Stk. 2. Har virksomheden indgået leje-eller leasingkontrakter, skal forpligtelserne i henhold til kontrakterne særskilt angives, medmindre de er indregnet i balancen. Stk. 3. De i stk. 1 og 2 omhandlede forpligtelser over for en modervirksomhed og dennes øvrige dattervirksomheder skal oplyses særskilt, specificeret for hver kategori. Stk. 4. Har virksomheden stillet pant eller anden sikkerhed i aktiver, skal den oplyse dette og herunder angive det samlede omfang af pantsætningerne samt de pantsatte aktivers samlede regnskabsmæssige værdi. Klassifikation Nærtstående parter m. v. Stk. 2. Virksomheden skal endvidere for hver dattervirksomhed og associeret virksomhed oplyse, 1) hvor stor en andel virksomheden ejer og 2) størrelsen af egenkapital og resultat ifølge den senest godkendte årsrapport. Stk. 2. De faktiske omkostninger ved stiftelse af et aktieselskab og ved forhøjelse af aktiekapitalen skal oplyses i førstkommende årsrapport. 1) antal og pålydende værdi med angivelse af procentdel af virksomhedskapitalen af egne kapitalandele i virksomhedens beholdning, 2) antal og pålydende værdi med angivelse af procentdel af virksomhedskapitalen af de egne kapitalandele, der er erhvervet henholdsvis afhændet i regnskabsåret, samt størrelsen af den samlede købesum henholdsvis salgssum og 3) årsagen til regnskabsårets erhvervelser af egne kapitalandele. Stk. 2. Tilsvarende oplysninger skal gives for de egne kapitalandele, virksomheden har erhvervet til sikkerhed. Virksomhedens væsentligste aktiviteter Ledelsesberetning Afsnit IV Regnskabsklasse C Kapitel 9 Udarbejdelse af årsrapport Generelle bestemmelser Stk. 2. Hvis en modervirksomheds oplysninger er de samme som koncernens oplysninger, kan modervirksomheden undlade at give oplysningerne i sit eget årsregnskab og ledelsesberetning. Stk. 3. Første gang en virksomhed, der har været omfattet af regnskabsklasse A eller B, aflægger årsrapport efter reglerne i regnskabsklasse C, kan virksomheden benytte sig af følgende lempelser: årets tilbageførsler af tidligere års op skrivninger og de samlede opskrivninger på balancetidspunktet. 3) Ned- og afskrivninger: a) Ned- og afskrivninger ved det foregående regnskabsårs slutning, b) årets nedskrivninger, c) årets afskrivninger, årets ned- og afskrivninger på afhændede og udrangerede aktiver, e) årets tilbageførsler af tidligere års ned skrivninger samt tilbageførsel af de samlede af- og nedskrivninger på aktiver, der i året er afhændet eller udgået af driften, og f) de samlede af- og nedskrivninger på balancetidspunktet. Forpligtelser Stk. 2. Har en kreditor tilkendegivet at ville træde tilbage til fordel for alle virksomhedens andre kreditorer med henblik på dækning for deres tilgodehavender i virksomheden, skal der for hver forpligtelse, som er omfattet af tilbagetrædelsen, oplyses det udestående beløb, tidspunktet for forfald og eventuelle særlige vilkår for tilbagetrædelsen. Stk. 2. Upplýsingarnar sambært stk. 1 skulu lýsa slagið og handilsliga endamálið við tiltøkunum. Stór virkir skulu eisini upplýsa um teir váðar og fyrimunir, ið eru knýttir at tiltøkum, og fíggjarligu ávirkanina av hesum. Resultatopgørelsen Stk. 2. 4) En stor virksomhed skal angive det samlede honorar for regnskabsåret til den revisionsvirksomhed, der udfører den lovpligtige revision, og til revisionsvirksomhedens dattervirksomheder. Upplýsingin skal útgreinast í samsýning fyri lógarkravda grannskoðan av ársroknskapinum, samsýning fyri aðrar váttanaruppgávur við trygd, samsýning fyri skattaráðgeving og samsýning fyri aðrar tænastur. For de i 1. pkt. omhandlede beløb skal angives de tilsvarende beløb for det foregående regnskabsår. Stk. 3.4) Eitt virki kann lata vera við at lata upplýsingarnar sambært stk. 2, um so er, at roknskapurin hjá virkinum við fullari konsolidering er partur av einum samtaksroknskapi, har sum upplýsingin verður givin fyri samtakið sum heild, og samtaksroknskapurin er gjørdur av einum móðurfelag, ið hoyrir undir føroyska lóggávu ella lóggávuna í einum ES/EBS-landi Nærtstående parter m. v. Stk. 2. Starvsfólkaútreiðslurnar hjá virkinum skulu útgreinast í lønir, eftirlønir og aðrar útreiðslur til sosiala trygging, uttan so, at hetta greitt sæst á úrslitauppgerðini. Stk. 3. Samsvarandi upplýsingar og upphæddir, sbr. stk. 1 og 2, fyri undanfarna roknskaparár skulu nevnast. Stk. 2. De tilsvarende oplysninger og beløb for det foregående regnskabsår skal angives. Stk. 3. Hvis oplysninger efter stk. 1 vil føre til, at der vises beløb for et enkelt medlem af en ledelseskategori, kan beløbene i stedet Stk. 2.4) Nærstandandi partar vera allýstir sbr. pkt. 2 í samsvari við allýsingina í altjóða roknskaparstandardinum IAS 24, soleiðis sum hesin er samtyktur av Kommissiónini í samsvari við fyriskipanina hjá Evropatinginum og Ráðnum, um nýtslu av altjóða roknskaparstandardunum, og broytingum í allýsingini, sum er viðtikin av Kommissiónini í samsvari við nevndu fyriskipan. Landssstýrismaðurin kann seta reglurnar í IAS 24 viðvíkjandi allýsing av nærstandandi í gildi við kunngerð við tilvísing til heiti, nummar og dagfesting fyri, nær tær eru undirritaðar av skikkaðum myndugleikum. Stk. 3. Tær upplýsingar, sum eru nevndar í stk. 1 nýtast ikki at vera latnar, um transaktiónirnar eru farnar fram ímillum virkið og eitt ella fleiri av teimum dótturvirkjum, sum virkið einsamalt eigur. Stk. 4. Upplýsingar um einstakar transaktiónir sambært stk. 1 kunnu bólkast eftir teirra eyðkennum, uttan so, at serligir upplýsingar eru neyðugir fyri at skilja avleiðingarnar, av transaksjónum við nærstandandi pørtum, fyri fíggjarstøðuna hjá virkinum. Stk. 5. 4) Ud over de i stk. 1,1. pkt. , nævnte oplysninger skal virksomheden oplyse om de nærtstående parter, som har bestemmende indflydelse på virksomheden. Oplysningerne skal omfatte navn, bopæl, for virksomheders vedkommende hjemsted, og grundlaget for den bestemmende indflydelse. beskrive virksomhedens påvirkning af det eksterne miljø og foranstaltninger til forebyggelse, reduktion eller afhjælpning af skader herpå, 10) beskrive forsknings- og udviklingsaktiviteter i eller for virksomheden og 11) omtale filialer i udlandet. Stk. 2. I det omfang det er nødvendigt for at forstå virksomhedens udvikling, resultat og finansielle stilling, skal store virksomheder endvidere supplere redegørelsen i henhold til stk. 1, nr. 4, med oplysninger om ikkefinansielle forhold, som er relevante for de specifikke aktiviteter, herunder oplysninger vedrørende miljø- og personaleforhold. 1) årets nettoomsætning, resultat af ordinær primær drift, resultat af finansielle poster, resultat af ekstraordinære poster, årets resultat, balancesum, investeringer i materielle anlægsaktiver, egenkapital og de nøgletal, som efter virksomhedens forhold er nødvendige, og 2) de i nr. 1 nævnte tal for de fire foregående regnskabsår. Stk. 3.4) 3) Hvis en modervirksomheds oplysninger er de samme som koncernens oplysninger, kan modervirksomheden undlade at give oplysningerne i sit eget årsregnskab og ledelsesberetning. Stk. 4. 4) (Strikað). Klassifikation og opstilling Oplysninger 1) summen af de aktiver, der er anvendt i virksomhedens primære omsætningsskabende aktiviteter, og 2) summen af de forpligtelser, der er opstået som følge af virksomhedens primære omsætningsskabende aktiviteter. Stk. 2.3) Opdelingen i stk. 1 skal vises for den af de to dimensioner af segmenter, forretning eller geografi, som i virksomhedens interne organisations- og ledelsesstruktur og dens interne økonomiske rapporteringssystem til virkisins og øverste ledelse er den primære. Stk. 3. En virksomhed, der er modervirksomhed i en koncern, kan undlade at vise de i stk. 1 og 2 nævnte oplysninger i årsregnskabet, hvis virksomheden aflægger koncernregnskab, hvori der gives segmentoplysninger efter stk. 1 og 2. Ledelsesberetningen 1) Forhold vedrørende selskabets kapitalstruktur og ejerforhold, herunder a) antallet af aktier med tilknyttede stemmerettigheder og deres pålydende værdi, b) 4) andelen af aktier med tilknyttede stemme rettigheder, der ikke er upptikið til handil á einum reguleraðum marknaði i et EU/EØS-land, 2) Oplysninger, som er kendt af selskabet, om a) rettigheder og forpligtelser, der knytter sig til hver aktieklasse, b) begrænsninger i aktiernes omsættelighed og c) stemmeretsbegrænsninger. 3) 3) Regler for udpegning og udskiftning af med lemmer af selskabets evstu leiðslu og for ændring af selskabets vedtægter. 5) Væsentlige aftaler, som selskabet har indgå et, og som får virkning, ændres eller udløber, hvis kontrollen med selskabet ændres som følge af et gennemført overtagelsestilbud, samt virkningerne heraf. Oplysningerne efter 1. pkt. kan dog undlades, hvis oplysningernes offentliggørelse vil være til alvorlig skade for selskabet, medmindre selskabet udtrykkeligt er forpligtet til at videregive så danne oplysninger i henhold til anden lovgivning. Udeladelse af oplysninger efter 2. pkt. skal nævnes. 6) Aftaler mellem selskabet og dets ledelse el ler medarbejdere, hvorefter disse modtager kompensation, hvis de fratræder eller afskediges uden gyldig grund eller deres stilling nedlægges som følge af et overtagelsestilbud. 1) Upplýsingar um, hvørt virkið er umfatað av einum kodeksi fyri virkisleiðslu, og í so føri, við ávísingum til tað kodeks virkið er umfatað av. 2) Tilskilan av, hvar tað kodeks, sum er nevnt í nr. 1, er atkomuligt fyri almenninginum. 3) Tilskilan av, hvørjum pørtum av kodeksinum, ið er nevnt í nr. 1, virkið ger frávik frá, og hví felagið hevur gjørt av at gera frávik frá pørtum av kodeksinum. 4) Tilskilan av orsøkunum til, at virkið ikki nýtur kodeksið, sum er nevnt í nr. 1, um so er, at virkið hevur gjørt av ikki at nýta kodeksið. 5) Tilvísingar av øðrum møguligum kodeksum fyri virkisleiðslu, sum virkið hevur gjørt av at nýta sum ískoyti til ella í staðin fyri tað kodeks, sum er nevnt í nr. 1, ella sum virkið av fríum vilja nýtur, við tilskilan av somu upplýsingum, sum í nr. 2 og 3. 6) Lýsingin av høvuðspørtunum í innaru eftirlits- og váðastýrisskipanunum í sambandi við tilgongdina viðvíkjandi latan av roknskapinum. 7) Lýsing av samansetingini á nevndunum og stjórnunum í virkinum, tess nevndir og funktiónirnar hjá hesum. Stk. 2. Eitt virki, sum er umfatað av stk. 1, og sum einans hevur onnur virðisbrøv enn partabrøv upptikin til handil á einum reguleraðun marknaði í einum ES/EØS-landi, kann lata vera við at lata teir í stk. 1, nr. 1-5 og 7, nevndu upplýsingarnar, uttan so, at viðkomandi virki hevur partabrøv upptikin til handil í einum multilateralum handelsfaciliteti í einum ES/EØS-landi. 1. pkt. er ikki galdandi fyri almenn partafeløg. Stk. 4. Skráseting Føroya kann gera av, at frágreiðingin sambært stk. 1 ikki skal takast við í leiðslufrágreiðingina, um leiðslufrágreiðingin hevur eina tilvísing til heimasíðuna hjá virkinum, har frágreiðingin er almannakunngjørd. Landsstýrismaðurin ásetur nærri reglur hesum viðvíkjandi, m. a. viðvíkjandi dagføringina av teimum upplýsingum, sum verða almannakunngjørdar á heimasíðuni. 1) Upplýsingar um, hvørt virkið nýtur eitt kodeks fyri virkisleiðslu, ella í noktandi føri, hvussu støða virkisins annars er til góða virkisleiðslu. 2) Tilskilan av, hvar tað kodeksið, sum er nevnt í nr. 1, er atkomuligt fyri almenninginum. 3) Tilskilan av, hvørjum pørtum av kodeksinum, ið er nevnt í nr. 1, virkið ger frávik frá og hví, um so er, at felagið hevur gjørt av at gera frávik frá pørtum av kodeksinum. 4) Tilvísingar av øðrum møguligum kodeksum fyri virkisleiðslu, sum virkið hevur gjørt av at nýta sum ískoyti fyri tað kodeks, sum er nevnt í nr. 1, ella sum virkið av fríum vilja nýtur, við tilskilan av somu upplýsingum, sum í nr. 2 og 3. Stk. 3. Endvidere kan en modervirksomhed, der er en erhvervsdrivende fond, undlade at udarbejde koncernregnskab, hvis 1) fonden har flere dattervirksomheder og en af disse udarbejder et koncernregnskab, hvori den erhvervsdrivende moderfond er udeladt, 2) koncernregnskabet er udarbejdet efter års regnskabsloven, Rådets direktiv 1983/349/EØF med senere ændringer, jf. bilag 3, eller regler, der i det mindste er ligeværdige med reglerne for konsoliderede årsregnskaber i det nævnte direktiv, og det er revideret af personer, der er autoriseret hertil i medfør af den nationale lovgivning, hvorunder datter virksomheden, der har udarbejdet koncern regnskabet, henhører, besidder mindre end 90 pct. af kapitalandelene i den lavere modervirksomhed og dennes øverste ledelse ikke senest 6 måneder før regnskabsårets udløb fra minoritetsdeltagere, der ejer mindst 10 pct. af virksomhedskapitalen, har modtaget krav om aflæggelse af koncernregnskab, og 2) den højere modervirksomhed udarbejder koncernregnskab i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvortil den højere modervirksomhed henhører, og koncernregnskabet er revideret af personer, der er autoriseret i medfør af denne medlemsstats lovgivning. den højere modervirksomhed udarbejder koncernregnskab i overensstemmelse med Rådets direktiv 1983/349/EØF med senere ændringer, jf. bilag 3, eller efter regler, der i det mindste er ligeværdige med reglerne for konsoliderede årsregnskaber i det nævnte direktiv, og er revideret af personer, der er autoriseret i medfør af den nationale lovgivning, hvorunder den højere modervirksom hed henhører. Stk. 3. For de i stk. 1 og 2 omhandlede undtagelser kræves endvidere, at 2) den lavere modervirksomhed i sit årsregnskab oplyser, at den i medfør af stk. 1 henholdsvis stk. 2 har undladt at udarbejde sit eget koncernregnskab, og oplyser navn, hjemsted og eventuelt CVR-nummer eller registreringsnummer for den højere modervirksomhed, og Kapitel 14 Koncernregnskabets indhold Omfattet af konsolideringen Stk. 2. En koncernvirksomhed kan holdes ude af konsolideringen, hvis 1) den er en dattervirksomhed og betydelige og vedvarende hindringer i væsentlig grad begrænser modervirksomhedens udøvelse af sine rettigheder over dattervirksomhedens aktiver eller ledelse, 2) den er en dattervirksomhed, og de nødvendige oplysninger ikke kan indhentes inden for en rimelig frist eller uden uforholdsmæssigt store omkostninger, 3) den er en dattervirksomhed, der ikke tidlige re har indgået i koncernregnskabet ved konsolidering, og modervirksomheden udeluk kende besidder kapitalandelene i dattervirksomheden med henblik på efterfølgende at overdrage den eller 4) den er en erhvervsdrivende moderfond, der selv kun i begrænset omfang udøver erhvervsaktiviteter og ikke, bortset fra konvertible gældsbreve og ikkeudbetalt udbytte, har tilgodehavender hos eller har stillet sikkerhed for nogen af sine dattervirksomheder. Stk. 3. (Ophævet). Generelle krav til koncernregnskabet (konsolideringen) Stk. 2. Koncernvirksomheder, for hvilke koncernforholdet er etableret i løbet af regnskabsåret, må kun indgå i sammendraget med indtægter og omkostninger af de transaktioner og forhold, der er opstået efter tidspunktet for koncernforholdets etablering. Stk. 3. Koncernvirksomheder, for hvilke koncernforholdet ophører i løbet af regnskabsåret, må kun indgå i sammendraget med indtægter og omkostninger af de transaktioner og forhold, der er opstået indtil tidspunktet for koncernforholdets ophør. Klassifikation Stk. 2. Kapitalandele i, tilgodehavender hos eller gæld til ikke konsoliderede dattervirksomheder, henholdsvis associerede virksomheder, opføres som særskilte poster i koncernregnskabets balance. Stk. 4. Minoritetsinteressernes forholdsmæssige andel af dattervirksomhedernes egenkapital opføres som en særskilt hovedpost mellem "Egenkapital" og "Forpligtelser". Minoritetsinteressernes forholdsmæssige andel af dattervirksomhedernes resultat opføres som en særskilt post i resultatopgørelsen. Indregning og måling Stk. 2. I koncernregnskabet anvendes så vidt muligt de samme metoder for indregning og grundlag for måling som i modervirksomhedens årsregnskab. Anvender konsoliderede dattervirksomheder andre metoder og grundlag i deres eget årsregnskab, udarbejdes et nyt regnskab med henblik på koncernregnskabet, hvori der indregnes og måles i overensstemmelse med de i dette anvendte metoder og grundlag. 1) Tilgodehavender og forpligtelser mellem de konsoliderede virksomheder, 2) indtægter og omkostninger som følge af transaktioner mellem de konsoliderede virksomheder og 3) gevinster og tab som følge af transaktioner mellem de konsoliderede virksomheder, som indgår i posternes bogførte værdi. Stk. 2. Bestemmelsen i stk. 1, nr. 3, kan i særlige tilfælde fraviges, hvis transaktionen er sket på normale vilkår i et velfungerende marked og elimineringen desuden ville medføre uforholdsmæssigt store omkostninger. de hidtidige virksomhedsdeltagere og de virksomhedsdeltagere, der ved ordningen har modtaget kapitalandele i bytte for de res rettigheder over dattervirksomheden, skal have samme rettigheder og c) det kontante vederlag ikke overstiger 10 pct. af den pålydende værdi af de modtag ne kapitalandele. Virksomhedsovertagelse Stk. 2. De konsoliderede virksomheders kapitalandele i en konsolideret dattervirksomhed, målt til kostpris, udlignes med de konsoliderede virksomheders forholdsmæssige andel af dattervirksomhedens nettoaktiver, målt til dagsværdi, jf. stk. 1. Udligningen sker på tidspunktet for koncernetableringen. Stk. 4. Kapitalandele i en modervirksomhed, der besiddes af en konsolideret virksomhed, udlignes ikke, men behandles som egne kapitalandele. hvor stor en andel af egenkapitalen der besiddes af koncernvirksomhederne tilsammen, 3) grundlaget for koncernforholdet, jf. bilag 1, B, nr. 4, medmindre det følger af nævnte nr. 4, punkt 1 (flertallet af stemmerettighederne), og koncernvirksomhedernes andel af dattervirksomhedens virksomhedskapital og stemmerettigheder er den samme, Stk. 2. For hver associeret virksomhed skal oplyses 1) navn og hjemsted, 2) hvor stor en andel af egenkapitalen der besiddes af koncernvirksomhederne tilsammen, og 1) navn og hjemsted, 2) hvor stor en andel af egenkapitalen der besiddes af de konsoliderede virksomheder til sammen, og 3) grundlaget for den fælles ledelse. Stk. 4. Oplysningerne i stk. 1-3 kan udelades, hvis de kan volde betydelig skade for virksomheden selv eller de i stk. 1-3 omhandlede virksomheder. Udeladelse af oplysninger af denne grund skal nævnes. Ledelsesberetningen Kapitel 15 Fusionsregnskab m. v. Stk. 2. Medmindre andet fremgår af lov eller aftale, skal fusionsregnskabet bestå af åbningsbalancen for den fusionerede, fortsættende eller den ved fusionen dannede virksomhed suppleret med ultimobalancer for de fusionerende virksomheder og opgørelser over de bevægelser, der er nødvendiggjort af fusionen eller de dispositioner, der skal foretages som følge af fusionsaftalen. Åbningsbalancen suppleres af de noter, der er nødvendige for at give et retvisende billede af den fortsættende eller den ved fusionen dannede virksomhed, samt de supplerende beretninger, der måtte være besluttet i fusionsaftalen. Afsnit VII Ársfrásagnir fyri part av árinum fyri partafeløg, sum fylgja reglunum fyri landspartafeløg og virkir, sum hava virðisbrøv upptikin til handil á einum reguleraðum marknaði í einum ES/EØS-landi 4) 3) Kapitel 16 a Tilevnan av ársfrásagnum fyri part avárinum fyri virkir, sum hava virðisbrøv upptikin til handil á einum reguleraðum marknaði í einum ES/EBS-landi Stk. 2.4) Harumframt kunnu ásetingar ásetast um ársfrásagnum fyri part avárinum, sum verða gjørdar av virkjum, ið eru umfatað av roknskaparflokki A, sum hava virðisbrøv upptikin til handil á einum reguleraðum marknaði í einum ES/EBS-landi. Stk. 3. 4) Bestemmelserne i stk. 1 og 2 gælder ikke for virksomheder, der alene udsteder gældsinstrumenter, sum eru upptikin til handil á einum reguleraðum marknaði i et EU/EØS-land, og hvis pålydende værdi pr. enhed er på mindst 50.000 euro, eller hvis pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen svarer til mindst 50.000 euro, når gældsinstrumenterne er udstedt i en anden valuta end euro. Afsnit VIII Revision m. v. af årsrapporten Kapitel 17 Revision m. v. 1) En balancesum på 0,75 mio. kr., 2) en nettoomsætning på 1,5 mio. kr. og 3) et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 12. Kapitel 18 Organisation til udstedelse af regnskabsstandarder m. v. Stk. 2. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan indgå aftale med en eller flere uafhængige organisationer om, at disse helt eller delvis varetager de opgaver, der følger af stk. 1. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan fastsætte de nærmere bestemmelser for arbejdets udførelse og organisering, herunder om offentlige myndigheders adgang til at udtale sig om eller godkende standarder, inden de gennemføres. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan pålægge en organisation, der er indgået aftale med, jf. 1. pkt. , at udarbejde særlige standarder på områder, hvor der viser sig et reguleringsbehov. Stk. 3. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan nedsætte et regnskabsråd, hvormed styrelsen kan rådføre sig om generelle regnskabsforhold, og som kan bistå styrelsen med de i stk. 1 nævnte opgaver. Sekretariatsfunktionen varetages af Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Stk. 2.4) Virkir, sum hava virðisbrøv upptikin til handil á einum regleraðum marknaði í einum ES/EBS-landi, og sum einans gera ársroknskap, hava tó skyldu til at nýta teir standardir, sum eru nevndir í stk. 1 í sambandi við ársroknskapin. Stk. 3.4) Virkir, sum sambært stk. 1 ella 2 fylgja teimum standardum, sum eru nevndir í stk. 1, skulu fylgja øllum teimum góðkendu standardunum. Í teimum førum, har sum henda lógin regulerar somu viðurskiftir sum standardarnir, skulu virkini nýta hesar standardir, heldur enn ásetingarnar í lógini. Stk. 4. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan fastsætte regler, der er nødvendige for anvendelsen af den i stk. 1 nævnte forordning. Afsnit X Offentliggørelse og undersøgelse af årsrapport m. v. Kapitel 19 Indsendelse til den færøske registreringsmyndighed modervirksomheden har erklæret, at den indestår for virksomhedens forpligtelser, indtil tilbagekaldelse af indeståelsen er offentlig gjort med en frist på mindst 3 måneder eller filialens afmeldelse eller slettelse af registreringsmyndighedens register er offentliggjort med en tilsvarende frist og koncernregnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med det i stk. 1, nr. 2, omhandlede direktiv eller efter regler, der i det mind ste er ligeværdige med reglerne i det nævnte direktiv, og som er revideret af personer, der er autoriseret i medfør af den nationale lovgivning, hvorunder modervirksomheden henhører, og 2) betingelserne i stk. 1, nr. 3-7, er opfyldt. 1) oplyser, at den pågældende undtagelse er taget i anvendelse, og 2) indestår for, at betingelserne for at anvende undtagelsen er opfyldt. 2) henvisning til koncernregnskabet, der er indeholdt i en årsrapport, som registrerings myndigheden har modtaget til offentliggørelse, eller henvisning til koncernregnskabet, der er indeholdt i en årsrapport, som registrerings myndigheden har modtaget til offentliggørelse. Innsending av ársfrásagnum fyri virkir, sum hava virðisbrøv upptikin til handil á einum reguleraðum marknaði í einum ES/EBS-landi 4) Virksomhedens egen offentliggørelse af årsrapport Stk. 2. Offentliggør virksomheden en årsrapport, der ikke er fuldstændig, skal det klart fremgå af det offentliggjorte, at årsrapporten er forkortet, og at den fuldstændige årsrapport er tilgængelig hos den færøske registreringsmyndighed, eller, hvis dette ikke er tilfældet, at årsrapporten ikke er indsendt til registreringsmyndigheden. Revisionspåtegningen behøver ikke at indgå i en forkortet offentliggørelse, men det skal klart fremgå af offentliggørelsen, hvis revisor har taget forbehold eller har forsynet revisionspåtegningen med supplerende oplysninger. Manglende eller for sen modtagelse af årsrapport eller undtagelseserklæring Stk. 2. I påkravsbrevet angives en frist på 8 hverdage fra brevets datering til indsendelse af årsrapport. Modtages årsrapporten eller undtagelseserklæringen hos registreringsmyndigheden inden udløbet af denne frist, foretager registreringsmyndigheden ikke yderligere som følge af forsinkelsen. Stk. 2. Det fritager ikke i sig selv et ledelsesmedlem for ansvar, at det ansvarspådragende forhold er begået af virksomhedens ansatte, rådgivere eller lignende. Beregning af frister Stk. 2.3) Er freistin, jvb. stk. 1, ásett í vikum, er freistin at fremja gerðina farin vikudagin eftir tann dag, tá hendingin var. Stk. 3.3) Er freistin, jvb. stk. 1, ásett í mánaðum, er freistin at fremja gerðina farin mánaðardagin eftir tann dag, tá ásetta hendingin var. Um ásetta hendingin var seinasta dagin í mánaðinum, ella um freistin gongur út ein mánaðardag, sum ikki er til, er freistin altíð seinasta dagin í mánaðinum, líkamikið hvussu langur mánaðurin er. Stk. 4.3) Er freistin, jvb. stk. 1, ásett í árum, er freistin at fremja gerðina farin ársdagin eftir tann dag, tá ásetta hendingin var. Stk. 5.3) Um freistin gongur út í einum vikuskifti, á einum halgidegi, grundlógardag, jólaaftansdag ella nýggjársaftansdag skal gerðin fremjast í seinasta lagi fyrsta gerandisdag eftir hetta. Kapitel 20 Offentliggørelse Nærmere regler om indsendelse og offentliggørelse m. v. Offentliggørelse Stk. 2. Dokumenterne er offentligt tilgængelige. Nærmere regler om indsendelse og offentliggørelse m. v. Stk. 2. Årsrapporter og andre dokumenter, som registreringsmyndigheden modtager i henhold til denne lov, kan være i såvel papirbaseret som elektronisk form. Dokumenterne er ligestillede i retlig henseende uanset formen. Dokumenterne kan være med personlig underskrift, med maskinelt gengivet underskrift, med digital signatur eller tilsvarende efter styrelsens nærmere bestemmelse. Styrelsen fastsætter regler om elektronisk indsendelse af de omhandlede dokumenter, herunder at indsendelse skal ske i en af styrelsen fastsat struktureret form. Styrelsen kan endvidere stille nærmere krav til de anvendte elektroniske systemer. Stk. 2. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan fastsætte regler om betaling af et årligt gebyr for administration af denne lov og den hermed forbundne undersøgelsesaktivitet, for administrationen af de selskabsretlige regler om kapitaltab og lån til virksomhedsdeltagere og andre lovovertrædelser i forbindelse med undersøgelse af årsrapporter. Stk. 2. Samtidig ophæves anordning nr. 1115 af 20. september 2007 om ikrafttræden for Færøerne af årsregnskabsloven. Stk. 3-6. (Sættes ikke i kraft for Færøerne). Stk. 5. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan fravige overgangsbestemmelserne i denne lov og fastsætte yderligere overgangsbestemmelser, i det omfang det er nødvendigt for at lette administrative byrder i forbindelse med overgangen til anvendelse af reglerne efter denne lov. Limirnir í teimum ábyrgdu leiðslustovnum, sum taka sær av ávikavist evstu leiðsluni og dagligu leiðsluni eftir teimum lógum, viðtøkum, avtalum ella siðvenjum, ið eru galdandi fyri virkið. Í virkjum, sum hava ein eftirlitsstovn ella eftirlitisráð, er eftirlitsstovnurin ella eftirlitisráðið umfatað av teimum ásetingum, sum eru galdandi fyri evstu leiðsluna. Er tað ikki ein serstøk leiðsla í virkinum, eru persónligu ábyrgdu eigararnir at meta sum ábyrgda leiðslan. 6. Virksomhedsdeltager: En aktionær, anpartshaver eller andre, der ejer kapitalandele i en virksomhed. 7. Virksomhedskapital: Kapital, som virksomhedsdeltagerne har indskudt i virksomheden. I aktie- og anpartsselskaber består virksomhedskapitalen af aktiekapitalen henholdsvis anpartskapitalen. Eitt virki, ið hevur avgerandi ávirkaná eitt ella fleiri dótturvirkir. Eitt dótturvirki kann bert hava eitt beinleiðis móðurvirki. Um fleiri virkir lúka treytirnar í nr. 4, er tað bert tað virkið, sum veruliga kann útinna avgerandi ávirkan á virkisins fíggjarligu og rakstrarligu avgerðir, ið kann metast at vera móðurvirki. 3. Dótturvirki: Eitt virki, har móðurvirkið hevur avgerandi ávirkan. 4. Avgerandi ávirkan í mun til eitt dótturvirki; Avgerandi ávirkan er heimildin til at stýra fíggjarligum og rakstrarligum avgerðum. Tað er avgerandi ávirkan í mun til eitt dótturvirki, tá móðurvirkið, beinleiðis ella óbeinleiðis gjøgnum dótturvirkið, eigur meira enn helvtina av atkvøðurættinum í einum virki uttan so, at tað í serligum føri greitt kann vísast á, at hesi eigaraviðurskifti ikki hava avgerandi ávirkan. Um eitt móðurvirki ikki eigur meira enn helvtina av atkvøðurættinum í einum virki, er tað avgerandi ávirkan, um móðurvirkið hevur: 1) ræðisrætt yvir meira enn helvtini av atkvøðurættinum gjøgnum avtalu við aðrar íleggjarar, 2) heimild at stýra teimum fíggjarligu og rakstrarligu viðurskiftunum í einum virki sambært viðtøkum ella avtalu, 3) heimild at tilnevna ella seta frá meirilutan av limunum í evstu leiðsluni, og henda leiðsla hevur avgerandi ávirkanina í virkinum, ella 4) ræðisrættin yvir veruliga meirilutanum av atkvøðunum á aðalfundinum, ella í felagsstovni, ið sammetast kann við aðalfundin, og tískil hevur ta veruligu avgerandi ávirkanina í virkinum. Møgulig atkvøðurættindi og virknaðurin av møguligum atkvøðurættindum, heruppií tekningarrættir og keypsoptiónir til kapitalpartar, sum beinleiðis kunnu nýtast ella leggjast um, skulu takast við í metingina um, hvørt eitt virki hevur avgerandi ávirkan. Tá atkvøðurættir verða gjørdir upp í einum dótturvirki, skal síggjast burtur frá atkvøðurættindum, ið eru knýtt at kapitalpørtum, ið dótturvirkið ella dótturvirkir hennara eiga. 5. Assosierað virki: Eitt virki, ið ikki er eitt dótturvirki, men í hvørjum eitt annað virki og tess dótturvirkir hava týðandi ávirkan á virkisins rakstarligu og fíggjarligu leiðslu. Eitt virki verður mett at hava týðandi ávirkan, um virkið og tess dótturvirkir saman eiga 20 prosent ella meira av atkvøðurættindunum. . 6. Atknýtt virki: Virkisins dótturvirki, tess móðurvirki og tess dótturvirki. C. Årsrapportens elementer 1. Aktiver: Ressourcer, som er under virksomhedens kontrol som et resultat af tidligere begivenheder, og hvorfra fremtidige økonomiske fordele forventes at tilflyde virksomheden. 2. Anlægsaktiver: Aktiver, der er bestemt til vedvarende eje eller brug for virksomheden. Forpligtelser, der er uvisse med hensyn til størrelse eller forfaldstid, og som vedrører regnskabsåret eller tidligere regnskabsår. 8. Forhold, der eksisterer på balancedagen som resultat af tidligere begivenheder, og som kan medføre fremtidige økonomiske fordele, men hvor aktivernes eksistens først kan bekræftes af en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som er uden for virksomhedens kontrol. 9. Eventualforpligtelser: 1) Forhold, der eksisterer på balancedagen som resultat af tidligere begivenheder, og som kan medføre afståelse af fremtidige økonomiske fordele, men hvor forpligtelsernes eksistens først kan bekræftes af en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som er uden for virksomhedens kontrol, eller 2) forpligtelser, der eksisterer på balancedagen som resultat af tidligere begivenheder, men hvor det ikke er sandsynligt, at afviklingen vil medføre afståelse af fremtidige økonomiske fordele, eller For et aktiv er genindvindingsværdien den højeste værdi af kapitalværdien og salgsværdien fratrukket forventede omkostninger ved et salg. 5. Kapitalværdien: For et aktiv er kapitalværdien den tilbagediskonterede værdi (nutidsværdien) af de fremtidige nettoindbetalinger, som aktivet på balancedagen forventes at indbringe ved fortsat benyttelse i den nuværende funktion. Kapitalværdien for en forpligtelse er den tilbagediskonterede værdi (nutidsværdien) af de fremtidige nettoudbetalinger, der skal ydes i forpligtelsens levetid. 6. Kostprisen: For et aktiv er kostprisen det beløb, der er ydet som vederlag for aktivet, uanset dette er anskaffet fra en ekstern part eller internt fremstillet. Kostprisen for en forpligtelse er det beløb, der er modtaget som vederlag for forpligtelsen. 7. Nettorealisationsværdien: For et aktiv er nettorealisationsværdien summen af de fremtidige nettoindbetalinger, som aktivet på balancedagen forventes at indbringe som led i normal drift. Nettorealisationsværdien for en forpligtelse er summen af de fremtidige nettoudbetalinger, der skal ydes i forpligtelsens levetid. 8. Produktionsmetoden: Produktionsmetoden er en indtægtsmetode, ifølge hvilken indtægter og omkostninger indregnes i resultatopgørelsen i takt med, at arbejdet bliver udført. Når produktionsmetoden anvendes, måles det igangværende arbejde i balancen til den opgjorte salgsværdi af den udførte del af arbejdet. Salgsværdien for et igangværende arbejde udgør den forholdsmæssige andel af den kontraktfastsatte pris henholdsvis kalkulerede salgspris, der er indtjent for den på balancedagen udførte andel af det samlede entreprisearbejde. 9. Salgsværdien: For et aktiv er salgsværdien den pris, aktivet kan sælges til på balancedagen. Salgsværdien for en forpligtelse er den pris, der skal betales for at frigøre sig af forpligtelsen på balancedagen. Bilag 2 Skemaer for balancer og resultatopgørelser under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: Rådet vedtog den 25. juli 1978 direktiv 78/660/EØF (4) om samordning af de nationale lovgivninger om årsregnskaberne for visse selskabsformer; et betydeligt antal selskaber indgår i helheder af flere virksomheder; der må udarbejdes konsoliderede regnskaber, for at de finansielle oplysninger om disse helheder af virksomheder kan bringes til selskabsdeltagernes og tredjemands kundskab; det er således nødvendigt at samordne de nationale lovgivninger om konsoliderede regnskaber for at gennemføre målene for disse oplysningers sammenlignelighed og ligeværdighed; ved fastlæggelsen af forudsætningerne for at udarbejde konsoliderede regnskaber må der tages hensyn til de tilfælde, hvor den bestemmende indflydelse bygger både på et flertal af stemmerettighederne og på aftaler, når sådanne er tilladt; medlemsstaterne må endvidere i givet fald have tilladelse til at omfatte det tilfælde, hvor den faktiske udøvelse af den bestemmende indflydelse under visse omstændigheder er sket på grundlag af en minoritetsbesiddelse; medlemsstaterne må endvidere have tilladelse til at omfatte tilfældet med helheder af virksomheder, der indbyrdes er ligestillede; samordningen vedrørende konsoliderede regnskaber har til hensigt at beskytte de interesser, der knytter sig til kapitalselskaber; denne beskyttelse indebærer, at der skal udarbejdes konsoliderede regnskaber, når et sådant selskab indgår i en helhed af virksomheder, og at udarbejdelsen af disse konsoliderede regnskaber i det mindste er obligatorisk, når det pågældende selskab er en modervirksomhed; det er endvidere for at opnå fuldstændige oplysninger nødvendigt, at en dattervirksomhed, når den selv er modervirksomhed, udarbejder et konsolideret regnskab; en sådan modervirksomhed kan dog, og skal under visse omstændigheder, undtages fra pligten til at udarbejde et sådant konsolideret regnskab, såfremt der ydes dens selskabsdeltagere og tredjemand tilstrækkelig beskyttelse; for helheder af virksomheder, der ikke overstiger en vis størrelse, kan det være berettiget at undtage fra pligten til at udarbejde konsoliderede regnskaber; der må derfor opstilles maksimalgrænser for en sådan undtagelse; heraf følger, at medlemsstaterne enten kan fastsætte, at overskridelsen af den numeriske grænse for ét af de tre kriterier er tilstrækkelig til ikke at anvende undtagelsen, eller vedtage lavere numeriske grænser end de i direktivet fastsatte; de konsoliderede regnskaber skal give et pålideligt billede af aktiver og passiver, den økonomiske stilling samt resultatet for de virksomheder som helhed, der indgår i det konsoliderede regnskab; med henblik herpå er det et princip, at konsolideringen skal omfatte alle virksomhederne i denne helhed; disse virksomheders aktiver og passiver samt indtægter og udgifter skal fuldt ud medtages i konsolideringen med særskilt angivelse af interesser, som henføres til andre uden for helheden; der skal imidlertid foretages de nødvendige reguleringer for at eliminere virkningerne af de finansielle forbindelser mellem de konsoliderede virksomheder; der må opstilles en række principper for udarbejdelsen af konsoliderede regnskaber og for værdiansættelsen i regnskaberne for at sikre, at der heri sammendrages ensartede og sammenlignelige bestanddele, såvel med hensyn til de metoder, der anvendes ved værdiansættelsen, som til de regnskabsperioder, der medtages; Forudsætninger for udarbejdelse af konsoliderede regnskaber Artikel 1 1. Medlemsstaterne pålægger enhver virksomhed, som henhører under deres nationale lovgivning, pligt til at udarbejde et konsolideret regnskab og en konsolideret beretning, hvis virksomheden (modervirksomheden): a) besidder flertallet af selskabsdeltagernes stemmerettigheder i en virksomhed (dattervirksom hed); eller b) har ret til at udnævne eller afsætte et flertal af medlemmerne i en virksomheds (dattervirksomheds) administrations-, ledelses-eller tilsynsorganer og samtidig er selskabsdeltager i denne virksomhed; eller c) har ret til at udøve en bestemmende indflydelse over en virksomhed (dattervirksomhed), hvori den er selskabsdeltager, i medfør af en med denne indgået aftale eller i medfør af en bestemmelse i dennes vedtægter, når det efter den lovgivning, som dattervirksomheden henhører under, er tilladt, at dattervirksomheden underkastes sådanne aftaler eller vedtægtsbestemmelser; medlemsstaterne kan undlade at foreskrive, at modervirksomheden skal være selskabsdeltager i dattervirksomheden. De medlemsstater, hvis lovgivning ikke indeholder bestemmelser om så danne aftaler eller vedtægtsbestemmelser, kan undlade at anvende denne bestemmelse; eller er selskabsdeltager i en virksomhed, og aa) flertallet af de medlemmer af virksomhedens (dattervirksomhedens) administrations-, ledelses-eller tilsynsorganer, som har fungeret i regnskabsåret og i det forudgående regnskabsår samt indtil tidspunktet for udarbejdelsen af det konsoliderede regnskab, er blevet udnævnt alene i kraft af udøvelsen af modervirksomhedens stemmerettigheder, eller bb) i medfør af en aftale med andre selskabsdeltagere i virksomheden selv råder over flertallet af selskabsdeltagernes stemmerettigheder i denne virksomhed (dattervirksomhed). Medlemsstaterne kan fastsætte nærmere bestemmelser om denne aftales form og indhold. Medlemsstaterne påbyder i det mindste den i litra bb) fastsatte bestemmelse. De kan gøre anvendelsen af litra aa) betinget af, at besiddelsen udgør mindst 20% af de stemmerettigheder, som selskabsdeltagerne råder over. Litra aa) anvendes dog ikke, hvis en anden virksomhed besidder rettigheder som nævnt i litra a), b) eller c) i dattervirksomheden. 2. Ud over de tilfælde, der er nævnt i stk. 1, kan medlemsstaterne pålægge enhver virksomhed, som henhører under deres nationale ret, at udarbejde et konsolideret regnskab og en konsolideret årsberetning, såfremt: a) denne virksomhed (modervirksomheden) har ret til at udøve eller faktisk udøver en bestemmende indflydelse eller kontrol over en anden virksomhed (dattervirksomheden), eller b) denne virksomhed (modervirksomheden) og en anden virksomhed (dattervirksomheden) er underlagt modervirksomhedens fælles ledelse. Artikel 2 1. Ved anvendelsen af artikel 1, stk. 1, litra a), b) og d), skal der til modervirksomhedens stemme rettigheder og rettigheder til udnævnelse og afsættelse lægges de rettigheder, som tilkommer en an den dattervirksomhed eller andre, der handler i eget navn, men for modervirksomhedens eller en an den dattervirksomheds regning. 2. Ved anvendelsen af artikel 1, stk. 1, litra a), b) og d), skal der fra de i denne artikels stk. 1 nævnte rettigheder trækkes de rettigheder, a) som knytter sig til kapitalandele, der besiddes for andres regning end modervirksomheden eller en dattervirksomhed, eller b) som knytter sig til kapitalandele, der besiddes som sikkerhed, når disse rettigheder udøves i overensstemmelse med de modtagne instrukser, eller når dens besiddelse af disses kapitalandele er et sædvanligt led i dens lånevirksomhed, såfremt stemmerettighederne udøves i sikker hedsstillerens interesse. 3. Ved anvendelsen af artikel 1, stk. 1, litra a) og d), skal der fra selskabsdeltagernes samlede antal stemmerettigheder i en dattervirksomhed trækkes de stemmerettigheder, som knytter sig til kapitalandele, der besiddes af denne virksomhed selv, dennes dattervirksomhed eller andre, der handler i eget navn, men for disse virksomheders regning. Artikel 3 1. Medmindre andet er fastsat i artikel 13 og 15, skal modervirksomheden og alle dens dattervirksomheder indgå i det konsoliderede regnskab, uanset hvor dattervirksomhederne har hjemsted. 2. Ved anvendelsen af stk. 1 betragtes enhver datterdattervirksomhed som en dattervirksomhed af modervirksomheden for de virksomheder, der skal indgå i det konsoliderede regnskab. Artikel 4 1. Modervirksomheden og alle dens dattervirksomheder skal indgå i det konsoliderede regnskab, der udarbejdes i henhold til dette direktiv, hvis enten modervirksomheden eller en eller flere dattervirksomheder er organiseret i en af følgende selskabsformer: Første afsnit finder også anvendelse, hvis enten modervirksomheden eller en eller flere af dens dattervirksomheder er organiseret i en af de selskabsformer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, andet og tredje afsnit, i direktiv 78/660/EØF. 2. Medlemsstaterne kan dog undtage fra pligten efter artikel 1, stk. 1, hvis modervirksomheden ikke er organiseret i en af de selskabsformer, der er nævnt i stk. 1 i nærværende artikel eller i artikel 1, stk. 1, andet og tredje afsnit, i direktiv 78/660/EØF. det hverken direkte eller indirekte i løbet af regnskabsåret har grebet ind i ledelsen af dattervirksomheden, og b) det ikke i løbet af regnskabsåret eller de fem forudgående regnskabsår har udøvet den til kapitalinteressen knyttede stemmeret i forbindelse med udnævnelse af et medlem af administrations-, ledelses-eller tilsynsorganerne i dattervirksomheden, eller, når udøvelse af stemmeretten har været nødvendig, for at dattervirksomhedens admininistrations-, ledelses-eller tilsynsorganer har kunnet fungere, såfremt ingen selskabsdeltager, der besidder flertallet af stemmerettighederne i modervirksomheden, og heller ikke noget medlem af administrations-, ledelses-eller tilsynsorganerne i modervirksomheden eller en selskabsdeltager heri, som besidder flertallet af stemmerettighederne, er medlem af dattervirksomhedens administrations-, ledelses-eller tilsynsorganer, og endvidere at de således udnævnte medlemmer af disse organer har udøvet deres hverv uden nogen indblanding eller påvirkning fra modervirksomheden eller en af dens datter virksomheder, og c) det kun har ydet lån til virksomheder, hvori det har en kapitalinteresse. Er der ydet lån til andre modtagere, skal disse lån være tilbagebetalt inden tidspunktet for afslutningen af det foregående regnskabsår, og undtagelsen er givet af en administrativ myndighed efter kontrol af, at de ovenfor anførte betingelser er opfyldt. For disse majoritetsbesiddelser kan oplysningerne efter artikel 43, stk. 1, nr. 2, i direktiv 78/660/EØF udelades, når de kan volde betydelig skade for selskabet, dets selskabsdeltagere eller en af dets dattervirksomheder. Medlemsstaterne kan gøre denne udeladelse betinget af den forudgående tilladelse fra en administrativ eller retslig myndighed. Udeladelse af disse oplysninger skal anføres i noterne. Artikel 6 1. Medlemsstaterne kan, medmindre andet er fastsat i artikel 4, stk. 2, og artikel 5, desuden undtage fra den i artikel 1, stk. 1, anførte pligt, når de af konsolideringen omfattede virksomheder som helhed på grundlag af deres sidst vedtagne årsregnskaber ikke på modervirksomhedens balancetidspunkt overskrider de i numeriske grænser for to af de tre kriterier, der er anført i artikel 27 i direktiv 78/660/EØF. Denne artikel finder ikke anvendelse, hvis en af de virksomheder, der skal indgå i det konsoliderede regnskab, er et selskab, hvis værdipapirer handles på et reguleret marked i en medlemsstat, jf. artikel 1, nr. 13, i Rådets direktiv 93/22/EØF af 10. maj 1993 om investeringsservice i forbindelse medværdipapirper Artikel 7 1. Medlemsstaterne skal, medmindre andet er fastsat i artikel 4, stk. 2, og artikel 5 og 6, undtage enhver modervirksomhed, der henhører under deres nationale lovgivning, og som samtidig er en dattervirksomhed, fra den i artikel 1, stk. 1, anførte pligt, når dens modervirksomhed henhører under en medlemsstats lovgivning, i følgende to tilfælde: a) modervirksomheden ejer samtlige kapitalandele i den undtagne virksomhed. De kapitalandele i denne virksomhed, som i medfør af en retslig eller vedtægtsmæssig forpligtelse besiddes af medlemmer af dens administrations-, ledelses-eller tilsynsorganer, medregnes ikke; b) modervirksomheden besidder mindst 90% af den undtagne virksomheds kapitalandele, og de øvrige selskabsdeltagere i denne virksomhed har godkendt undtagelsen. Den undtagne virksomhed og, medmindre andet er fastsat i artikel 13 og 15, alle dens datter virksomheder skal indgå i det konsoliderede regnskab for en større helhed af virksomheder, hvis modervirksomhed henhører under en medlemsstats lovgivning; b) aa) det i litra a) nævnte konsoliderede regnskab og den konsoliderede beretning for den større helhed af virksomheder udarbejdes af modervirksomheden for denne helhed og revideres efter lovgivningen i den medlemsstat, som den henhører under, i overensstemmelse med dette direktiv; Medlemsstaterne kan, medmindre andet er fastsat i artikel 4, stk. 2, og artikel 5 og 6, i andre tilfælde end de af artikel 7, stk. 1, omfattede undtage enhver modervirksomhed, der henhører under deres nationale lovgivning, og som samtidig er dattervirksomhed af en modervirksomhed, der hen hører under en medlemsstats lovgivning, fra den i artikel 1, stk. 1, anførte pligt, når alle de i artikel 7, stk. 2, nævnte betingelser er opfyldt, og når selskabsdeltagere i den undtagne virksomhed, der ejer en minimumsprocentdel af denne virksomheds tegnede kapital, ikke senest seks måneder inden regnskabsårets udgang har krævet, at der udarbejdes et konsolideret regnskab. Medlemsstaterne kan ikke fastsætte denne procentdel til over 10% for aktieselskaber og kommanditaktieselskaber og ikke til over 20% for andre virksomhedsformer. Artikel 7 til 9 berører ikke medlemsstaternes lovgivning om udarbejdelse af konsoliderede regnskaber eller konsoliderede beretninger, -når disse dokumenter kræves til orientering af arbejdstagerne eller deres repræsentanter, eller-udarbejdes på forlangende af en administrativ eller retslig myndighed til eget brug. Artikel 11 1. Medlemsstaterne kan, medmindre andet er fastsat i artikel 4, stk. 2, og artikel 5 og 6, undtage enhver modervirksomhed, der henhører under deres nationale lovgivning, og som samtidig er en dattervirksomhed, når dens modervirksomhed ikke henhører under en medlemsstats lovgivning, fra den i artikel 1, stk. 1, anførte pligt, hvis følgende betingelser alle er opfyldt: a) den undtagne virksomhed og, medmindre andet er fastsat i artikel 13 og 15, alle dens dattervirksomheder indgår i det konsoliderede regnskab for en større helhed af virksomheder; b) det i litra a) nævnte konsoliderede regnskab og i givet fald den konsoliderede beretning udarbejdes i overensstemmelse med dette direktiv eller på en måde, som er ligeværdig med konsoliderede regnskaber og konsoliderede beretninger, der er udarbejdet i overensstemmelse med dette direktiv; c) det i litra a) nævnte konsoliderede regnskab er revideret af en eller flere personer, der er autoriseret i medfør af den nationale lovgivning, hvorunder den virksomhed henhører, som har ud arbejdet dette regnskab. 2. Artikel 7, stk. 2, litra b), bb), og litra c), samt artikel 8 til 10 finder anvendelse. 3. En medlemsstat kan kun fastsætte undtagelser i henhold til denne artikel, hvis den fastsætter til svarende undtagelser i henhold til artikel 7 til 10. Artikel 12 1. Medlemsstaterne kan, medmindre andet er fastsat i artikel 1 til 10, pålægge enhver virksomhed, som henhører under deres nationale lovgivning, pligt til at udarbejde et konsolideret regnskab og en konsolideret beretning, når a) den pågældende virksomhed og en eller flere andre virksomheder, mellem hvilke der ikke består den i artikel 1, stk. 1 eller 2, nævnte forbindelse, er underlagt en fælles ledelse i medfør af en aftale med denne virksomhed eller i medfør af vedtægtsbestemmelser for disse virksomheder, eller b) administrations-, ledelses-eller tilsynsorganerne i denne virksomhed og i en eller flere andre virksomheder, mellem hvilke der ikke består den i artikel 1, stk. 1 eller 2, nævnte forbindelse, for flertallets vedkommende består af de samme personer, og disse har fungeret i regnskabsåret og indtil tidspunktet for udarbejdelsen af det konsoliderede regnskab. 2. Ved anvendelsen af stk. 1 skal virksomheder, mellem hvilke der består den i stk. 1 nævnte forbindelse, såvel som alle deres dattervirksomheder indgå i et konsolideret regnskab i henhold til dette direktiv, når en eller flere af disse virksomheder er organiseret i en af de i artikel 4 nævnte selskabs former. 3. Artikel 3, artikel 4, stk. 2, artikel 5 og 6, artikel 13 til 28, artikel 29, stk. 1, 3, 4 og 5, artikel 30 til 38 samt artikel 39, stk. 2, finder anvendelse på det i denne artikel nævnte konsoliderede regnskab og den konsoliderede beretning, idet henvisninger til modervirksomheden betragtes som henvisninger til alle i stk. 1 nævnte virksomheder. Medmindre andet er fastsat i artikel 19, stk. 2, skal dog posterne "kapital", "overkurs ved emission", "opskrivningshenlæggelse", "reserver", "overførsel fra tidligere år" og "årets resultat", der indgår i det konsoliderede regnskab, omfatte de sammenlagte beløb for alle de i stk. 1 nævnte virksomheder. Artikel 13 1. En virksomhed kan udelades fra det konsoliderede regnskab, når den er af uvæsentlig betydning i forhold til det i artikel 16, stk. 3, nævnte formål. 2. Når flere virksomheder opfylder betingelsen i stk. 1, skal de dog medtages i det konsoliderede regnskab, i det omfang disse virksomheder som helhed ikke er af uvæsentlig betydning i forhold til det i artikel 16, stk. 3, nævnte formål. 3. En virksomhed kan endvidere udelades fra det konsoliderede regnskab, når a) betydelige og vedvarende hindringer i væsentlig grad begrænser Medlemsstaterne kan ved anvendelsen af artikel 16, stk. 3, tillade, at en modervirksomhed, der ikke udøver nogen industrielle eller kommercielle aktiviteter, udelades af konsolideringen, når den besidder kapitalandele i en dattervirksomhed i medfør af en fælles ordning med en eller flere virksomheder, der ikke indgår i konsolideringen. Det konsoliderede regnskab skal give et pålideligt billede af aktiver og passiver, den økonomi ske stilling, samt resultatet for de virksomheder som helhed, der indgår i det konsoliderede regnskab. 4. Såfremt anvendelsen af bestemmelserne i dette direktiv ikke er tilstrækkelig til at give et pålideligt billede i henhold til stk. 3, skal der fremlægges yderligere oplysninger. 5. Hvis det i særlige tilfælde viser sig, at anvendelsen af en bestemmelse i artikel 17 til 35 og artikel 39 vil stride imod pligten efter stk. 3, skal denne bestemmelse fraviges, for at der kan gives et pålideligt billede i henhold til stk. 3. En sådan fravigelse skal anføres i noterne og behørigt begrundes med oplysning om dens indflydelse på aktiver og passiver, den økonomiske stilling samt i resultatet. Medlemsstaterne kan nærmere bestemme særtilfældene og fastsætte regler for fravigelserne. Artikel 3 til 10a, 13 til 26 og 28 til 30 i direktiv 78/660/EØF finder, medmindre andet er fastsat i nærværende direktiv, og med de fornødne tilpasninger, der følger af de særlige forhold, som gør sig gældende for konsoliderede regnskaber i sammenligning med årsregnskaber, anvendelse på opstillingen af konsoliderede regnskaber. Medlemsstaterne kan tillade eller foreskrive, at udligningen foretages på grundlag af værdien af påviselige aktiver og passiver på tidspunktet for kapitalandelenes erhvervelse eller, dersom disse er erhvervet på forskellige tidspunkter, på det tidspunkt, da virksomheden blev en dattervirksomhed. c) Resterende forskelsbeløb, der fremkommer ved anvendelse af litra a) eller litra b), opføres i den konsoliderede balance under en særskilt post med en hertil svarende benævnelse. Denne post, de anvendte metoder og væsentlige ændringer heri i forhold til det forudgående år, skal forklares i noterne. Såfremt en medlemsstat tillader modregning af positive og negative forskelsbeløb, skal også fordelingen af disse forskelsbeløb anføres i noterne. Medlemsstaterne kan tillade eller foreskrive, at den bogførte værdi af kapitalandele i en af konsolideringen omfattet virksomhed kun udlignes med den tilsvarende andel af kapitalen, såfremt: a) de kapitalandele, der besiddes, repræsenterer mindst 90% af den pålydende værdi eller, i mangel af pålydende værdi, den bogførte pariværdi af virksomhedens kapitalandele bortset fra de i artikel 29, stk. 2, litra a), i direktiv 77/91/EØF nævnte; b) den i litra a) nævnte størrelse er nået i medfør af en ordning med hensyn til emission af kapitalandele i en af konsolideringen omfattet virksomhed; c) den i litra b) nævnte ordning ikke indebærer en kontant betaling, der overstiger 10% af henholdsvis den pålydende værdi eller, i mangel af pålydende værdi, den bogførte pariværdi af de udstedte kapitalandele. 2. Ethvert forskelsbeløb, der opstår ved anvendelse af stk. 1, henholdsvis lægges til eller trækkes fra de konsoliderede reserver. 3. Anvendelsen af den i stk. 1 beskrevne metode, de heraf følgende ændringer i reserverne samt de berørte virksomheders navn og hjemsted anføres i noterne. Artikel 21 Beløb, der kan henføres til kapitalandele i de af konsolideringen omfattede dattervirksomheder, som besiddes af andre end virksomheder, der indgår i konsolideringen, opføres i den konsoliderede balance under en særskilt post med en hertil svarende benævnelse. Artikel 22 De af konsolideringen omfattede virksomheders indtægter og udgifter medtages i deres helhed i den konsoliderede resultatopgørelse. Artikel 23 Beløb, der kan henføres til kapitalandele i de af konsolideringen omfattede dattervirksomheders resultat, som besiddes af andre end virksomheder, der indgår i konsolideringen, opføres i den konsoliderede resultatopgørelse under en særskilt post med en hertil svarende benævnelse. Artikel 24 Opstillingen af det konsoliderede regnskab sker efter principperne i artikel 25 til 28. Artikel 25 1. De metoder, der anvendes ved konsolideringen, må ikke ændres fra det ene regnskabsår til det næste. 2. Stk. 1 kan fraviges i særlige tilfælde. I tilfælde af fravigelse skal dette anføres i noterne og behørigt begrundes tillige med angivelse af indvirkningen på aktiver og passiver, den økonomiske stilling samt resultatet for de virksomheder som helhed, der indgår i konsolideringen. Artikel 26 1. De af konsolideringen omfattede virksomheders aktiver og passiver, økonomiske stilling og resultat skal fremgå af det konsoliderede regnskab, som om de var en enkelt virksomhed. Navnlig skal: overskud og tab ved transaktioner, som foretages mellem virksomheder, der indgår i konsolide ringen, og som indgår i aktivernes bogførte værdi, elimineres i det konsoliderede regnskab. Ind til en senere samordning kan medlemsstaterne dog tillade, at eliminering som nævnt ovenfor foretages i forhold til den andel af kapitalen, som modervirksomheden besidder i hver af de dat tervirksomheder, der indgår i konsolideringen. 2. Medlemsstaterne kan fravige stk. 1, litra c) når transaktionen er sket på normale markedsvilkår, og elimineringen af overskud eller tab ville medføre uforholdsmæssigt store omkostninger. Fravigelse af dette princip skal oplyses, og hvis indvirkningen på aktiver og passiver, på den økonomiske stilling samt på resultatet for de virksomheder som helhed, der indgår i konsolideringen, ikke er uvæsentlig, anføres dette i noterne til det konsoliderede regnskab. 3. Stk. 1, litra a), b) og c), kan fraviges, når de pågældende beløb er af uvæsentlig betydning i for hold til det i artikel 16, stk. 3, nævnte formål. Medlemsstaterne kan dog tillade eller foreskrive at det konsoliderede regnskab opstilles på en anden dato, som tager hensyn til balancetidspunktet for de fleste eller de mest betydningsfulde af de virksomheder, der indgår i konsolideringen. I tilfælde af fravigelse skal dette anføres i noterne til det konsoliderede regnskab og behørigt begrundes. Der skal endvidere tages hensyn til eller gives op lysning om betydningsfulde hændelser vedrørende aktiver og passiver, den økonomiske stilling samt resultatet i en virksomhed, der indgår i konsolideringen, og som har fundet sted mellem denne virksomheds balancetidspunkt og datoen for afslutningen af det konsoliderede regnskab. Er sammensætningen af de virksomheder som helhed, der indgår i konsolideringen, ændret væsentligt i løbet af regnskabsåret, skal det konsoliderede regnskab indeholde oplysninger, som muliggør en meningsfyldt sammenligning af på hinanden følgende konsoliderede regnskaber. Når der er tale om en væsentlig ændring, kan medlemsstaterne tillade eller foreskrive, at denne pligt opfyldes ved, at der opstilles en tilpasset åbningsbalance og en tilpasset resultatopgørelse. Artikel 29 1. De af konsolideringen omfattede aktiver og passiver værdiansættes efter ensartede metoder og i overensstemmelse med afdeling 7, afdeling 7a og artikel 60 i direktiv 78/660/EØF. tilfælde af fravigelse skal dette anføres i noterne til det konsoliderede regnskab og behørigt begrundes. 3. Når virksomheder, der indgår i konsolideringen, værdiansætter de af konsolideringen omfattede aktiver og passiver efter metoder, der afviger fra de ved konsolideringen anvendte, skal disse aktiver og passiver værdiansættes på ny efter de metoder, der er anvendt ved konsolideringen, medmindre resultatet af denne nye værdiansættelse er af uvæsentlig betydning i forhold til det i artikel 16, stk. 3, nævnte formål. Dette princip kan fraviges i særlige tilfælde. Sådanne fravigelser skal anføres i noterne til det konsoliderede regnskab og behørigt begrundes. 4. I den konsoliderede balance og i den konsoliderede resultatopgørelse skal der tages hensyn til det forskelsbeløb, der ved konsolideringen fremkommer mellem skatter, som kan henføres til dette og tidligere regnskabsår, og skatter, der er betalt eller skal betales for disse regnskabsår, i det omfang et sådant forskelsbeløb i nær fremtid kan forventes at blive en faktisk udgift for en virksomhed, der indgår i konsolideringen. Når en virksomhed, der indgår i konsolideringen, udøver en betydelig indflydelse på den driftsmæssige og finansielle ledelse af en virksomhed, der ikke indgår i konsolideringen (en associeret virksomhed), og hvori den besidder en kapitalinteresse som defineret i artikel 17 i direktiv 78/660/EØF, opføres denne kapitalinteresse i den konsoliderede balance under en særskilt post med en hertil svarende benævnelse. Det formodes, at en virksomhed udøver en betydelig indflydelse på en anden virksomhed, når den besidder mindst 20% af selskabsdeltagernes stemmerettigheder i denne virksomhed. Artikel 2 finder anvendelse. eller til den til kapitalinteressen svarende andel af den associerede virksomheds egenkapital. Forskelsbeløbet mellem denne værdi og den bogførte værdi i henhold til reglerne i direktiv 78/660/EØF for værdiansættelse, anføres særskilt i den konsoliderede balance eller i noterne. Forskelsbeløbet opgøres pr. den dato, hvor metoden anvendes første gang. Medlemsstaterne kan desuden ved anvendelsen af litra a) eller b) tillade eller foreskrive, at for skelsbeløbet opgøres pr. den dato, hvor kapitalandelene er erhvervet, eller såfremt de ikke er er hvervet på én gang, pr. den dato, på hvilken virksomheden blev en associeret virksomhed. De værdiansættelsesmetoder, der anvendes for de forskellige poster i det konsoliderede regnskab, såvel som de ved værdireguleringer benyttede beregningsmetoder. For poster i det konsoliderede regnskab, som er eller oprindelig var angivet i fremmed valuta, skal grundlaget for omregningen til den valuta, som er anvendt ved udarbejdelsen af det konsoliderede regnskab, anføres. 2. a) Navnet på og hjemstedet for virksomheder, der indgår i konsolideringen; andelen i kapitalen i disse virksomheder, bortset fra modervirksomheden, som besiddes af de virksomheder, der indgår i konsolideringen, eller af andre, som handler i eget navn, men for disse virksomheders regning; den af de i artikel 1 og artikel 12, stk. 1, nævnte betingelser, som efter anvendelse af artikel 2 har ligget til grund for konsolideringen. Sidstnævnte oplysning er dog ikke nødvendig, når konsolideringen er foretaget på grundlag af artikel 1, stk. 1, litra a), og når tillige andelen af kapitalen og afstemmerettighederne er den samme, b) De samme oplysninger skal anføres for de virksomheder, der i henhold til artikel 13 holdes uden for konsolideringen, og der skal gives en begrundelse for, at de i artikel 13 nævnte virksomheder udelades. Navnet på og hjemstedet for virksomheder, for hvilke der er foretaget pro rata konsolidering i medfør af artikel 32, de forhold, der ligger til grund for den fælles ledelse, samt oplysninger om den andel i deres kapital, som besiddes af de virksomheder, der indgår i konsolideringen, eller af andre, der handler i eget navn, men for disse virksomheders regning. 5. Navnet på og hjemstedet for virksomheder, bortset fra de i stk. 2, 3 og 4 nævnte virksomheder, i hvilke de virksomheder, som indgår i konsolideringen, enten selv eller ved andre, der handler i eget navn, men for disse virksomheders regning, mindst besidder en procentdel af kapitalen, som medlemsstaterne ikke kan fastsætte til over 20%, med angivelse af størrelsen af denne kapitalandel og størrelsen af egenkapitalen samt af resultatet for den pågældende virksomhed for det seneste regnskabsår, for hvilket regnskabet er vedtaget. Disse oplysninger kan udelades, når de er af uvæsentlig betydning i forhold til det i artikel i 6, stk. 3, nævnte formål. Angivelse af egenkapitalen og af resultatet kan også udelades, såfremt den pågældende virksomhed ikke offentliggør sin balance, og oven nævnte virksomheder direkte eller indirekte besidder mindre end 50% af virksomheden. Den samlede størrelse af de økonomiske forpligtelser, som ikke er opført i den konsoliderede balance, i det omfang angivelsen heraf er af betydning for bedømmelsen af den økonomiske stilling for alle de virksomheder, der indgår i konsolideringen. Pensionsforpligtelser og forpligtelser overfor tilknyttede virksomheder, som ikke indgår i konsolideringen, skal opføres særskilt. 7a) karakteren af og det forretningsmæssige formål med arrangementer, som ikke er opført i den konsoliderede balance, og den finansielle virkning af disse arrangementer, såfremt de risici og fordele, der opstår i forbindelse med sådanne arrangementer, er væsentlige, og for så vidt fremlæggelse af sådanne risici og fordele er nødvendig for bedømmelsen af den økonomiske stilling for de virksomheder, der indgår i konsolideringen som helhed. 7b) de transaktioner med undtagelse af koncerninterne transaktioner, som moderselskabet eller andre virksomheder, der indgår i konsolideringen, har indgået med nærtstående parter, herunder beløbet for sådanne transaktioner, karakteren af forholdet til den nærtstående part og andre oplysninger om transaktionerne, som er nødvendige for at forstå den økonomiske stilling for de selskaber, der indgår i konsolideringen som helhed, hvis sådanne transaktioner er væsentlige og ikke er indgået på normale markedsvilkår. Oplysninger om individuelle transaktioner kan grupperes efter deres karakter, medmindre særskilte oplysninger er nødvendige for at forstå virkningerne af transaktioner med nærtstående parter for de selskaber, der indgår i konsolideringen som helhed. 8. Den konsoliderede nettoomsætning, som defineret i artikel 28 i direktiv 78/660/EØF, fordelt på aktiviteter samt på geografiske markeder i det omfang disse aktiviteter og markeder afviger betydeligt indbyrdes med henblik på tilrettelæggelsen af salget af de varer og tjenesteydelser, der indgår i den ordinære drift for de virksomheder som helhed, der indgår i konsolideringen. 8. Den konsoliderede nettoomsætning, som defineret i artikel 28 i direktiv 78/660/EØF, fordelt på aktiviteter samt på geografiske markeder i det omfang disse aktiviteter og markeder afviger betydeligt indbyrdes med henblik på tilrettelæggelsen af salget af de varer og tjenesteydelser, der indgår i den ordinære drift for de virksomheder som helhed, der indgår i konsolideringen. a) Det gennemsnitlige antal medarbejdere, som i løbet af regnskabsåret har været beskæftiget i de virksomheder, der indgår i konsolideringen, inddelt i kategorier, og såfremt det ikke er nævnt særskilt i den konsoliderede resultatopgørelse, de personaleudgifter, der henføres til regnskabsåret. Det omfang, i hvilket beregningen af det konsoliderede årsresultat er påvirket af en værdiansættelse af posterne, der under fravigelse af principperne i artikel 31 og artikel 34-42c i direktiv 78/660/EØF og artikel 29, stk. 5, i dette direktiv er blevet fulgt i løbet af regnskabsåret eller et tidligere regnskabsår for at opnå skattelettelser. Såfremt en sådan værdiansættelse har væsentlig indflydelse på den fremtidige skattebyrde for de virksomheder som helhed, der indgår i konsolideringen, skal der gives oplysning herom. 11. Forskellen mellem de skatter, der er udgiftsført i den konsoliderede resultatopgørelse i dette og i tidligere regnskabsår, og de skatter, der er betalt eller skal betales for disse regnskabsår, forudsat at forskellen er af betydning for den fremtidige skattebyrde. Beløbet kan også angives samlet i den konsoliderede balance under en særskilt post med en hertil svarende benævnelse. 12. Størrelsen af de vederlag, der for regnskabsåret er tillagt medlemmer af modervirksomhedens administrations-, ledelses- og tilsynsorganer for deres funktioner i modervirksomheden og dens dattervirksomheder, samt størrelsen af enhver under tilsvarende betingelser indgået forpligtelse til eller tilsagn om at yde pensioner til tidligere medlemmer af de nævnte organer. Disse oplysninger skal angive det samlede beløb for hver kategori. Medlemsstaterne kan kræve, at oplysningerne i første punktum også skal omfatte vederlag for funktioner i virksomheder, med hvilke der består de i artikel 32 eller artikel 33 nævnte forbindelser. 13. Størrelsen af de forskud og kreditter, som modervirksomheden eller en dattervirksomhed har ydet medlemmer af modervirksomhedens administrations-, ledelses-eller tilsynsorganer med angivelse af rentefod, de væsentligste vilkår og de eventuelt tilbagebetalte beløb, såvel som forpligtelser, der er indgået for deres regning i form at en hvilken som helst garanti. Disse oplysninger skal angive det samlede beløb for hver kategori. Medlemsstaterne kan kræve, at oplysningerne i første punktum også skal omfatte de forskud og kreditter, som er ydet af virksomheder, med hvilke der består de i artikel 32 eller artikel 33 nævnte forbindelser. 14. Hvis der foretages ansættelse af finansielle instrumenter til dagsværdi efter afdeling 7a i direktiv 78/660/EØF: a) de centrale antagelser, der ligger til grund for værdiansættelsesmodellerne og -teknikkerne, når dagsværdien er ansat i overensstemmelse med nævnte direktivs artikel 42b, stk. 1, litra b) b) for hver kategori af finansielle instrumenter, dagsværdien, de ændringer af værdien, der er opført direkte i resultatopgørelsen, samt ændringer, der indregnes i dagsværdihenlæggelsen, jf. nævnte direktivs artikel 42c c) for hver kategori af afledte finansielle instrumenter, oplysning om omfanget og karakteren af instrumenterne, herunder væsentlige betingelser, som kan få betydning for beløbet, tidspunktet og sikkerheden for fremtidige pengestrømme, samt en tabel med angivelse af bevægelser i dagsværdireserven i løbet af regnskabsåret. 15. Hvis der ikke foretages ansættelse af finansielle instrumenter til dagsværdi efter afdeling 7a i direktiv 78/660/EØF: a) for hver kategori af afledte instrumenter i) instrumenternes dagsværdi, hvis denne kan fastsættes ved hjælp af en af metoderne i artikel 42b, stk. 1, i nævnte direktiv ii) oplysninger om instrumenternes omfang og karakter, og Separat størrelsen af det samlede honorar, der i årets løb er faktureret af revisor eller revisionsfirmaet for lovpligtig revision af det konsoliderede regnskab, de samlede honorarer for andre erklæringsopgaver med sikkerhed, de samlede honorarer for skatterådgivning og de samlede honorarer for ikke-revisionsydelser. Artikel 35 1. Medlemsstaterne kan tillade, at de i artikel 34, nr. 2, 3, 4 og 5, foreskrevne oplysninger: a) gives i form af en oversigt, der henlægges i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1 og 2, i direktiv 68/151/EØF; dette skal anføres i noterne; b) udelades, hvis de kan volde betydelig skade for en af de virksomheder, der berøres af disse be stemmelser. Medlemsstaterne kan gøre denne udeladelse afhængig af forudgående tilladelse fra en administrativ eller retslig myndighed. Udelades disse oplysninger, skal dette anføres i noter ne. Den konsoliderede årsberetning skal i det mindste indeholde en pålidelig redegørelse for den forretningsmæssige udvikling og resultatet i de virksomheder som helhed, der indgår i konsolideringen og deres stilling, samt en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer, som virksomhederne står over for. Redegørelsen skal være en afbalanceret og omfattende analyse af virksomhedernes forretningsmæssige udvikling og resultat samt af stillingen for de virksomheder som helhed, der indgår i konsolideringen, i overensstemmelse med virksomhedens størrelse og kompleksitet. I det omfang, det er nødvendigt for at forstå udviklingen, resultatet eller stillingen, skal analysen indeholde både finansielle og i givet fald, ikke-finansielle nøgleresultatindikatorer, som er relevante for de specifikke aktiviteter, herunder oplysninger vedrørende miljø- og personalespørgsmål. I sin analyse skal den konsoliderede årsberetning, i givet fald indeholde henvisninger til og yderligere forklaringer på beløb, der er anført i det konsoliderede regnskab. forsknings- og udviklingsaktiviteter i virksomhederne som helhed; antallet og den pålydende værdi eller, i mangel af pålydende værdi, den bogførte pariværdi af alle kapitalandele i modervirksomheden, som besiddes af denne virksomhed selv, af dattervirksomheder eller af andre, der handler i eget navn, men for disse virksomheders regning. Med lemsstaterne kan tillade eller foreskrive, at disse oplysninger anføres i noterne; en beskrivelse af hovedelementerne i koncernens interne kontrol- og risikostyringssystemer i forbindelse med proceduren for udarbejdelse af konsoliderede regnskaber, når der er tale om en virksomhed, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 14, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter. Såfremt den konsoliderede årsberetning og årsberetningen præsenteres som en enkelt beretning, skal disse oplysninger anføres i det afsnit i beretningen, der indeholder redegørelsen for virksomhedsledelse som omhandlet i artikel 46a i direktiv 78/660/EØF. Når der ud over årsberetningen kræves en konsolideret årsberetning, kan de to beretninger fremlægges som en samlet beretning. Ved udarbejdelsen af en sådan samlet beretning kan det være hensigtsmæssigt at lægge større vægt på de emner, der er væsentlige for virksomhederne i konsolideringen som helhed. AFDELING 3A Forpligtelse og ansvar med hensyn til udarbejdelse og offentliggørelse af de konsoliderede regnskaber og den konsoliderede årsberetning Artikel 36a Medlemsstaterne sikrer, at medlemmerne af administrations-, ledelses- og tilsynsorganerne i de virksomheder, der udarbejder de konsoliderede regnskaber og den konsoliderede årsberetning, er kollektivt forpligtede til at sikre, at de konsoliderede regnskaber, den konsoliderede årsberetning og, hvis denne fremlægges særskilt, redegørelsen for virksomhedsledelse, jf. artikel 46a i direktiv 78/660/EØF, udarbejdes og offentliggøres i overensstemmelse med kravene i nærværende direktiv og i påkommende tilfælde i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder, der er vedtaget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder. Sådanne organer skal handle inden for de beføjelser, der er tillagt dem efter den nationale lovgivning. Selskabernes konsoliderede regnskaber skal revideres af en eller flere personer, der af den medlemsstat, hvis lovgivning modervirksomheden er underlagt, er autoriseret til at udføre lovpligtig revision på grundlag af Rådets ottende direktiv 84/253/EØF af 10. april 1984 om autorisation af personer, der skal foretage lovpligtig revision af regnskaber. Den eller de personer, der har ansvaret for at revidere årsregnskabet, i det følgende benævnt "revisor", skal tillige afgive en udtalelse om, hvorvidt den konsoliderede årsberetning er eller ikke er i overensstemmelse med det konsoliderede regnskab for samme regnskabsår. en indledning, hvori det som minimum oplyses, hvilket konsolideret regnskab der er genstand for den lovpligtige revision, samt hvilket system for regnskabsaflæggelse der er anvendt ved dets udarbejdelse b) en beskrivelse af revisionens art og omfang, hvor der i det mindste oplyses om, hvilke revisions standarder der er anvendt ved revisionen c) en udtalelse, hvori det klart anføres, om revisor finder, at det konsoliderede regnskab giver et retvisende billede i overensstemmelse med det relevante system for regnskabsaflæggelse og i gi vet fald, om det konsoliderede regnskab opfylder de lovbestemte krav. Revisors udtalelse skal være enten uden forbehold, med forbehold eller negativ eller skal, såfremt revisor ikke er i stand til at fremsætte en udtalelse, have form af revisors nægtelse af revisionspåtegning en omtale af eventuelle forhold, som revisor særlig har påpeget uden at have taget forbehold i forbindelse med revisionspåtegningen e) en udtalelse om, hvorvidt den konsoliderede årsberetning er eller ikke er i overensstemmelse med det konsoliderede årsregnskab for samme regnskabsår. 3. Revisionspåtegningen skal underskrives og dateres af revisor. Når den virksomhed, som har udarbejdet det konsoliderede regnskab, er organiseret i en anden form end de i artikel 4 nævnte, og virksomheden ikke for de i stk. 1 nævnte dokumenter efter den nationale lovgivning har pligt til offentliggørelse i lighed med artikel 3 i direktiv 68/151/EØF, skal den dog i det mindste gøre de pågældende dokumenter tilgængelige for offentligheden på dens hjem sted. Der skal på anmodning kunne rekvireres en genpart af dokumenterne. Det beløb, som opkræves for genparten, må ikke overstige udgifterne ved fremstilling af denne. 5. Artikel 48 og 49 i direktiv 78/660/EØF finder anvendelse. Overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser Artikel 39 1. I forbindelse med udarbejdelsen i overensstemmelse med dette direktiv af det første konsoliderede regnskab for en helhed af virksomheder, mellem hvilke der allerede inden gennemførelsen af bestemmelserne i artikel 49, stk. 1, bestod en af de i artikel 1, stk. 1, nævnte forbindelser, kan medlemsstaterne tillade eller foreskrive, at der med henblik på anvendelsen af artikel 19, stk. 1, benyttes den bogførte værdi af kapitalandele og den hertil svarende andel af egenkapitalen på et tidligere tidspunkt, dog senest tidspunktet for den første konsolidering. 2. Stk. 1 finder med de fornødne tilpasninger anvendelse på værdiansættelse af kapitalandele, eller på den hertil svarende andel af egenkapitalen i en virksomhed, der er associeret med en virksomhed, der indgår i konsolideringen, med henblik på anvendelsen af artikel 33, stk. 2, samt på pro rata konsolidering i henhold til artikel 32. 3. Når den i artikel 19, stk. 1, nævnte særskilte post svarer til et ved konsolideringen fremkommet positivt forskelsbeløb, som er opstået inden udarbejdelsen af det første konsoliderede regnskab i hen hold til dette direktiv, kan medlemsstaterne tillade eller foreskrive: a) at det i artikel 37, stk. 2, i direktiv 78/660/EØF nævnte begrænsede tidsrum, der overstiger fem år, ved anvendelsen af artikel 30, stk. 1 beregnes fra datoen for udarbejdelsen af det første konsoliderede regnskab i henhold til dette direktiv, og b) at fradraget, ved anvendelsen af artikel 30, stk. 2, foretages i reserverne på datoen for udarbejdelsen af det første konsoliderede regnskab i henhold til dette direktiv. Artikel 40 1. Indtil udløbet af de frister, der fastsættes for gennemførelsen i den nationale lovgivning af de direktiver, der i fortsættelse af direktiv 78/660/EØF harmoniserer reglerne om bankers og andre kreditinstitutters samt forsikringsvirksomheders udarbejdelse af årsregnskaber, kan medlemsstaterne fravige de bestemmelser i dette direktiv, der vedrører opstillingen af det konsoliderede regnskab og værdiansættelsen af regnskabsposter deri, samt oplysningerne i noterne, a) for enhver virksomhed, der indgår i det konsoliderede regnskab, og som er en bank, et andet kreditinstitut eller en forsikringsvirksomhed, b) såfremt de virksomheder, der indgår i det konsoliderede regnskab, hovedsagelig omfatter ban ker, andre kreditinstitutter eller forsikringsvirksomheder. Medlemsstaterne kan desuden fravige artikel 6, men kun med hensyn til de numeriske grænser og kriterier, der skal gælde for oven nævnte virksomheder. 2. Indtil et af de i stk. 1 nævnte direktiver i medfør af national lovgivning finder anvendelse, dog senest i de regnskabsår, der afsluttes i 1993, kan medlemsstaterne, for så vidt de ikke inden gennem førelsen af bestemmelserne i artikel 49, stk. 1, har pålagt alle virksomheder, som er banker, andre kreditinstitutter eller forsikringsvirksomheder, pligt til at udarbejde et konsolideret regnskab, tillade, I de i stk. 2, litra b), nævnte tilfælde skal de pågældende dattervirksomheders årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber, såfremt de skal offentliggøres, vedlægges modervirksomhedens konsoliderede regnskab eller, når et sådant ikke foreligger, modervirksomhedens årsregnskab, eller gøres tilgængelige for offentligheden. I sidstnævnte tilfælde skal en genpart af disse dokumenter kunne rekvireres til en pris, som ikke må overstige udgifterne ved fremstilling af genparten. Artikel 41 1. Virksomheder, mellem hvilke der består en forbindelse som nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a) og b) samt litra d), bb), og andre virksomheder, der har en tilsvarende forbindelse med en af ovennævnte virksomheder, er tilknyttede virksomheder i henseende til direktiv 78/660/EØF og dette direktiv. Når en medlemsstat pålægger pligt til udarbejdelse af konsoliderede regnskaber i medfør af artikel 1, stk. 1, litra c) og litra d), aa), samt artikel 1, stk. 2, eller artikel 12, stk. 1, er virksomheder, mellem hvilke der består en sådan forbindelse som nævnt i ovennævnte artikler, samt øvrige virksomheder, mellem hvilke der består en tilsvarende forbindelse eller en forbindelse som nævnt i stk. 1 med en af ovennævnte virksomheder, tilknyttede virksomheder i den i stk. 1 nævnte betydning. 3. Når en medlemsstat ikke pålægger pligt til udarbejdelse af konsoliderede regnskaber i medfør af artikel 1, stk. 1, litra c) og d), aa), samt artikel 1, stk. 2, eller artikel 12, stk. 1, kan den dog fore skrive anvendelse af denne artikels stk. 2. 4. Artikel 2 og artikel 3, stk. 2, finder anvendelse. 5. Når en medlemsstat anvender artikel 4, stk. 2, kan den undlade at anvende stk. 1 på tilknyttede virksomheder, som er modervirksomheder, og som på grund af deres retsform ikke af medlemsstaten er forpligtet til at udarbejde konsoliderede regnskaber i henhold til dette direktiv, samt for moder virksomheder med lignende retsform. [Artikel 42-46 udeladt] Artikel 47 Det i henhold til artikel 52 i direktiv 78/660/EØF nedsatte kontaktudvalg har ligeledes til opgave a) medmindre andet er fastsat i traktatens artikel 169 og 170 at lette en harmoniseret gennemførelse af dette direktiv gennem regelmæssigt samråd, navnlig vedrørende de konkrete problemer i forbindelse med dets gennemførelse; b) om nødvendigt at råde Kommissionen med hensyn til tilføjelser til eller ændringer i dette direktiv. Artikel 48 Medlemsstaterne fastlægger reglerne om de sanktioner, der skal gælde for overtrædelser af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. De pågældende sanktioner skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. Artikel 49 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for senest den 1. januar 1988 at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen her om. Medlemsstaterne sørger for at meddele Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Artikel 50 1. Rådet vil på forslag af Kommissionen fem år efter den i artikel 49, stk. 2, anførte dato gennemgå og eventuelt ændre artikel 1, stk. 1, litra d), andet afsnit, artikel 4, stk. 2, artikel 5 og 6, artikel 7, stk. 1, samt artikel 12, 43 og 44, på grundlag af erfaringerne med anvendelsen af dette direktiv, afmål sætningerne for dette direktiv og af den økonomiske og monetære situation til den tid. Senest 1. januar 2007 tager Kommissionen artikel 29, stk. 1, artikel 34, stk. 10, 14 og 15, og artikel 36, stk. 2, litra e), op til fornyet overvejelse på baggrund af erfaringerne med anvendelsen af bestemmelserne om dagsværdiansættelse og under hensyntagen til international udvikling på regnskabsområdet og forelægger i givet fald Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om ændring af disse artikler. Artikel 51 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: Samordningen af de enkelte medlemsstaters bestemmelser vedrørende opstilling og indhold af årsregnskab og årsberetning, værdiansættelsesmetoder samt offentliggørelse af disse dokumenter bl. a. for så vidt angår aktieselskaber og anpartsselskaber er af særlig betydning med henblik på at beskytte selskabsdeltagerne og tredjemand; det er nødvendigt for de nævnte selskabsformer at foretage en samtidig samordning på disse områder, idet disse selskabers aktivitet ofte overskrider de nationale grænser og selskaberne kun giver tredjemand sikkerhed i selskabsformuen; i øvrigt er nødvendigheden og uopsætteligheden af en sådan samordning anerkendt og bekræftet ved artikel 2, stk. 1, litra f), i direktiv 68/151/EØF; det er desuden nødvendigt, at der i Fællesskabet fastsættes ensartede minimumsregler med hensyn til omfanget af de finansielle oplysninger, som skal bringes til offentlighedens kundskab af konkurrerende selskaber; årsregnskabet bør give et pålideligt billede af selskabets aktiver og passiver, økonomiske stilling og resultat; med henblik herpå bør der fastlægges obligatoriske opstillingsskemaer til udarbejdelse af status og resultatopgørelse, og noternes og årsberetningens mindsteindhold bør fastsættes; der kan imidlertid indrømmes undtagelser som følge af visse selskabers ringe økonomiske og sociale betydning; de forskellige værdiansættelsesmetoder bør i nødvendigt omfang samordnes, så det sikres, at de oplysninger, der er indeholdt i årsregnskaberne er sammenlignelige og ensartede; i tilfælde hvor et selskab er en del af en koncern, er det ønskeligt, at der offentliggøres et koncernregnskab, der giver et pålideligt billede af koncernens virksomhed som helhed; indtil ikrafttrædelsen af et rådsdirektiv om koncernregnskaber er det dog nødvendigt at gøre undtagelse fra visse bestemmelser i nærværende direktiv; til imødegåelse af vanskeligheder som følge af den eksisterende lovgivningssituation i visse medlemsstater må fristen for gennemførelse af visse bestemmelser i dette direktiv være længere end den generelt gældende frist-Almindelige bestemmelser om status og resultatopgørelse Artikel 3 Opstilling af status og resultatopgørelse, navnlig med hensyn til valget af opstillingsform, må ikke ændres fra det ene år til det andet. Afvigelser fra dette princip tillades i undtagelsestilfælde. Når der gøres brug af sådanne afvigelser, skal dette anføres i noterne og behørigt begrundes. Artikel 4 1. I status såvel som i resultatopgørelsen skal de i artikel 9, 10 og 23-26 omtalte poster opføres særskilt i den angivne rækkefølge. En mere detaljeret underopdeling af posterne tillades under forudsætning af, at den overholder opstillingsskemaernes struktur. Nye poster kan tilføjes for så vidt deres indhold ikke er dækket af de i opstillingsskemaet anførte poster. Medlemsstaterne kan forlange en sådan underopdeling eller tilføjelse. 2. Opstillingen, nomenklaturen og benævnelsen for de i status og resultatopgørelsen med arabertal betegnede poster skal tilpasses, når virksomhedens særlige karakter gør dette påkrævet. Medlemsstaterne kan forlange, at virksomheder inden for en bestemt økonomisk sektor foretager en sådan til pasning. 3. De i status og resultatopgørelsen med arabertal betegnede poster kan sammendrages: a) når de i forhold til det i artikel 2, stk. 3, opstillede mål kun udgør et ubetydeligt beløb, eller b) når sammendragningen fremmer overskueligheden, forudsat at de sammendragne poster anføres særskilt i noterne. Medlemsstaterne kan foreskrive en sådan sammendragning. 4. For hver post i status og resultatopgørelsen skal der til sammenligning anføres beløbet for den tilsvarende post fra det foregående regnskabsår. Medlemsstaterne kan fastsætte, at beløbet fra det foregående regnskabsår skal tilpasses, såfremt de pågældende beløb ikke er sammenlignelige. Under alle omstændigheder skal manglende sammenlignelighed og i givet fald tilpasning af beløbene an gives i noterne og behørigt begrundes. 5. Medmindre der findes en tilsvarende post på det foregående regnskab i henhold til stk. 4, gives der ikke oplysning om en statuspost eller en post i resultatopgørelsen, som ikke indeholder noget tal. 6. Medlemsstaterne kan tillade eller kræve, at præsentationen af beløbene i posterne i resultatopgørelse og balance tager hensyn til substansen i de transaktioner eller forhold, der indgår i regnskabet. Sådanne tilladelser eller krav kan begrænses til visse selskabskategorier og/eller til konsoliderede regnskaber som defineret i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 om konsoliderede regnskaber. Artikel 5 1. Uanset artikel 4, stk. 1 og 2, kan medlemsstaterne foreskrive særlige opstillingsskemaer til investeringsselskabers samt holdingselskabers årsregnskaber, forudsat at disse opstillingsskemaer giver et billede af de pågældende selskaber, svarende til det i artikel 2, stk. 3 omhandlede. selskaber, som udelukkende beskæftiger sig med at anbringe deres midler i forskellige former for værdipapirer og fast ejendom eller i andre aktiver alene med det formål at fordele investeringsrisikoen og at lade deres aktionærer eller deltagere drage fordel af resultaterne af forvaltningen af selskabernes midler; b) selskaber, der er tilknyttet investeringsselskaber med fast kapital, såfremt disse tilknyttede selskaber kun beskæftiger sig med at erhverve fuldt indbetalte aktier, der er udstedt af disse investeringsselskaber, med forbehold af artikel 20, stk. 1, litra h), i direktiv 77/91/EØF. 3. I dette direktiv forstås ved holdingselskaber udelukkende selskaber, der alene har til formål at besidde kapitalinteresser i andre virksomheder samt med at forvalte og udnytte disse interesser uden direkte eller indirekte at blande sig i administrationen af nævnte virksomheder, med forbehold af de rettigheder, som holdingselskaber besidder i deres egenskab af aktionær eller deltager. En retlig eller administrativ myndighed skal kunne føre tilsyn med overholdelsen af de begrænsninger, der gælder for disse selskabers virksomhed. Artikel 6 Medlemsstaterne kan tillade eller foreskrive en tilpasning af opstillingsskemaerne for status og resultatopgørelsen, således at fordeling af overskud eller dækning af tab fremgår heraf. Artikel 7 Enhver modregning mellem aktiv- og passivposter eller mellem udgifts og indtægtsposter er forbudt. Opstilling af status Artikel 8 For så vidt angår den form, hvori status opstilles, foreskriver medlemsstaterne anvendelse af et af de i artikel 9 og 10 angivne opstillingsskemaer eller dem begge. Såfremt en medlemsstat foreskriver anvendelse af dem begge, kan det overlades til selskaberne at vælge mellem disse. (medmindre national lovgivning bestemmer, at den kapital, som er krævet indbetalt, men som endnu ikke er indbetalt, skal opføres under denne post. I så tilfælde skal den tegnede kapital og den del af kapitalen, der er indbetalt, opføres særskilt). II. Overkurs ved emission III. Opskrivningshenlæggelser IV. Reserver 1. Lovpligtig reserve for så vidt national lovgivning kræver oprettelse af en sådan reserve. 2. Reserve til egne aktier og egne anparter for så vidt national lovgivning kræver oprettelse af en sådan reserve med forbehold af artikel 22, stk. 1, litra b) i direktiv 77/91/EØF. 3. Vedtægtsmæssige reserver. 4. V. Overførsler VI. Årets resultat Artikel 10a Medlemsstaterne kan tillade eller kræve, at selskaberne eller visse selskabskategorieri stedet for at præsentere statusposter i overensstemmelse med artikel 9 og 10, præsenterer disse poster på grundlag af en sondring mellem omsætnings- og ikke-omsætningsaktiver, såfremt indholdet af de givne oplysninger mindst svarer til kravene i artikel 9 og 10. Artikel 11 Medlemsstaterne kan tillade, at selskaber, som på statustidspunktet ikke overskrider de numeriske grænser for to af følgende tre kriterier:-statussum: 4 400 000 EUR, -nettoomsætning: 8 800 000 EUR, -gennemsnitligt antal medarbejdere i løbet af regnskabsåret: 50, opstiller en forkortet status, hvori der kun medtages de i artikel 9 og 10 omhandlede poster, som indledes med bogstaver og romertal, med særskilt angivelse af de oplysninger, der kræves i parentesen under post D II på aktivsiden og post C på passivsiden i artikel 9 samt i parentesen under post D II i artikel 10, og samlet for hver af de pågældende poster. Medlemsstaterne kan tillade, at artikel 15, stk. 3, litra a), og artikel 15, stk. 4, ikke finder anvendelse på den forkortede balance. For de medlemsstater, der ikke har indført euroen, er modværdien i national valuta af de i stk. 1 anførte beløb den værdi, der fremkommer ved at benytte den valutakurs, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende på ikrafttrædelsesdatoen for ethvert direktiv om fastsættelse af disse beløb. Artikel 12 1. Når et selskab på statustidspunktet enten har overskredet eller ikke længere overskrider de numeriske grænser for to af de i artikel 11 anførte tre kriterier, skal dette kun have konsekvens for anvendelsen af afvigelserne i nævnte artikel, hvis situationen gentager sig i to på hinanden følgende regnskabsår. 2. Ved omregning til national valuta er det tilladt at forhøje de i artikel 11 angivne beløb i europæiske regningsenheder med indtil 10%. 3. Den i artikel 11 nævnte totalsum for status udgøres af den i artikel 9 angivne opstilling af aktiv posterne A til E og af den i artikel 10 angivne opstilling af posterne A til E. Egne aktier, egne anparter samt andele i tilknyttede virksomheder kan kun opføres underposter, der er bestemt til dette formål. Artikel 14 Alle garantiforpligtelser skal, såfremt der ikke er nogen pligt til at opføre dem under passiver, opføres særskilt nedenfor status eller i noterne og på en sådan måde, at der skelnes mellem de forskellige garantikategorier i henhold til national lovgivning, og at der gives klar oplysning om, hvilken tinglig sikkerhed, der eventuelt er stillet. Forpligtelser af denne art over for tilknyttede virksomheder skal opføres særskilt. Ved anvendelse af artikel 33 skal bevægelserne på de forskellige poster under anlægsaktiverne i henhold til litra a), angives på grundlag af den omvurderede anskaffelses-eller kost pris. 4. Stk. 3, litra a) og b), finder anvendelse på opstillingen af posten "Etableringsomkostninger". Artikel 16 Underposten "grunde og bygninger" skal opføres rettigheder over fast ejendom og tilsvarende rettigheder som defineret i national lovgivning. Artikel 17 Ved "kapitalinteresse" forstås i henhold til dette direktiv rettigheder til kapital i andre virksomheder, uanset om der foreligger værdipapirer eller ej, som ved at skabe en varig tilknytning til disse skal bidrage til selskabets virksomhed. Besiddelsen af en del af et andet selskabs kapital formodes at være en kapitalinteresse, når den er større end en af medlemsstaterne fastsat procentdel, der ikke kan være højere end 20%. Artikel 18 Under aktivposten "periodeafgrænsningsposter" skal opføres de i året afholdte udgifter, som vedrører et efterfølgende år, samt indtægter i året, som først forfalder til betaling efter dettes afslutning. Medlemsstaterne kan dog bestemme, at nævnte indtægter opføres under tilgodehavender; når beløbene er af betydelig størrelse, skal de forklares i noterne. Artikel 19 Værdireguleringer omfatter alle de reguleringer, der har til formål at tage hensyn til de på statustidspunktet konstaterede værdiforringelser af aktiver uanset om disse værdiforringelser er endelige eller ikke. Artikel 20 1. Hensættelser har til formål at dække forpligtelser, hvis karakter er klart defineret, og som på statustidspunktet enten anses for sandsynlige eller sikre, men som er ubestemmelige med hensyn til de res størrelse eller tidspunktet for deres afholdelse. 2. Medlemsstaterne kan ligeledes tillade etablering af hensættelser, der har til formål at dække omkostninger, der hidrører fra samme eller et tidligere regnskabsår, hvis karakter er klart defineret, og som på statustidspunktet enten anses for sandsynlige eller sikre, men som er ubestemmelige med hensyn til deres størrelse eller tidspunktet for deres afholdelse. 3. Hensættelser må ikke anvendes til regulering af aktivernes værdi. Artikel 21 Under passivposten "periodeafgrænsningsposter" skal de indtægter opføres, der er indgået før statustidspunktet, men som henhører under et senere regnskabsår, samt de under regnskabsåret henhørende udgifter, som først vil blive betalt i løbet af et senere regnskabsår. Medlemsstaterne kan dog fastsætte, at nævnte udgifter opføres under gæld; når de er af betydelig størrelse, skal de forklares i noterne. Opstilling af resultatopgørelsen Artikel 22 For så vidt angår den form, hvori resultatopgørelsen opstilles, foreskriver medlemsstaterne anvendelse af et eller flere af de i artikel 13-26 angivne opstillingsskemaer. Såfremt en medlemsstat foreskriver anvendelse af flere skemaer, kan det overlades til selskaberne at vælge mellem disse. Uanset artikel 2, stk. 1, kan medlemsstaterne tillade eller kræve, at selskaberne eller visse selskabs-kategorier forelægger en redegørelse for deres resultat i stedet for at opstille posterne i resultatopgørelsen i overensstemmelse med artikel 23 til 26, såfremt indholdet af de givne oplysninger mindst svarer til kravene i disse artikler. Artikel 23 1. Nettoomsætning. 2. Ændringer i lagre af færdigvarer, og varer under forarbejdning. 3. Arbejde udført af virksomheden for egen regning og opført under aktiver. 4. Andre driftsindtægter. 5. a) Udgifter til råvarer og hjælpematerialer, b) Andre eksterne udgifter. 6. Personaleudgifter: a) Lønninger og gager. b) Udgifter til social sikring med særskilt angivelse af pensioner. 7. a) Værdireguleringer af etableringsomkostninger samt af materielle og immaterielle anlægsaktiver. b) Værdireguleringer af omsætningsaktiver, såfremt de overskrider de normale værdireguleringer inden for virksomheden. For de medlemsstater, der ikke har indført euroen, er modværdien i national valuta af de i stk. 1 anførte beløb den værdi, der fremkommer ved at benytte den valutakurs, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende på ikrafttrædelsesdatoen for ethvert direktiv om fastsættelse af disse beløb. Nettoomsætningen omfatter provenu fra salg af produkter og tjenesteydelser, der henhører under selskabets ordinære virksomhed, med fradrag af herpå ydede prisnedslag samt af merværdiafgift og anden skat, der er direkte forbundet med omsætningen. Artikel 29 1. Underposterne "ekstraordinære indtægter" og "ekstraordinære udgifter" skal opføres indtægter og udgifter, som hidrører fra andet end selskabets ordinære virksomhed. 2. Medmindre de i stk. 1 omhandlede indtægter og udgifter er uden betydning for bedømmelse af resultaterne, skal deres størrelse og art forklares i noterne. Det samme gælder for indtægter og ud gifter, der hører til et andet regnskabsår. Artikel 30 Medlemsstaterne kan tillade, at skat af resultatet fra den ordinære virksomhed og skat af det ekstraordinære resultat sammendrages og opføres i resultatopgørelsen i en enkelt post før posten "andre skatter, der ikke er opført ovenfor". I så fald udgår posten "resultat af den ordinære virksomhed efter fradrag af skat" i skemaerne i artikel 23-26. Såfremt denne afvigelse anvendes, skal selskaberne give oplysninger i noterne om, i hvilket omfang skat af resultatet påvirker resultatet af den ordinære virksomhed og det ekstraordinære resultat. bb) skal der tages hensyn til alle forpligtelser, som er opstået i løbet af det regnskabsår, som årsregnskabet vedrører, eller i et tidligere regnskabsår, selv om sådanne forpligtelser først bliver kendt mellem statustidspunktet og det tidspunkt, hvor status udarbejdes, der skal tages hensyn til indtægter og udgifter vedrørende det år, som regnskabet omfatter, uden hensyn til det tidspunkt hvor disse indtægter indgår eller udgifter udbetales; e) aktiv- og passivposternes bestanddele skal værdiansættes hver for sig; f) Åbningsbalancen for hvert år skal svare til status for det foregående år. 1a. Ud over de beløb, der opgøres i henhold til stk. 1, litra c), punkt bb), kan medlemsstaterne tillade eller kræve, at der tages hensyn til alle forudseelige forpligtelser og eventuelle tab, som er opstået i løbet af det pågældende eller et tidligere regnskabsår, selv om sådanne forpligtelser eller tab først konstateres mellem statustidspunktet og det tidspunkt, hvor status udarbejdes. 2. Afvigelser fra disse almindelige principper tillades i undtagelsestilfælde. Når der gøres brug af afvigelser, skal dette anføres i noterne og behørigt begrundes tillige med angivelse af deres indvirkning på aktiver og passiver, den økonomiske stilling og resultatet. Artikel 32 Værdiansættelsen af de poster, der er opført i årsregnskabet, foretages i henhold til de bestemmelser i artikel 34-42, som er baseret på anskaffelses-eller kostpris. Artikel 33 1. Medlemsstaterne kan over for Kommissionen erklære, at de forbeholder sig muligheden af, uanset artikel 32 og indtil en senere harmonisering, at tillade eller pålægge alle selskaber eller visse kategorier af selskaber: a) værdiansættelse på grundlag af genanskaffelsesværdien for materielle anlægsaktiver, hvis anvendelse er tidsbegrænset, samt for varelagre; b) værdiansættelser af poster i årsregnskabet, herunder egenkapital, på grundlag af andre metoder end den, der er fastsat i litra a) med henblik på at tage hensyn til inflationen; c) opskrivning af anlægsaktiver. I tilfælde hvor national lovgivning indeholder bestemmelser om anvendelse af de under litra a), b) og c) nævnte værdiansættelsesmetoder, skal lovgivningen fastsætte deres indhold, anvendelsesområde og reglerne for deres anvendelse. Anvendelsen af en af disse metoder skal oplyses i noterne med angivelse af de pågældende poster i status og resultatopgørelse såvel som den metode, der er anvendt til beregning af de anførte værdier. a) Ved anvendelse af stk. 1 skal forskelsbeløbet fremkommet ved anvendelse af den pågældende værdiansættelsesmetode og værdiansættelse i henhold til den almindelige regel i artikel 32 opføres på passivsiden under posten "opskrivningshenlæggelse". Den skattemæssige behandling af denne post skal forklares enten i status eller i noterne. Men henblik på anvendelse af stk. 1, sidste afsnit, giver selskaberne i noterne en oversigt over følgende, hver gang reserven er ændret i løbet af regnskabsåret:-størrelsen af opskrivningshenlæggelsen ved årets begyndelse;-de opskrivningsbeløb, der er henlagt til opskrivningshenlæggelsen i årets løb;-de beløb, der er overført til selskabskapitalen, eller på anden måde fragået opskrivningshenlæggelsen i årets løb, tillige med en angivelse af formen for en sådan overførsel;-størrelsen af opskrivningshenlæggelsen ved årets slutning. b) Hele opskrivningshenlæggelsen eller en del af denne kan til enhver tid overføres til selskabs kapitalen. c) Opskrivningshenlæggelsen skal opløses, såfremt de hertil henlagt beløb ikke længere er nødvendige for anvendelsen af den benyttede værdiansættelsesmetode og for opnåelsen af dens mål. Bortset fra de i ovenfor under litra b) og c) anførte tilfælde kan opskrivningshenlæggelsen ikke opløses. 3. Værdireguleringer beregnes hvert år på grundlag af den værdi, der er opført for det pågældende regnskabsår. Dog kan medlemsstaterne uanset artikel 4 og 22 tillade eller kræve, at kun den del af værdireguleringen, der fremkommer ved anvendelse af den almindelige regel i artikel 32, opføres under de relevante poster i de i artikel 23-26 angivne opstillingsskemaer, og at den forskel, som fremkommer ved anvendelsen af den i henhold til denne artikel fastsatte værdiansættelsesmetode, opføres særskilt i opstillingsskemaerne. I øvrigt finder artikel 34-42 tilsvarende anvendelse. 4. Ved anvendelse af stk. 1 skal der for hver af statusposterne bortset fra varelagre, som fastsat i opstillingsskemaerne i artikel 9 og 10, anføres i status eller i noterne enten: a) værdiansættelsen efter den almindelige regel i artikel 32 og størrelsen af den samlede værdiregulering på statustidspunktet, eller b) det forskelsbeløb på statustidspunktet der fremkommer mellem den værdiansættelse, der foretages i overensstemmelse med nærværende artikel, og den værdiansættelse, der følger af anvendelsen af artikel 32, samt i givet fald de samlede værdireguleringer herudover. 5. Med forbehold af artikel 52 foretager Rådet på forslag af Kommissionen inden 7 år fra datoen for meddelelsen af dette direktiv en undersøgelse og i givet fald ændringer af denne artikel på bag grund af den økonomiske og valutariske udvikling i Fællesskabet. Artikel 34 1. a) Såfremt national lovgivning tillader, at etableringsomkostningerne opføres under aktiver, skal de afskrives over en periode på højst fem år. b) Såfremt etableringsomkostningerne ikke er fuldstændig afskrevet, kan ingen uddeling af overskud finde sted, medmindre summen af de reserver der står til rådighed til dette formål og overførslerne fra tidligere år er mindst af samme størrelse som de ikke afskrevne omkostninger. Anlægsaktiver skal med forbehold af litra b) og c) ansættes til anskaffelses-eller kostpris. b) anskaffelses-eller kostprisen for anlægsaktiver med en begrænset brugstid skal formindskes ved værdireguleringer, der tilsigter en systematisk afskrivning af aktiverne over deres brugstid. c) aa) Finansielle anlægsaktiver kan gøres til genstand for værdireguleringer, således at deansættes til en anden lavere værdi, som tillægges dem på statustidspunktet. bb) Hvad enten anvendelsen af et anlægsaktiv er tidsbegrænset eller ikke, skal det gøres til genstand for værdireguleringer, således at det ansættes til en anden lavere værdi, som tillægges det på statustidspunktet, såfremt det forudses, at værdiforringelsen vil være varig. cc) De i litra aa) og bb), nævnte værdireguleringer skal opføres i resultatopgørelsen og angives særskilt i noterne, hvis de ikke er angivet særskilt i resultatopgørelsen. Såfremt anlægsaktiver er genstand for ekstraordinære værdireguleringer udelukkende af skattemæssige grunde, bør reguleringsbeløbet med tilstrækkelig begrundelse angives i noterne. 2. Anskaffelsesprisen opnås ved til købsprisen at lægge de påløbne omkostninger. 3 a) Kostprisen opnås ved til råvare- og hjælpestoffernes anskaffelsespris at lægge de omkostninger, der direkte kan henføres til det pågældende produkt. b) En rimelig del af de omkostninger, som kun indirekte kan henføres til det pågældende produkt, kan lægges til kostprisen, for så vidt disse omkostninger vedrører fremstillingsperioden. 4. Det tillades, at renter af kapital, der er lånt til finansiering af fremstillingen af anlægsaktiver, medregnes i kostprisen, i det omfang de vedrører fremstillingsperioden. I så fald skal det meddeles i noterne, at sådanne renter er medregnet under aktiver. De materielle anlægsaktiver, råvarer og hjælpematerialer, som stadig fornyes, og hvis samlede værdi er af mindre væsentlig betydning for virksomheden, kan opføres under aktiver med en konstant mængde og en konstant værdi, såfremt de kun varierer ubetydeligt med hensyn til omfang, værdi og sammensætning. Artikel 39 1. a) Omsætningsaktiverne skal værdiansættes til anskaffelses-eller kostpris med forbehold af litra b) og c). b) Omsætningsaktiverne skal gøres til genstand for værdireguleringer, således at den ansættes til de lavere markedsværdier, eller under særlige omstændigheder til en anden lavere værdi, som tillægges dem på statustidspunktet. c) Medlemsstaterne kan tillade ekstraordinære værdireguleringer, såfremt disse ud fra en rimelig handelsmæssig vurdering er nødvendige for at undgå, at vurderingen af disse aktiver i en nær fremtid må ændres som følge af værdisvingninger. Beløbet for disse værdireguleringer skal angives særskilt i resultatopgørelsen eller i noterne. Ansættelsen til de i litra b) og c) nævnte lavere værdier kan ikke opretholdes, når begrundelsen for værdireguleringerne ikke længere består. e) Såfremt omsætningsaktiverne er genstand for ekstraordinær værdiregulering udelukkende af skattemæssige grunde, skal reguleringsbeløbet med behørig begrundelse angives i noterne. 2. Den i artikel 35, stk. 2 og 3, indeholdte definition af anskaffelses og kostpris finder anvendelse. Medlemsstaterne kan ligeledes anvende artikel 35, stk. 4. Distributionsomkostninger kan ikke indgå i kostprisen. Dette forskelsbeløb skal afskrives med et rimeligt beløb hvert år, og skal være afskrevet senest på tidspunktet for gældens tilbagebetaling. Artikel 42 Hensættelser må ikke overstige det beløb, der er nødvendigt. De hensættelser, der er opført i status under posten "andre hensættelser", skal specificeres i noterne, hvis de er af betydning. AFDELING 7a Ansættelse til dagsværdi Artikel 42a 1. Uanset artikel 32 og med forbehold af betingelserne i nærværende artikels stk. 2-4 tillader eller kræver medlemsstaterne, at alle selskaber eller visse kategorier af selskaber ansætter finansielle instrumenter, herunder afledte instrumenter, til dagsværdi. Uanset stk. 3 og 4 kan medlemsstaterne i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder, som er vedtaget i Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003 af 29. september 2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 som ændret frem til 5. september 2006, tillade eller kræve vurdering af finansielle instrumenter sammen med de dertil knyttede oplysningskrav, jf. de internationale regnskabsstandarder, der er vedtaget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder. Artikel 42b 1. Den dagsværdi, der er omhandlet i artikel 42a, fastsættes efter en af følgende metoder: en værdi, der fremkommer ved anvendelse af almindeligt accepterede værdiansættelsesmodeller og -teknikker for instrumenter, for hvilke der ikke umiddelbart kan identificeres et pålideligt marked. Sådanne værdiansættelsesmodeller og -teknikker skal sikre en rimelig tilnærmelse til markedsværdien. Hvis et finansielt instrument er ansat i overensstemmelse med artikel 42b, skal en ændring af værdien uanset artikel 31, stk. 1, litra c), opføres i resultatopgørelsen. En sådan ændring skal dog indregnes direkte i egenkapitalen i en dagsværdireserve, hvis: de værdiansættelsesmetoder, der anvendes for de forskellige poster i årsregnskabet, såvel som de ved værdireguleringer benyttede beregningsmetoder. For poster i årsregnskabet, som er eller oprindeligt var angivet i fremmed valuta, skal grundlaget for deres omregning til national valuta anføres; 2. navn og hjemstedet for hver af de virksomheder, af hvis kapital selskabet enten selv eller ved en person, der handler i eget navn, men på selskabets vegne, besidder mindst en procentdel af kapitalen, som medlemsstaterne ikke kan fastsætte til over 20%, med angivelse af størrelsen af denne kapitalandel og størrelsen af egenkapitalen samt af resultatet for den pågældende virksomhed for det seneste driftsår, for hvilket regnskabet er vedtaget. Disse oplysninger kan udelades, når de kun er af ubetydelig interesse i forhold til det i artikel 2, stk. 3, angivne formål. Angivelse af egenkapitalen og af resultatet kan også udelades, såfremt den pågældende virksomhed ikke offentliggør sin status, og selskabet direkte eller indirekte besidder mindre end 50% af virksomheden; Navn, hjemsted og ret lig form for hver af de virksomheder, hvori selskabet er personligt hæftende selskabsdeltagere. Den ne oplysning kan udelades, når den kun er af ubetydelig interesse i forhold til det i artikel 2, stk. 3, angivne formål. 3. antal, pålydende værdi eller i mangel heraf bogført pariværdi af aktier, som er tegnet i løbet af regnskabsåret inden for rammerne af en autoriseret kapital med forbehold af de bestemmelser vedrørende denne kapitals størrelse, som er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), i direktiv 68/151/EØF og i artikel 2, litra c), i direktiv 77/91/EØF; 4. i tilfælde, hvor der findes flere aktieklasser: antal, pålydende værdi eller i mangel af pålydende værdi bogført pariværdi af hver klasse; 5. foreliggende "parts bénéficiaires", konvertible gældsbreve eller lignende værdipapirer eller lignende rettigheder, med angivelse af antal og omfanget af de rettigheder, der er knyttet til dem; 6. selskabets gæld, der forfalder til betaling efter mere end fem år, samt alle beløb, for hvilke selskaber har stillet tinglig sikkerhed, med angivelse af dennes art og form. Disse oplysninger skal med deles særskilt for hver gældspost som fastsat i opstillingsskemaet artikel 9, 10 og 10a; 7. den samlede størrelse af økonomiske forpligtelser, som ikke er opført i status, for så vidt angivelsen heraf er af betydning for bedømmelsen af den økonomiske stilling. Pensionsforpligtelser og forpligtelser over for tilknyttede virksomheder skal opføres særskilt; 7a. karakteren af og det forretningsmæssige formål med selskabets arrangementer, som ikke er opført i balancen, og disse arrangementers finansielle indvirkning på selskabet, såfremt de risici og fordele, der opstår i forbindelse med sådanne arrangementer, er væsentlige, og for så vidt fremlæggelse af sådanne risici og fordele er nødvendig for bedømmelsen af selskabets økonomiske stilling. Medlemsstaterne kan tillade, at de selskaber, der er omhandlet i artikel 27, begrænser de oplysninger, som kræves offentliggjort i henhold til dette nummer, til karakteren af og det forretningsmæssige formål med disse arrangementer; de transaktioner, som selskabet har indgået med nærtstående parter, herunder beløbet for sådanne transaktioner, karakteren af forholdet til den nærtstående part og andre oplysninger om transaktionerne, som er nødvendige for at forstå selskabets økonomiske stilling, hvis sådanne transaktioner er væsentlige og ikke er indgået på normale markedsvilkår. Oplysninger om individuelle transaktioner kan grupperes efter deres karakter, medmindre særskilte oplysninger er nødvendige for at forstå virkningerne af transaktioner med nærtstående parter for selskabets økonomiske stilling. Medlemsstaterne kan tillade, at de selskaber, der er omhandlet i artikel 27, undlader at opfylde de oplysningskrav, som er angivet i dette nummer, medmindre de tilhører en af de kategorier, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i direktiv 77/91/EØF; medlemsstaterne kan i så tilfælde begrænse oplysningskravet til som minimum at omfatte transaktioner, der indgås direkte eller indirekte mellem: i) selskabet og dets hovedaktionærer, og ii) selskabet og medlemmerne af administrations-, ledelses- og tilsynsorganerne. Medlemsstaterne kan undtage transaktioner, der indgås mellem to eller flere medlemmer af en koncern, hvis de datterselskaber, som er part i transaktionen, ejes helt af et sådant medlem. "Nærtstående part" har samme betydning som i de internationale regnskabsstandarder, der er vedtaget i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1606/2002; 8. nettoomsætningen, som defineret i artikel 28, fordelt på aktiviteter samt på geografiske markeder, for så vidt disse aktiviteter og markeder afviger betydeligt indbyrdes med henblik på tilrettelæggelsen af salget af de varer og tjenesteydelser, der indgår i selskabets ordinære virksomhed; 9. det i årets løb beskæftigede gennemsnitlige antal medarbejdere, inddelt i kategorier, og såfremt det ikke er nævnt særskilt i resultatopgørelsen, de personaleudgifter, der henføres til regnskabsperioden, fordelt som fastsat i artikel 23, nr. 6; 10. det omfang, i hvilket beregningen af årsresultatet er påvirket af den vurdering af posterne, der under fravigelse af principperne i artikel 31 og artikel 34-42c er blevet fulgt i løbet af regnskabsåret eller et tidligere regnskabsår for at opnå skattelettelser. Såfremt en sådan vurdering har væsentlig indflydelse på den fremtidige skattebyrde, skal oplysning herom anføres; 11. forskellen mellem skatter udgiftsført i dette og i tidligere regnskabsår og de skatter, der er betalt eller skal betales for disse regnskabsår, forudsat at forskellen er af betydning for den fremtidige beskatning. Beløbet kan også angives samlet i status under en særskilt post med en hertil svarende benævnelse; 12. størrelsen af de vederlag, der for regnskabsåret er tillagt medlemmer af administrations-, ledelses- og tilsynsorganerne for deres funktioner, samt enhver indgået forpligtelse til eller tilsagn om at yde pensioner til tidligere medlemmer af de nævnte organer. Disse oplysninger skal angive det samlede beløb for hver kategori; 13. størrelsen af de forskud og kreditter, der er ydet medlemmer af administrations-, ledelses-eller tilsynsorganerne med angivelse af rentefod, de væsentligste vilkår og de eventuelt tilbagebetalte beløb, såvel som forpligtelser, der er indgået for deres regning i form af en hvilken som helst garanti; det samlede beløb for hver kategori anføres; 14. hvis der ikke foretages ansættelse af finansielle instrumenter til dagsværdi efter afdeling 7a: a) for hver kategori af afledte finansielle instrumenter i) instrumenternes dagsværdi, hvis denne kan fastsættes ved hjælp af en af metoderne i artikel 42b, stk. 1 ii) oplysninger om instrumenternes omfang og karakter, og b) for de i artikel 42a omhandlede finansielle anlægsaktiver, der opføres til en værdi, der overstiger dagsværdien, og hvor muligheden for at foretage værdiregulering i overensstemmelse med artikel 35, stk. 1, litra c), under litra aa), ikke anvendes: i) den bogførte værdi og dagsværdien for enten de enkelte aktiver eller en hensigtsmæssig gruppering af de enkelte aktiver separat størrelsen af det samlede honorar, der i årets løb er faktureret af revisor eller revisionsfirmaet for lovpligtig revision af årsregnskabet, de samlede honorarer for andre erklæringsopgaver med sikkerhed, de samlede honorarer for skatterådgivning og de samlede honorarer for ikke-revisionsydelser. Medlemsstaterne kan fastsætte, at dette krav ikke gælder, når selskabet er omfattet af det konsoliderede regnskab, der kræves udarbejdet i henhold til artikel 1 i direktiv 83/349, forudsat at de pågældende oplysninger fremgår af noterne til det konsoliderede regnskab. gives i form af en oversigt, der henlægges i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1 og 2, i direktiv 68/151/EØF. Dette skal nævnes i noterne; b) udelades, hvis de kan volde betydelig skade for en af de i artikel 43, stk. 1, nr. 2, omhandlede virksomheder. Medlemsstaterne kan gøre denne udeladelse afhængig af forudgående tilladelse fra en administrativ eller retslig myndighed. Udeladelse af disse oplysninger skal nævnes i no terne. 2. Stk. 1, litra b, finder også anvendelse på de i artikel 43, stk. 1, nr. 8, omtalte oplysninger. Medlemsstaterne kan tillade de i artikel 27 omhandlede selskaber at udelade de i artikel 43, stk. 1, nr. 8, omtalte oplysninger. Medlemsstaterne kan også tillade de i artikel 27 omhandlede selskaber at udelade de i artikel 43, stk. 1, nr. 15, omtalte oplysninger, forudsat at disse indsendes til det offentlige tilsynssystem, jf. artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF af 17. maj 2006 om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, når dette forlanges af et sådant offentligt tilsynssystem. Årsberetningens indhold Artikel 46 1. a) Årsberetningen skal i det mindste indeholde en pålidelig redegørelse for selskabets forretningsmæssige udvikling og resultat samt for dens stilling tillige med en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer, det står over for. Redegørelsen skal være en afbalanceret og omfattende analyse af selskabets forretningsmæssige udvikling og resultat samt af dets stilling i overensstemmelse med selskabets størrelse og kompleksitet. b) I det omfang, det er nødvendigt for at forstå et selskabs udvikling, resultat eller stilling, skal analysen indeholde både finansielle og i givet fald, ikke-finansielle nøgleresultatindikatorer, som er relevante for de specifikke aktiviteter, herunder oplysninger vedrørende miljø- og personalespørgsmål. c) I sin analyse skal årsberetningen i givet fald indeholde henvisninger til og yderligere for klaringer på beløb, der er anført i årsregnskabet. Et selskab, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 14, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, skal medtage en redegørelse for virksomhedsledelse i sin årsberetning. Denne redegørelse skal medtages som et særligt afsnit i årsberetningen og skal mindst indeholde følgende oplysninger: a) en henvisning til: i) den kodeks for virksomhedsledelse, som selskabet er omfattet af, og/eller en beskrivelse af hovedelementerne i selskabets interne kontrol- og risikostyringssystemer i forbindelse med dets regnskabsaflæggelsesprocedure de oplysninger, der kræves i artikel 10, stk. 1, litra c), d), f), h) og i), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud, hvis selskabet er omfattet af dette direktiv e) medmindre disse oplysninger allerede er omfattet fuldt ud af de nationale love eller bestemmelser, generalforsamlingens funktion og dens centrale beføjelser samt en beskrivelse af aktionær rettigheder og af, hvordan de kan udøves f) sammensætningen af administrations-, ledelses- og tilsynsorganerne og deres udvalg samt dis ses funktion. 2. Medlemsstaterne kan tillade, at de oplysninger, der kræves i henhold til denne artikel, anføres i en særskilt beretning, som offentliggøres sammen med årsberetningen i overensstemmelse med artikel 47 eller ved hjælp af en henvisning i årsberetningen, hvis et sådant dokument er offentligt tilgængeligt på selskabets websted. Hvis der udfærdiges en særskilt beretning, kan redegørelsen for virksomhedsledelse indeholde en henvisning til årsberetningen, hvor de oplysninger, der kræves i henhold til stk. 1, litra d), er tilgængelige. Artikel 51, stk. 1, andet afsnit, finder anvendelse på bestemmelserne i stk. 1, litra c) og d). Med hensyn til de øvrige oplysninger skal revisoren kontrollere, at redegørelsen for virksomhedsledelse er udarbejdet. Det behørigt godkendte årsregnskab og årsberetningen såvel som beretningen fra den person, der er ansvarlig for regnskabets revision, skal offentliggøres på de måder, der i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 68/151/EØF fastsættes i hver medlemsstats lovgivning. en forkortet status, hvori der kun medtages de i artikel 9 og 10 omhandlede poster som indledes med bogstaver og romertal, med særskilt angivelse af de oplysninger, der kræves i parentesen under post D II på aktivsiden og post C på passivsiden i artikel 9 samt i parentesen under post D II i artikel 10, og samlet for alle de pågældende poster; Ved enhver fuldstændig offentliggørelse skal årsregnskabet og årsberetningen gengives i den form og i den affattelse, på grundlag af hvilke den person, som er ansvarlig for revisionen, har afgivet sin beretning. De skal ledsages af den fulde ordlyd af påtegningen. Artikel 49 Når årsregnskabet ikke offentliggøres i sin helhed, skal det præciseres, at det drejer sig om en forkortet udgave, og der skal henvises til det register, hvortil regnskaberne i henhold til artikel 47, stk. 1, er indgivet. Såfremt indgivelsen endnu ikke har fundet sted, skal dette nævnes. Den lovpligtige revisionspåtegning, som udfærdiges af den eller de personer, der har ansvaret for at revidere årsregnskabet (i det følgende benævnt "revisor"), skal ikke omfattes af denne offentliggørelse, men det skal oplyses, om påtegningen var uden forbehold, med forbehold eller negativ, eller om revisor var ude af stand til at fremsætte en udtalelse. Det skal også oplyses, om den lovpligtige revisionspåtegning indeholdt forhold, som revisor særligt har påpeget uden at have taget forbehold i forbindelse med revisionspåtegningen. Artikel 50 Samtidig med årsregnskabet og på lignende måde skal følgende offentliggøres:-forslag til anvendelse af overskud eller dækning af tab, -anvendelse af overskuddet eller dækning af tabet, såfremt disse oplysninger ikke fremgår af årsregnskabet. Forpligtelse og ansvar med hensyn til udarbejdelse og offentliggørelse af årsregnskaberne og årsberetningen Artikel 50b Medlemsstaterne sikrer, at medlemmerne af selskabets administrations-, ledelses- og tilsynsorganer er kollektivt forpligtede til at sikre, at årsregnskaberne, årsberetningen og, hvis denne fremlægges særskilt, redegørelsen for virksomhedsledelse, jf. artikel 46a, udarbejdes og offentliggøres i overensstemmelse med kravene i dette direktiv og i påkommende tilfælde i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder, der er vedtaget i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1606/2002. Sådanne organer skal handle inden for de beføjelser, der er tillagt dem efter den nationale lovgivning. Selskabernes årsregnskaber skal revideres af en person eller personer, der af medlemsstaterne er autoriseret til at udføre lovpligtig revision på grundlag af Rådets ottende direktiv 84/253/EØF af 10. april 1984 om autorisation af personer, der skal foretage lovpligtig revision af regnskaber. Revisor skal tillige afgive en udtalelse om, hvorvidt årsberetningen er eller ikke er i overensstemmelse med årsregnskabet for samme regnskabsår. 2. Medlemsstaterne kan fritage de i artikel 11 omhandlede selskaber for forpligtelsen i henhold til stk. 1. en indledning, hvori det som minimum oplyses, hvilket årsregnskab der er genstand for den lov pligtige revision, samt hvilket system for regnskabsaflæggelse der er anvendt ved dets udarbejdelse b) en beskrivelse af revisionens art og omfang, hvor der i det mindste oplyses om, hvilke revisions-standarder, der er anvendt ved revisionen c) en udtalelse, hvori det klart anføres, om revisor finder, at årsregnskabet giver et retvisende bil lede i overensstemmelse med det relevante system for regnskabsaflæggelse og, i givet fald, om årsregnskabet opfylder de lovbestemte krav. Revisors udtalelse skal være enten uden forbehold, med forbehold eller negativ eller skal, såfremt revisor ikke er i stand til at fremsætte en udtalelse, have form af revisors nægtelse af revisionspåtegning en omtale af eventuelle forhold, som revisor særligt har påpeget uden at have taget forbehold i forbindelse med revisionspåtegningen e) en udtalelse om, hvorvidt årsberetningen er eller ikke er i overensstemmelse med årsregnskabet for samme regnskabsår. 2. Revisionspåtegningen underskrives og dateres af revisor. Afsluttende bestemmelser Artikel 52 1. Der nedsættes under Kommissionen et kontaktudvalg, der har til opgave: a) med forbehold af traktatens artikel 169 og 170 at lette en harmoniseret gennemførelse af dette direktiv gennem regelmæssigt samråd, navnlig vedrørende de konkrete problemer i forbindelse med dets gennemførelse; b) om nødvendigt, at råde Kommissionen med hensyn til tilføjelser til eller ændringer i dette direktiv. 2. Kontaktudvalget består af repræsentanter for medlemsstaterne samt af repræsentanter for Kom missionen. Formandskabet varetages af en repræsentant for Kommissionen. Sekretariatsforretningerne varetages af Kommissionens tjenestegrene. 3. Udvalget indkaldes af formanden, enten på dennes initiativ eller på begæring af et af medlemmerne. Artikel 53 2 Rådet foranstalter på forslag af Kommissionen hvert femte år en undersøgelse og i givet fald en revision af direktivets beløb udtrykt i europæiske regningsenheder under hensyntagen til den økonomiske og valutariske udvikling i Fællesskabet. Artikel 53a Medlemsstaterne må ikke lade undtagelsesbestemmelserne i artikel 11 og 27, artikel 43, stk. 1, nr. 7a og 7b, artikel 46, 47 og 51 gælde for virksomheder, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 14, i direktiv 2004/39/EF. Artikel 55 1. Medlemsstaterne sætter de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv inden to år efter dets meddelelse. De underretter straks Kommissionen herom. for "unregistered companies" i Det forenede Kongerige og i Irland; b) for anvendelsen af artikel 9 og 10 samt artikel 23-26 om opstillingsskemaerne for status og resultatopgørelse, såfremt en medlemsstat for disse dokumenter har indført andre opstillingsske-maer inden for de sidste 3 år inden meddelelsen af dette direktiv; c) for anvendelsen af bestemmelserne i dette direktiv der vedrører beregningen og opstillingen i statusopgørelsen af afskrivninger på aktiver, der henregnes til følgende poster på aktivsiden: ar tikel 9 post C II, 2 og 3, og artikel 10 post C II, 2 og 3; for anvendelsen af artikel 47, stk. 1, bortset fra selskaber, der allerede er undergivet forpligtelse til offentliggørelse i henhold til artikel 2, stk. 1, litra f), i direktiv 68/151/EØF. I så fald finder artikel 47, stk. 1, andet afsnit, anvendelse på årsregnskaberne og på beretningen fra den person, der er ansvarlig for regnskabets revision; e) for anvendelse af artikel 51, stk. 1. Denne frist på atten måneder kan endvidere forlænges til otte år for rederier, hvis hovedformål er sejlads, og som allerede er oprettet på det tidspunkt, hvor de i stk. 1 omhandlede bestemmelser træder i kraft. 3. Medlemsstaterne drager omsorg for at meddele Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Medlemsstaterne kan, medmindre andet er fastsat i direktiv 68/151/EØF og 77/91/EØF, undlade at anvende bestemmelserne i dette direktiv om indhold, revision samt offentliggørelse af årsregnskaberne, på virksomheder, som henhører under deres lovgivning, og som er dattervirksomheder i henhold til direktiv 83/349/EØF, såfremt følgende betingelser er opfyldt: a) modervirksomheden henhører under lovgivningen i en medlemsstat; b) samtlige selskabsdeltagere i dattervirksomheden har erklæret sig indforstået med ovennævnte undtagelse; denne erklæring kræves for hvert regnskabsår; c) modervirksomheden har stillet sig som garant for dattervirksomhedens forpligtelser; erklæringerne under litra b) og c) offentliggøres af dattervirksomheden efter de bestemmelser, der i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 68/151/EØF er fastsat i medlemsstatens lovgivning; ovennævnte undtagelse anføres i noterne til det af modervirksomheden udarbejdede konsoliderede regnskab; g) det i litra e) nævnte konsoliderede regnskab, den konsoliderede beretning og beretningen fra den person, der foretager revision af dette regnskab, offentliggøres af dattervirksomheden efter de bestemmelser, der i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 68/151/EØF er fastsat i medlems statens lovgivning. Artikel 57a 1. Medlemsstaterne kan kræve, at de selskaber omfattet af artikel 1, stk. 1, første afsnit, der hen hører under deres lovgivning, og som er personligt hæftende selskabsdeltagere i en af de virksom heder, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, andet og tredje afsnit (berørt virksomhed), udarbejder, lader re videre og offentliggør den berørte virksomheds regnskab sammen med deres eget regnskab i overensstemmelse med dette direktiv. hvis denne virksomheds regnskab udarbejdes, revideres og offentliggøres i overensstemmelse med dette direktiv af et selskab omfattet af artikel 1, stk. 1, første afsnit, der er personligt hæftende selskabsdeltager i den berørte virksomhed, og som henhører under en anden medlemsstats lovgivning b) hvis den berørte virksomhed indgår i et konsolideret regnskab, der udarbejdes, revideres og offentliggøres i overensstemmelse med direktiv 83/349/EØF af en personligt hæftende selskabs deltager, eller hvis den berørte virksomhed indgår i det konsoliderede regnskab for en større hel hed af virksomheder, og dette regnskab udarbejdes, revideres og offentliggøres i overensstem melse med direktiv 83/349/EØF af en modervirksomhed, som henhører under en medlemsstats lovgivning. Fritagelsen anføres i noterne til det konsoliderede regnskab. Medlemsstaterne kan på virksomheder, der henhører under deres lovgivning, og som er modervirksomheder i henhold til direktiv 83/349/EØF, undlade at anvende bestemmelserne i nærværende direktiv om revision og offentliggørelse af resultatopgørelsen, såfremt følgende betingelser er opfyldt: Medlemsstaterne kan tillade eller foreskrive, at kapitalinteresser som defineret i artikel 17 i virksomheder, på hvis driftsmæssige og finansielle ledelse der udøves en betydelig indflydelse, opføres i balancen i overensstemmelse med stk. 2 til 9 som underposter til posterne "Andele i tilknyttede virksomheder" og "Kapitalinteresser", alt efter tilfældet. Det formodes, at en virksomhed udøver en betydelig indflydelse på en anden virksomhed, når den besidder mindst 20% af selskabsdeltagernes stemmerettigheder i denne virksomhed. Artikel 2 i direktiv 83/349/EØF finder anvendelse. eller til den til kapitalinteressen svarende andel af egenkapitalen. Forskelsbeløbet mellem denne værdi og den bogførte værdi i henhold til afdeling 7 eller 7a anføres særskilt i balancen eller i noterne. Forskelsbeløbet opgøres pr. den dato, hvor metoden anvendes første gang. Medlemsstaterne kan endvidere med henblik på anvendelsen af litra a) og b) ovenfor tillade eller foreskrive, at forskelsbeløbet opgøres pr. den dato, hvor den i stk. 1 omhandlede kapitalinteresse er erhvervet, eller, såfremt den ikke er erhvervet på én gang, pr. den dato, hvor kapitalandelene blev en kapitalinteresse i henhold til stk. 1. 3. Når aktiver eller passiver i den virksomhed, hvori der besiddes en kapitalinteresse i henhold til stk. 1, værdiansættes efter andre metoder end dem, der anvendes af det selskab, der udarbejder sit årsregnskab, kan disse aktiver og passiver ved beregningen af det i stk. 2, litra a), eller stk. 2, litra b), nævnte forskelsbeløb værdiansættes på ny efter de metoder, der anvendes af det selskab, der ud arbejder sit årsregnskab. Er der ikke foretaget en sådan ny værdiansættelse, skal dette anføres i no terne. Medlemsstaterne kan påbyde en sådan ny værdiansættelse. Medlemsstaterne fastlægger reglerne om de sanktioner, der skal gælde for overtrædelser af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. De pågældende sanktioner skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. Artikel 61 Medlemsstaterne kan på en virksomhed, der henhører under deres lovgivning, og som er en modervirksomhed i henhold til direktiv 83/349/EØF undlade at anvende bestemmelserne i artikel 43, stk. 1, nr. 2, i nærværende direktiv vedrørende disse virksomheders egenkapital og resultat, Senest den 1. juli 2007 tager Kommissionen bestemmelserne i artikel 42a til 42f, artikel 43, stk. 1, nr. 10 og 14, artikel 44, stk. 1, artikel 46, stk. 2, litra f), og artikel 59, stk. 2, litra a) og b), op til fornyet overvejelse på baggrund af erfaringerne med anvendelsen af bestemmelserne om dagsværdiansæt-telse, navnlig for så vidt angår IAS 39 som godkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1606/2002, og under hensyntagen til international udvikling på regnskabsområdet, og forelægger i givet fald Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om ændring af disse artikler. Artikel 62 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Bilag 4 Artiklerne i Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EF) Nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder har følgende ordlyd: "Artikel 1 Mål Formålet med denne forordning er vedtagelse og anvendelse af internationale regnskabsstandarder i Fællesskabet med henblik på at harmonisere de i artikel 4 anførte selskabers finansielle oplysninger for at opnå en høj grad af gennemsigtighed og sammenlignelighed i forbindelse med årsregnskaber og at sikre, at Fællesskabets kapitalmarked og det indre marked fungerer effektivt. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved "internationale regnskabsstandarder" International Accounting Standards (IAS), International Financial Reporting Standards (IFRS) og hermed forbundne fortolkninger (SIC/IFRIC-fortolkninger), efterfølgende ændringer af disse standarder og hermed forbundne fortolkninger, fremtidige standarder og hermed forbundne fortolkninger, der udarbejdes eller vedtages af International Accounting Standards Board (IASB). Artikel 3 Vedtagelse og anvendelse af internationale regnskabsstandarder 1. Efter proceduren i artikel 6, stk. 2, træffer Kommissionen afgørelse om anvendelse af de inter nationale regnskabsstandarder i Fællesskabet. 2. De internationale regnskabsstandarder kan kun vedtages, hvis:-de er i overensstemmelse med principperne i artikel 2, stk. 3, i direktiv 78/660/EØF og artikel 16, stk. 3, i direktiv 83/349/EØF samt er i den europæiske offentligheds interesse, og -kræves i forbindelse med de finansielle oplysninger, der er nødvendige for at træffe økonomiske afgørelser og evaluere virksomhedens ledelse. Kommissionen samarbejder løbende med udvalget vedrørende igangværende IASB-projekters status og de dokumenter, som IASB i denne forbindelse udarbejder, for at samordne holdningerne og fremme drøftelser vedrørende vedtagelse afstandarder, der vil kunne blive resultatet af disse pro jekter og dokumenter. 2. Kommissionen underretter hurtigst muligt udvalget, hvis den ikke agter at foreslå vedtagelse af en standard. Artikel 8 Underretning Såfremt medlemsstaterne træffer foranstaltninger i medfør af artikel 5, underretter de omgående Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom.