Lad os lige huske på, hvorfor vi skal have mere arbejdskraft. Hvorfor det er så vigtigt. Det er ikke for at glæde økonomiprofessorer og vismænd. Det er for at sikre almindelige menneskers velfærd og tryghed. Derfor er der brug for en moderne helhedsløsning for Danmark. En helhedsløsning, hvor vi tager ansvar. Hvor vi arbejder mere. Og hvor vi derfor har råd til et godt samfund. Det er en solidarisk løsning, hvor vi tager hånd om de svageste. Det er en fælles løsning, hvor alle bidrager. Vi skal alle sammen betale. Ikke kun enkelte grupper. Regeringens moderne helhedsløsning består af fire punkter: 1. For det første forhøjer vi statens indtægter. 2. For det andet vil vi gennemføre en skattereform, der sænker skatten på arbejde. 3. For det tredje vil vi gennemføre en række reformer af blandt andet SU, kontanthjælp og førtidspension. 4. For det fjerde vil vi indgå en trepartsaftale om øget arbejdsudbud. Lad mig kort gennemgå de fire punkter i helhedsløsningen. Punkt 1: Regeringen vil skaffe 7 mia. kr. over de næste to år: Ved at øge skatter og afgifter–navnlig på usunde varer. Ved at fjerne skattefradraget for sundhedsforsikringer. Og ved at sanere i den lange række af støtteordninger til erhvervslivet. Vi vil gå i gang med at genoprette de områder, der trænger mest: Socialområdet, uddannelserne og det grønne. Og vi vil udskyde udløbet af dagpengeperioden med op til seks måneder for de dagpengemodtagere, som på grund af Genopretningspakken fik afkortet deres igangværende periode med dagpenge. Forlængelsen gælder i andet halvår 2012. Punkt 2: Regeringen vil gennemføre en skattereform, der sænker skatten på arbejde. Så flere vil arbejde mere. Skattereformen skal være helt og fuldt finansieret. Og socialt afbalanceret. Punkt 3: Regeringen fremlægger en række af reformer med det fælles formål at sikre mere arbejdskraft. Derfor vil vi have de unge hurtigere gennem uddannelserne. Så både de unge selv og alle vi andre kan få glæde af deres uddannelser i flere år. Derfor vil vi have flere indvandrere i job på vores plejehjem, på vores skoler og i vores virksomheder. For vi har brug for hver og en. Derfor vil vi reformere førtidspension og fleksjob. Så alle får en chance for at yde det, de magter. Derfor vil vi reformere kontanthjælpen og aktiveringsindsatsen. Vi skal uddanne arbejdsløse til arbejde, ikke til at finde deres indre ugle. Til sidst det fjerde punkt: Vi har en fælles opgave. Regeringen vil indgå en trepartsaftale med arbejdsgiverne og lønmodtagerne. En trepartsaftale om øget arbejdsudbud. Uden trepartsaftalerne i 80’ erne havde vi ikke haft et af verdens mest robuste og brede pensionssystemer. Vi skal gøre det igen. Regeringens helhedsløsning betyder, at flere vil arbejde. Så falder udgifterne til overførsler, og vi får flere penge ind i skat. Det vil sikre en solid økonomi. Det vil sikre, at vi har råd til at investere i efteruddannelse, i folkeskolen og i sundhed. Og vi bruger ikke en krone, før vi er helt sikre på, at vi kan skaffe pengene. Vores børn og unge skal have en uddannelse, en praktikplads og en vej ind i arbejdslivet. Vi vil satse stort på de kommende generationer. Hvad skulle vi ellers satse på? Regeringen har sat ambitiøse mål: • 95 pct. af alle unge skal tage en ungdomsuddannelse. • 6 ud af 10 skal have en videregående uddannelse. • Og hver fjerde skal have en lang videregående uddannelse. Vi sætter barren højere end den tidligere regering. Vi vil bygge en alliance med de unge. I skal være hurtigere til at uddanne jer, få et arbejde og yde et bidrag til samfundet. Til gengæld vil vi arbejde hårdt for at gøre danske uddannelser til nogle af de bedste i verden. Jeg vil sige til alle Danmarks unge: I er fremtiden. Det er nu, I skal tage ansvar for den. Regeringen har store ambitioner for folkeskolen. Vi skal have en fagligt stærk folkeskole. En folkeskole med plads til alle børn. Folkeskolen skal være hele Danmarks skole. Derfor skal vi udvikle fremtidens folkeskole i et reelt partnerskab. Lærere og skoleledere, forældre og elever, kommuner og regering–alle skal forpligte hinanden på ambitiøse krav og på, hvordan vi kan indfri dem. Regeringen vil indbyde til et bredt og reelt samarbejde om en ny start for folkeskolen. Også her i Folketinget. Vi skal også målrette forskningen og innovationen. På områder som energi og velfærdsteknologi vil regeringen indgå i partnerskaber med virksomheder og organisationer. Og vi skal skubbe på væksten gennem kloge offentlige indkøb og intelligent regulering. Hvis vi fx stiller krav om, at vinduerne i offentlige bygninger skal være energirigtige. Og samtidig indretter vores lovgivning, så det er dyrt at fråse med energien. Og samtidig giver forskningspenge til energiteknologi. Så vil det skubbe på udviklingen af nye og bedre vinduer. Nøglen til vækst ligger i samarbejde og nytænkning. Det danske formandskab skal sætte en offensiv dagsorden inden for grøn og bæredygtig vækst. Det indre marked skal udbygges. Vi skal være bedre til innovation og forskning. Og der skal være en stærk europæisk stemme i de internationale klimaforhandlinger og ved topmødet i Brasilien om bæredygtig udvikling til næste sommer. Regeringen vil arbejde for, at EU’ s budget i perioden fra 2014 til 2020 prioriterer disse områder. Det er her vores fremtid ligger. Regeringen vil engagere sig i formandskabet med fuld kraft. Vi vil yde vores bidrag til et styrket EU. Et EU, der løser de problemer, som optager borgerne i hverdagen. Regeringen vil også gøre op med to af de danske forbehold: Forsvarsforbeholdet og retsforbeholdet. Forsvarsforbeholdet afskærer Danmark fra at deltage i de vigtige bidrag, EU yder til fred og sikkerhed i verdens brændpunkter. Regeringen vil derfor søge forsvarsforbeholdet afskaffet ved en folkeafstemning. Retsforbeholdet forhindrer, at Danmark kan deltage i EU-samarbejde om kampen mod organiseret kriminalitet, terrorisme, børneporno og menneskehandel. Det handler om at beskytte vores samfund. Og om at beskytte de svageste i vores samfund mod grov udnyttelse. Her skal Danmark tage et ansvar sammen med resten af Europa. Regeringen vil ved en folkeafstemning søge retsforbeholdet erstattet med en tilvalgsordning. Altså en ordning, der betyder, at Danmark selv kan bestemme, hvilke dele af retssamarbejdet, vi vil deltage i. Regeringen vil indkalde Folketingets partier til drøftelser. Målet er et bredt flertal for at afskaffe forsvarsforbeholdet og erstatte retsforbeholdet med en tilvalgsordning. Regeringen ønsker, at EU styrker sin rolle som en global aktør, der arbejder for en mere retfærdig og fredelig verden. Men Danmark er også klar til at yde vores bidrag. Globaliseringen har bragt millioner ud af fattigdom, men desværre også ladt mange tilbage. Danmark skal vise et særligt ansvar for verdens fattigste. Vi har som nation en moralsk forpligtelse til at hjælpe. Vi har en dansk tradition for at hjælpe. Og vi har også en klar interesse i at fremme bæredygtig udvikling og demokratiske samfund. Regeringen vil øge den politiske og økonomiske støtte til de lande i regionen, som vil demokratiets vej. Det gælder også Libyen, hvor Danmark allerede har ydet en helt særlig indsats. Men varig fred og stabilitet i Mellemøsten kræver en løsning på konflikten mellem Israel og Palæstina. Vi vil samarbejde med de øvrige EU-lande om anerkendelse og etablering af en selvstændig og levedygtig palæstinensisk stat. Vi vil tilsvarende forsvare Israels ret til at leve i fred og sikkerhed. Og vi vil, gennem EU, presse på for at få genåbnet fredsforhandlingerne. Danmark skal altid være parat til at yde et bidrag for fred og sikkerhed i verden. Vi kan kun beskytte os selv ved at engagere os i det internationale samarbejde. FN er en central ramme for dette engagement. Det er FN, der skal træde til, hvis en stat ikke kan eller vil beskytte sine borgere. Danmark skal fortsat levere et markant bidrag til internationale missioner. Men vi skal ikke kun være med i de hårde militære missioner. Vi skal også tage ansvar for den bløde sikkerhed. Her har Danmark rigtig meget at byde på. Derfor vil regeringen afsætte ressourcer til en ny sikkerhedspolitik, der giver os mulighed for at reagere hurtigt og fleksibelt, når der er behov for at bringe stabilitet til skrøbelige samfund. Sådan har det også været i Afghanistan. Vi skal have et bredt samarbejde om udenrigspolitikken. Jeg er derfor meget tilfreds med den brede opbakning her i Folketinget bag Helmand-planen 2011-2012. Vi er enige om den nødvendige omstilling fra kamp til træning og kapacitetsopbygning. Jeg vil også benytte lejligheden til at sige til alle jer, der er udsendt for Danmark–og ikke mindst til vores udsendte i Afghanistan: I yder en enorm indsats, som jeg er dybt imponeret over. I står for det bedste, Danmark har. * * * Danmark tager et ansvar i verden. Det gælder også fremtidens samarbejde om Arktis. Her arbejder Danmark tæt sammen med de andre nordiske lande. Og naturligvis tæt sammen med Grønland og Færøerne. Vi skal i fællesskab styrke den arktiske indsats i respekt for miljøet og i respekt for områdets oprindelige folk. Regeringen ønsker et stærkt rigsfællesskab. Men det er selvfølgelig det færøske og det grønlandske folk, der afgør det fremtidige forhold til Danmark. Færøerne og Grønland har et forståeligt behov for et eget demokratisk fundament under deres samfund. Regeringen respekterer fuldt ud de ønsker om en egen forfatning, som drøftes på Færøerne og i Grønland. Men vi lægger samtidig vægt på, at en færøsk og en grønlandsk forfatning skal kunne rummes inden for rigsfællesskabets rammer, så længe Færøerne og Grønland er en del af vores fællesskab. Men dansk økonomi er ikke i en situation, hvor vi har råd til at opfylde alle ønsker. Det nytter ikke noget at sukke efter de gode gamle dage. Ti-erne er nye tider, sammenlignet med halvfemserne og nullerne. Og vi skal bruge de nye tider som afsæt for nye muligheder. Vi skal have mod til at prioritere. Vi skal have mod til at gå nye veje. Derfor siger jeg til alle offentligt ansatte–til medarbejdere og ledere i kommunerne, regionerne og staten: Vi har brug for jer. For jeres faglige kunnen. For jeres kreativitet. I skal fortsætte den flotte indsats. I skal blive ved med at bruge ny teknologi, få nye ideer og finde nye og mere effektive løsninger. Så vi kan frigøre ressourcer til hovedopgaven: Bedre velfærd til borgerne. * * * Den frie og lige adgang til sundhed er velfærdssamfundets kronjuvel. Alle skal have lige adgang til et godt sundhedssystem. Uanset pengepung. Det er en grundlæggende tryghed og livskvalitet for os alle sammen. Der er sket fremskridt på sundhedsområdet. Ikke mindst takket være sosu-hjælperes, sygeplejerskers og lægers fantastiske arbejde. Men vores sundhedsvæsen er også under et voldsomt pres. Vi danskere er ikke lige så sunde som borgere i andre rige lande. En dansker har udsigt til at leve to et halvt år kortere end en svensker. Og uligheden i vores sundhed er alt for stor. En buschauffør kan forvente af leve fire år kortere end en jurist. Derfor er forebyggelse så vigtigt. Vi skal have modet til at påvirke danskernes levevis. Til at sige til de unge, at de ikke bør ryge. Til at hjælpe de udsatte med bedre sundhed. Til at gøre det dyrere at vælge det usunde. Regeringen vil føre en fair sundhedspolitik, hvor alle sikres fri og lige adgang til sundhed. I dag kan patienter med privat sundhedsforsikring komme foran i køen. Regeringen vil afskaffe skattefradraget for sundhedsforsikringer. Vi skal have størst fokus på de alvorligt syge. Jo hurtigere behandlingen kan komme i gang, jo bedre er muligheden for at blive helbredt og vende tilbage til sit normale liv. Det gælder ikke mindst kræftpatienter. Vi har næsten alle sammen haft kræft tæt på, hos familie eller venner. Og oplevet, hvordan en kræftsygdom med et slag kan ændre livet. Kræft er en folkesygdom. Heldigvis sker der fremskridt. Flere patienter overlever. Det er godt. Men det går for langsomt. Vi er fortsat langt bag vores nordiske naboer. Det er ikke godt nok. Vi skal blive bedre til at forebygge kræft. Og vi skal forbedre vores kræftbehandling. Der er en gruppe af mennesker, som ofte bliver overset, fordi deres lidelser er mindre synlige. Fordi deres sygdom kan virke mindre håndgribelig. Fordi de desværre stadig bliver mødt med fordomme. Men hvor det at holde sammen på hverdagen er en så overvældende byrde, at selve livsgnisten er i fare for at gå ud. Familier skal kunne leve et almindeligt familieliv. Hvor børnene kan holde fødselsdag. Og gå til fodbold. Og komme med på udflugt. Det er ikke svært at forestille sig, hvordan det er at være det barn, der som den eneste får nej, når alle de andre i klassen får ja. Starthjælp fremmer ikke integrationen. Den fremmer fattigdom og isolation. Børn arver ofte sociale problemer fra deres forældre. Sådan bør det ikke være. Vi har en særlig forpligtelse til at værne om børns rettigheder. Ingen børn og unge skal svigtes. Vi skal gribe ind i de familier, hvor børnene vanrøgtes. Og vi skal forbedre tilsynet med anbragte børn, så vi er sikre på, at de trives. Vi skal behandle samfundets mest sårbare anstændigt. * * * Vi er en regering for hele Danmark og for alle danskere. Uanset, om din familie har rødder i den anatolske højslette eller den jyske hede. I Danmark skal vi have en robust og retfærdig udlændingepolitik. Men vi skal også have en ny balance i udlændingepolitikken.