Sivilprosess  Oppfriskning  Fraværsdom i forliksrådet  Tvisteloven § 16-12 tredje ledd  Forkynnelse etter domstolloven § 163a
Saken gjelder anke over at det ikke er gitt oppfriskning for oversittelse av søksmålsfrist for overprøving av fraværsdom i forliksrådet. Sakens bakgrunn Forliksrådet i Hol avsa fraværsdom 22 mai 2019 hvor Ronny Asle Standahl ble dømt til å betale Ine Rebecca Fohrn Kjelby 402 662 kroner. Kravet gjaldt prisavslag etter boligkjøp. Dommen ble forkynt ved vanlig brev uten mottakskvittering, jamfør domstolloven 163a første ledd annet punktum og forskrift om postforkynning 4 annet ledd første punktum. Det fremgår av dommen at den ble ansett forkynt 11 juni 2019Standahls prosessfullmektig sendte begjæring om oppfriskning til Hol forliksråd 27 september 2019 Forliksrådet besluttet 7 november 2019 å ikke ta begjæringen om oppfriskning til følge. Standahl anket forliksrådets avgjørelse av 7 november 2019 om å nekte oppfriskning, jamfør tvisteloven 6 14 fjerde ledd, og sendte senere inn stevning for overprøving av fraværsdommen med begjæring om oppfriskning av oversittet søksmålsfrist, jamfør tvisteloven 6 14 første ledd. Anken over forliksrådets avgjørelse av 7 november 2019 ble deretter, etter veiledning fra tingretten, trukket ved prosesskriv av 13 mars 2020 Etter dette var det stevningen og begjæringen om oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen etter tvisteloven 6 14 første ledd som stod til behandling for tingretten. Hallingdal tingrett kom til at vilkårene for oppfriskning ikke var oppfylt og avsa 4 desember 2020 kjennelse med slik slutning: 1. Sak nummer 20 027642 TV I H AL L avvises. 2. I sakskostnader for tingretten betaler Ronny Standahl til Ine Rebecca Fohrn Kjelby 48 400 førtiåttetusenfirehundre kroner innen 2 to uker fra forkynnelsen av dommen. Det er ikke kommet eksplisitt til uttrykk i slutningen i kjennelsen at begjæringen om oppfriskning samtidig ble forkastet, men dette fremgår av tingrettens premisser. Standahl har rettidig anket tingrettens avgjørelse til Borgarting lagmannsrett. Fohrn Kjelby har tatt til motmæle og inngitt anketilsvar. Ankende part, Ronny Asle Standahl, har i hovedsak gjort gjeldende: Det ankes over tingrettens bevisvurdering, rettsanvendelse og saksbehandling. I henhold til tvisteloven 16 12 annet ledd jamfør første ledd skal oppfriskning gis en part som hadde gyldig fravær, og som ikke kan bebreides for å ha unnlatt å søke fristen forlenget. Det er gyldig fristoversitting når hindringer utenfor partens kontroll gjør det umulig eller uforholdsmessig byrdefullt å foreta prosesshandlingen i tide. Det anføres at vilkårene for oppfriskning er oppfylt. Standahl har verken mottatt innkallingen til forliksrådet eller fraværsdommen fra Hol forliksråd. Fraværsdommen fra Hol forliksråd av 22 mai 2019 er ikke blitt mottatt ved postforkynning, og den kan derfor ikke anses forkynt. Det er usikkert hvorfor fraværsdommen ikke ble mottatt. Dommen kan være mottatt av en annen person med nesten likelydende navn i samme gate, Ronny Sandal. Standahl ble først kjent med fraværsdommen 4 september 2019 Han begjærte oppfriskning av fraværsdommen, men denne ble forkastet av forliksrådet 7 november 2019 Forliksrådets avgjørelse ble rettidig anket ved stevning anke 28 november 2019 Det er uvisst hvorfor ikke anken har blitt registrert i Aktørportalen. Ved kontakt med tingretten 23 januar 2020 om den videre saksfremdriften, ble det opplyst til ankende parts prosessfullmektig at anken ikke var mottatt. Ankende part ble veiledet av tingretten ved telefonsamtale 13 februar 2020 til å trekke anken og heller sende inn ny stevning for overprøving av fraværsdommen. Dette ble gjort 18 februar 2020Det er lagt feil faktum til grunn når tingretten bygger på at det ikke ble begjært oppfriskning før 23 januar 2020, og at stevningen som krever overprøving av fraværsavgjørelsen fra forliksrådet ikke ble inngitt før 18 februar 2020 Stevningen anken må anses rettidig inngitt 28 november 2019, og må ellers også anses som en begjæring om oppfriskning. Ankende part kan ikke lastes for at det skjer tekniske feil ved bruk av Aktørportalen når man er pålagt å bruke denne. Videre er det også en feil fra tingretten når den veiledet ankende parts prosessfullmektig til å trekke den opprinnelige anken og inngi ny stevning. Subsidiært vil det være urimelig å nekte videre behandling av saken på grunn av forsømmelsen, jamfør tvisteloven 16 12 tredje ledd. Manglende kjennskap til innkalling og fraværsdom, samt tekniske problemer som ankende part ikke ble kjent med før 23 januar 2020, er årsaken til en eventuell forsømmelse. Det er urimelig om slike forhold skal hindre ankende part å få prøvd kravet, særlig når det har stor betydning og gjelder et betydelig beløp. Hensynet til ankemotparten kan ikke få avgjørende betydning. Hun har ikke lidt et økonomisk tap og har oppnådd gevinst ved videresalg av eiendommen. Ankemotparten har vært kjent med at Standahl ikke hadde den nødvendige kunnskap om saken og at han helt siden september 2019 har ønsket å angripe fraværsdommen. Tidsmomentet kan derfor heller ikke få betydning. Det nedlegges slik påstand: 1. Ronny Standahl gis oppreisning for fristforsømmelse. 2. Hallingdal tingrett sin kjennelse omgjøres, slik at saken fremmes til realitetsbehandling. 3. Ina Rebecca Fohrn Kjelby dømmes til å betale sakens omkostninger til Ronny Standahl. Ankemotparten, Ine Rebecca Fohrn Kjelby har i hovedsak gjort gjeldende: Tingrettens begrunnelse og resultat er riktig. Fraværsdommen mot ankende part av 22 mai 2019 må anses lovlig forkynt og rettskraftig. Den er ikke anket til tingretten eller begjært oppfrisket i tide, og det foreligger ikke grunnlag for oppfriskning. Dokumenter sendt med post til ankende parts folkeregistrerte adresse må det legges til grunn at har kommet frem, dersom disse ikke kommer i retur eller ankende part ikke fremlegger bevis på det motsatte, jamfør L G 2018 50111 Det er i så fall to separate forsendelser som det hevdes at ikke har blitt mottatt; pålegg om tilsvar samt fraværsdommen. Det er ikke sannsynlig at dokumentene ved en feiltakelse er sendt til en person med tilnærmet likelydende navn i området, da det ikke er klart at denne personen bodde i nærheten på dette tidspunktet, og uansett ville bodd 100 postnumre og cirka 1, 2 km unna. At en person med likelydende navn bor i samme område er uansett ikke bevis på at dokumentene ikke har kommet frem til ankende part. Begjæring om oppfriskning ble avvist, og anken over denne avgjørelsen, innsendt 23 januar 2020, er for sent inngitt, da ankefristen over avvisningen av oppfriskning var 15 desember 2019 Det er ikke fremlagt dokumentasjon i form av bekreftelse på innsendelse av stevningen anken i Aktørportalen 28 november 2019, slik ankende part hevder. Det er ikke dokumentert at det skal ha vært tekniske problemer med Aktørportalen. Ankende part har ikke fremlagt andre bevis for at stevning anken ble inngitt rettidig. Stevningen anken ble uansett senere trukket fra domstolens behandling. Tingrettens beskrivelse av hendelsesforløpet rundt rettens veiledning i denne sammenheng må legges til grunn. Begjæringen av oppfriskning av søksmålsfristen etter tvisteloven 16 12 tredje ledd må også forkastes. Prosesskriv inngitt av ankende part 23 januar 2020 kan ikke anses som en begjæring om oppfriskning. Ankemotparten slutter seg til tingrettens beskrivelse av at fristoversittelsene fra ankende parts side er gjennomgående og av grov uaktsom karakter. For interesseavveiningen vises det til L H 2018 13904, som er et sammenlignbart tilfelle. Ankende part er holdt løpende orientert om reklamasjoner og krav i hele prosessen, og kan ikke være ukjent med at saken ville bli tatt videre til rettslig behandling. Det har gått lang tid siden fraværsdommen ble avsagt, og ankemotpart har innrettet seg etter denne. Det nedlegges slik påstand: 1. Anken avvises forkastes. 2. Ronny Asle Standahl dømmes til å betale alle sakens kostnader. Lagmannsretten er kommet til at anken skal tas til følge og bemerker: Anke over kjennelser behandles som hovedregel skriftlig, jamfør tvisteloven 29 15 første ledd. Muntlige forhandling anses ikke nødvendig for en forsvarlig og rettferdig behandling av saken, jamfør tvisteloven 29 15 andre ledd. Det er heller ikke krevd av partene. Tingretten har avvist saken og samtidig forkastet begjæringen om oppfriskning, selv om det siste ikke er kommet eksplisitt til uttrykk i slutningen i kjennelsen. Riktig rettsmiddel er etter dette anke til lagmannsretten, jamfør tvisteloven 16 11 andre ledd. Lagmannsretten har full kompetanse ved anke over tingrettens kjennelse der en oppfriskningsbegjæring ikke tas til følge, jamfør tvisteloven 29 3 og 16 14 andre ledd motsetningsvis. Lagmannsretten forstår anken slik at det nedlegges påstand om at begjæringen om oppfriskning av søksmålsfristen etter tvisteloven 6 14 må tas til følge, og at stevningen må tas til behandling av tingretten. Spørsmålet er om tingrettens avvisning av saken var korrekt. Dommer avsagt av forliksrådet kan overprøves ved søksmål for tingretten. Fristen for fremsettelse av stevning til tingretten er n måned, jamfør tvisteloven 6 14 første ledd. Det kan gis oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen. Forkynnelse av fraværsdommen fra forliksrådet For at ankefristen skal begynne å løpe, må fraværsdommen være lovlig forkynt, jamfør domstolloven 147 Ankende part har anført at fraværsdommen fra forliksrådet ikke er lovlig forkynt, og at søksmålsfristen ikke har begynt å løpe og dermed ikke er oversittet. Om spørsmålet om forkynnelse av forliksrådsdommen heter det i tingrettens kjennelse: Avgjørelsen ble forkynt for saksøker ved postforkynning uten mottakskvittering, jamfør tvisteloven 19 5 første ledd, jamfør domstolloven 163 a første ledd siste punktum, jamfør postforkynningsforskriften 4 andre ledd. Brevet ble sendt til saksøkers folkeregistrerte adresse. Et dokument som er forkynt ved vanlig brev uten mottakskvittering i henhold til domstolloven 163a første ledd annet punktum og postforkynningsforskriften 4 annet ledd, anses som lovlig forkynt dersom det er sendt til korrekt adresse og ikke er kommet i retur. Forkynningsbrevet kom ikke i retur, og det går frem av brevet at dommen ble regnet som forkynt 11 juni 2019 Det er ikke noe vilkår for lovlig forkynnelse at dokumentet er kommet til adressatens kunnskap, dersom lovens regler ellers er fulgt. Det er nok at det som skal forkynnes er kommet frem til det sted lovlig forkynnelse kan skje, jamfør Bøhn merknad 5 til domstolloven 160Forliksrådets fraværsdom ble lovlig forkynt den 11 juni 2019Lagmannsretten slutter seg til det tingretten her har lagt til grunn og bemerker at fraværsdommen må anses lovlig forkynt 11 juni 2019 Det er ikke sannsynliggjort at forliksrådsdokumentene er sendt til feil adresse. For øvrig vises det til lagmannsrettens bemerkninger nedenfor knyttet til oppfriskningsspørsmålet. Fristen for å begjære oppfriskning av søksmålsfristen er n måned, jamfør tvisteloven 16 13 andre ledd. Det kan gis oppfriskning av denne fristen. Når det gjelder frist for å inngi stevning til tingretten for overprøving av forliksrådets dom, samt frist for å begjære oppfriskning av søksmålsfristen, kan lagmannsretten slutte seg til tingrettens redegjørelse på side 5 6 i kjennelsen. Søksmålsfristen var etter dette, hensyntatt rettsferien, 26 august 2019 og fristen for å begjære oppfriskning utløp i utgangspunktet 26 september 2019Det ble utarbeidet en stevning anke datert 28 november 2019 etter at forliksrådet ikke tok til følge ankende parts begjæring om oppfriskning av fraværsdommen, jamfør bilag til anken. Ankende parts prosessfullmektig har opplyst at denne ble lagt inn i Aktørportalen, men av uforståelige grunner ikke kom frem til retten og motparten. Slik saken er opplyst for lagmannsretten kan det ikke legges til grunn at stevningen anken ble korrekt innsendt i Aktørportalen og mottatt av retten og ankemotparten. Det er ikke fremlagt dokumentasjon på at det skal ha vært tekniske problemer med Aktørportalen på dette tidspunktet, og det er heller ikke fremlagt bekreftelse på innsendelse i Aktørportalen på denne datoen. Lagmannsretten kan ikke se at dokumentasjonen vedlagt anken, som også ble fremlagt for tingretten, dokumenterer korrekt innsendelse i Aktørportalen 28 november 2019 Det er ikke fremlagt bekreftelse på at dokumentet er mottatt og at den elektroniske innleveringen er registrert i Aktørportalen slik brukeren skal motta, jamfør E LS AM forskriften 7 Lagmannsretten er enig med tingretten i at anken da ikke kan anses innsendt med fristavbrytende virkning. Lagmannsretten legger etter dette til grunn at stevning for overprøving av fraværsdommen samt begjæring om oppfriskning av søksmålsfristen, først kan anses korrekt innsendt og innkommet ved stevning av 18 februar 2020 Det ble først nedlagt korrekt påstand om oppfriskning av søksmålsfristen i prosesskrift av 28 april 2020 Lagmannsretten er derfor ikke enig i ankende parts anførsel om at tingretten har lagt feil faktum eller rettsanvendelse til grunn når den ikke har ansett stevningen for å være inngitt 28 november 2019Spørsmålet blir etter dette om tingretten skulle gitt oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen. Oppfriskning Både søksmålsfristen og fristen for å begjære oppfriskning av søksmålsfristen er oversittet. Også sistnevnte frist kan oppfriskes, jamfør tvisteloven 6 14 første ledd, tredje setning. Det følger av rettspraksis at retten allerede ved første gangs behandling skal ta realitetsstilling til oppfriskningsspørsmålet, jamfør Rt 2010 49, slik tingretten også har gjort. Ankende part har anført at vilkårene for oppfriskning etter tvisteloven 16 12 første ledd, jamfør andre ledd må anses oppfylt. Etter tvisteloven 16 12 første ledd skal det gis oppfriskning hvis saksøkte har gyldig fravær i saken, og ikke kan bebreides for å ha unnlatt å søke fristen forlenget. Etter bestemmelsens andre ledd foreligger gyldig fravær når hindringer utenfor partens kontroll gjør det umulig eller uforholdsmessig byrdefullt å foreta prosesshandlingen i tide. Lagmannsretten viser til at fraværsdommen må anses lovlig forkynt i henhold til domstolloven og postforkynnelsesforskriftens regler. Videre kan lagmannsretten, som tingretten, ikke se at det er sannsynliggjort at det foreligger hindringer utenfor partens kontroll som gjorde det umulig eller uforholdsmessig byrdefullt å foreta en prosesshandling i tide, jamfør tvisteloven 16 12 andre ledd. I saken er det ikke bestridt at forliksrådet har benyttet ankende parts korrekte, folkeregistrerte postadresse. Selv om det på et tidspunkt har bodd en annen person med liknende navn (Ronny Sandal) med en annen postadresse i samme vei, finner lagmannsretten det ikke i tilstrekkelig grad sannsynliggjort at vedkommende skal ha mottatt alle forsendelsene fra forliksrådet, og da heller ikke har foretatt seg noe for å at disse ble levert til riktig mottaker. Det er også uklart ut fra innsendte folkeregisteropplysninger om Sandal hadde registrert adresse i Breisteinvegen på de aktuelle tidspunktene dokumentene fra forliksrådet ble sendt. Videre har ingen av dokumentene, verken pålegg om tilsvar eller fraværsdommen, kommet i retur til forliksrådet. Lagmannsretten slutter seg til vurderingen på side 6 i tingrettens kjennelse og tilføyer at det ikke har fremkommet nye opplysninger i ankeomgangen som gir grunnlag for en annen vurdering. Ankende parts prosessfullmektig kunne også bedt om fornyet forkynning i medhold av F OR 1985 10 11 1810 Forskrift om postforkynning 9 Dette er ikke gjort. Lagmannsretten legger etter dette til grunn at dokumentene har kommet frem til riktig adresse og at de må anses som lovlig forkynt. Det tilføyes at dokumentene vil være lovlig forkynt selv om de senere skulle bli borte eller av andre grunner ikke faktisk har kommet til mottakerens kunnskap, jamfør Anders Bøhn, Domstolloven: Kommentarutgave, 163 a note 14, Juridika, revidert 1 juni 2021Lagmannsretten bemerker for øvrig at adgangen til å forkynne dokumenter uten mottakskvittering langt på vei innebærer at risikoen for at brev ved en feil ikke sendes eller kommer bort i posten legges på mottaker. For å motvirke dette kan det gis oppfriskning både i forliksrådet og av tingretten for oversittelse av søksmålsfristen, jamfør tvisteloven 6 14 første og fjerde ledd. Adgangen til å gi oppfriskning etter rimelighetsvurderingen etter tvisteloven 16 12 tredje ledd vil fungere som sikkerhetsventil og vil kunne avhjelpe negative konsekvenser av adgangen til å forkynne dokumenter fra forliksrådet ved postforkynning uten mottakskvittering. Terskelen for å gi oppfriskning etter den skjønnsmessige rimelighetsvurderingen som skal foretas etter tvisteloven 16 12 tredje ledd vil etter omstendighetene kunne være lavere i de tilfellene slik forkynnelsesmåte er benyttet, jamfør tidligere rettspraksis etter domstolloven 153, jamfør Rt 2001 947, som fortsatt må anses relevant. Lagmannsretten kommer tilbake til dette nedenfor under vurderingen av oppfriskningsspørsmålet etter 16 12 tredje ledd. Lagmannsretten kan etter dette ikke se at det er grunnlag for oppfriskning etter tvisteloven 16 12 første ledd, jamfør andre ledd. Lagmannsretten går videre til vurderingen av om tingretten skulle gitt oppfriskning av søksmålsfristen etter tvisteloven 16 12 tredje ledd. For de rettslige utgangspunktene kan lagmannsretten vise til tingrettens beskrivelse: Retten går så over til å vurdere om det er ville være urimelig å nekte parten videre behandling på grunn av forsømmelsen, jamfør tvisteloven 16 12 tredje ledd. I så tilfelle har retten adgang, men ikke plikt, til å innvilge oppfriskning. Ved avgjørelsen skal det særlig legges vekt på forsømmelsens karakter, partens interesse i å foreta prosesshandlingen og hensynet til motparten. Oppregningen er ikke uttømmende, jamfør N OU 2001: 32 B side 922 Det skal foretas en bred skjønnsmessig vurdering, der interesseavveiningen mellom partene er det sentrale, jamfør Rt 2013 443 avsnitt 17 Bestemmelsen må ses i sammenheng med formålsbestemmelsen i tvisteloven 1 1 og retten til rettferdig rettergang etter E MK artikkel 6, jamfør Rt 2012 803 avsnitt 37Tingretten har her tatt ett riktig rettslig utgangspunkt. Lagmannsretten viser også Rt 2012 1163, hvor Høyesterett i avsnitt 19 legger til grunn at det beror på en helhetsvurdering av om oppfriskning er rimelig, og at det sentrale ved vurderingen er en interesseavveining mellom partene og forsømmelsens karakter. Lagmannsretten viser i utgangspunktet til den redegjørelse som gis av tingretten om fristforsømmelsene i saken på side 7 til 11 i kjennelsen. Anken stevningen som innkom 23 januar 2020 gjaldt anke over forliksrådets avgjørelse om å nekte oppfriskning av fraværsdommen. Etter veiledning fra tingretten ble denne trukket ved prosesskriv av 13 mars 2020 I mellomtiden ble ny stevning for overprøving av fraværsdommen i forliksrådet som følge av tingrettens veiledning inngitt 18 februar 2020Som nevnt tidligere slutter lagmannsretten seg til tingrettens vurdering om at stevningen anken av 28 november 2019 ikke kan anses inngitt korrekt i Aktørportalen før 23 januar 2020 Det vises til lagmannsrettens bemerkninger om dette foran. Uansett om lagmannsretten skulle ansett stevningen anken som ble inngitt 23 januar 2020 som fristavbrytende også med hensyn til søksmålsfristen for overprøving av forliksrådets fraværsdom, så var søksmålsfristen oversittet. Det vises til det som er bemerket tidligere om at fristen for å begjære oppfriskning av søksmålsfristen i utgangspunktet utløp 26 september 2019Selv om anken av 23 januar 2020 og stevningen av 18 februar 2020 i utgangspunktet gjelder litt ulike forhold, bør imidlertid disse prosesshandlingene etter lagmannsrettens syn sees i sammenheng ved vurderingen av oppreisningsspørsmålet etter tvisteloven 16 12 tredje ledd. Realiteten er den samme begge prosesshandlingene gjorde det klart at ankende part fortsatt ville angripe forliksrådets fraværsdom og begjærte oppfriskning av fraværsdommen, noe som også vil ha betydning ved vurderingen av hensynet til motpartens innrettelse. Prosesshandlingene, samt etterfølgende prosesskriv hvor anken over forliksrådets avgjørelse om å ikke gi oppfriskning ble trukket (sak 20 012200 TV I H AL L) og det deretter ble nedlagt påstand om oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen, har videre direkte sammenheng med den veiledning tingretten ga til ankende parts prosessfullmektig etter at det ble avklart at anken stevningen 28 november 2019 ikke var registrert innkommet til tingretten. Anken begjæring om oppfriskning av 23 januar 2020 var en ny innsendelse av tidligere utarbeidet stevning anke med krav om oppfriskning av fraværsdommen, datert 28 november 2019 Da stevningen anken ble innsendt på nytt, ba ankende parts prosessfullmektig om at saken skulle behandles som rettidig innkommet under henvisning til at det hadde skjedd en teknisk feil ved innsendelsen siden den ikke var registrert i Aktørportalen. Selv om tingretten med rette ikke var enig i dette, bemerker lagmannsretten at tingretten likevel kunne og burde behandlet dette som en begjæring om oppfriskning for fristoversittelsen. I stedet veiledet tingretten i etterfølgende telefonsamtale om at anken burde trekkes og at det i stedet ble innsendt en ny stevning for overprøving av fraværsdommen. Lagmannsretten viser til det som fremgår av anken til lagmannsretten om tingrettens veiledning, som også underbygges av ankende parts prosesskriv til tingretten 28 april 2020 Veiledningen og konsekvensene dette hadde for tidsbruken og de etterfølgende prosesshandlingene ankende part foretok, må tillegges vekt ved den helhetsvurderingen som skal foretas etter tvisteloven 16 12 tredje ledd. Når det gjelder ankende parts interesse i å foreta prosesshandlingen, er det etter lagmannsrettens syn sentralt at ankene part er idømt et betydelig pengekrav som ikke er undergitt realitetsbehandling. Kravet er utelukkende avgjort på grunnlag av en fraværsdom i forliksrådet. Dersom det ikke gis oppfriskning vil det underliggende kravet i saken ikke på noe punkt bli realitetsbehandlet av en domstol. Som tingretten påpeker er dette et moment som gjør at det lettere vil fremstå urimelig å ikke gi oppfriskning, jamfør Rt 2012 294 avsnitt 32 Dette forsterkes ved at ankende part er idømt et krav på over 400 000 kroner, som utgjør en betydelig pengebeløp for en privatperson. Hensynet til kontradiksjon og et materielt riktig resultat i saken taler således med styrke for å ikke stenge døren for at saken undergis realitetsbehandling. I forlengelsen av dette nevner lagmannsretten at tingretten har funnet det vanskelig å si noe om sannsynligheten for at det underliggende kravet mot ankende part ville ført frem ved realitetsbehandling. Slik saken er opplyst, slutter lagmannsretten seg til dette. Basert på dokumentasjonen vedlagt forliksklagen av 4 mars 2019, sammenholdt med ankende parts innsigelser i stevningen til tingretten med bilag, tilføyer lagmannsretten at det iallfall er uklart om det idømte kravet sin helhet ville ført frem. For øvrig bemerkes at terskelen for å ta en begjæring om oppfriskning til følge vil være lavere der kravet ikke er blitt realitetsbehandlet, og her vil også kravets størrelse ha betydning. Ankende part har anført at hensynet til ankemotparten ikke taler mot oppfriskning, all den tid ankemotpart har gjort det tydelig fra han ble kjent med dommen i september 2019 at han ikke ville aksepterte fraværsdommen og ville angripe denne med rettsmidler. Om hensynet til ankemotparten skriver tingretten: Hensynet til motparten vil isolert sett tale mot at oppfriskning gis. Forliksrådetsfraværsdom forelå den 22 mai 2019, og saksøkte fremmet krav om betaling i samsvar med dommen i e post til saksøker 4 september 2019 Det ble samtidig varslet begjært utlegg for kravet. Etter varselet om utleggsbegjæring gikk det over fem måneder før saksøker innga stevning for overprøving av forliksrådets fraværsdom. Det er all grunn til å tro at saksøkte, på grunn av tiden som gikk, har innrettet seg på at hennes krav om prisavslag var endelig avgjort. Til dette bemerker lagmannsretten at det også i perioden mellom 4 september 2019 og frem til stevning for overprøving av forliksrådets fraværsdom ble fremmet 28 februar 2020, ble foretatt rettslige skritt fra ankende part som gjorde det tydelig overfor ankemotpart at ankende part ikke aksepterte fraværsdommen. Det ble begjært oppfriskning av fraværsdommen i forliksrådet 27 september 2019 Deretter ble det forsøkt innlevert anke over forliksrådets avgjørelse om å ikke gi oppfriskning 28 november 2019, som igjen ble fulgt opp ved at ankende parts prosessfullmektig henvendte seg til tingretten 23 januar 2020 For øvrig vises det til gjennomgangen foran, herunder tingrettens veiledning knyttet til de ulike prosesshandlingene som deretter ble foretatt. Lagmannsretten legger stor vekt på at ankende part gjennomgående, fra han ga uttrykk for at han var ukjent med forliksrådsdommen overfor ankemotpartens prosessfullmektig ved e postkorrespondansen av 4 september 2019, har foretatt skritt som gjorde det tydelig overfor ankemotpart at fraværsdommen ikke ble godtatt. Selv om hensynet til ankemotpartens innrettelse etter fraværsdommen og ankede parts fristoversittelser i saken taler mot å gi oppfriskning, mener lagmannsretten det konkrete hendelsesforløpet i nærværende sak gjør at dette hensynet må tillegges mer begrenset vekt i den samlede interesseavveiningen som må foretas. Etter en samlet interesseavveining har lagmannsretten, i motsetning til tingretten, kommet til at det vil være urimelig å nekte ankende part videre behandling av saken på grunn av fristforsømmelsene og at ankende part derfor bør gis oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen etter tvisteloven 6 14 første ledd, jamfør tvisteloven 16 12 tredje ledd. Tungtveiende momenter ved vurderingen er at det underliggende idømte kravet er av betydelig størrelse og ikke har vært gjenstand for noen realitetsprøving. Videre kommer at hensynet til ankemotpartens innrettelse har vært noe begrenset idet ankende parts innsigelser til fraværsdommen har vært kjent siden september 2019 Selv om ankende part kan bebreides for fristoverskridelsene i saken, må tidsbruken og den ulike prosesshandlingene som er foretatt også sees i sammenheng med tingrettens veiledning. I tillegg nevner lagmannsretten at terskelen for oppfriskning av dommer fra forliksrådet, som forkynnes uten den sikkerhet krav om mottakskvittering innebærer, etter omstendighetene medfører en noe lavere terskel for oppfriskning etter den rimelighetsvurderingen som skal foretas etter tvisteloven 16 12 tredje ledd. Anken tas etter dette til følge. Sakskostnader Ankende part har fått medhold i sin anke, og har dermed vunnet saken. Han har da krav på full erstatning for sine sakskostnader, jamfør tvisteloven 20 2 første ledd, jamfør andre ledd. Retten kan ikke se at det foreligger tungtveiende grunner som gir grunnlag for unntak fra kostnadsansvaret, jamfør tvisteloven 20 2 tredje ledd. Lagmannsretten satte ved brev av 15 juni 2021 frist til 18 juni 2021 for partene å inngi sakskostnadsoppgave. Det er ikke inngitt sakskostnadsoppgave fra ankende part. Ankende parts sakskostnader kan da ikke erstattes med mer enn 15 000 kroner med tillegg av merverdiavgift, jamfør tvisteloven 20 5 fjerde ledd. Lagmannsretten fastsetter etter dette kravet 18 750 kroner inkludert merverdiavgift, som anses som nødvendige og rimelige sakskostnader for lagmannsretten, jamfør tvisteloven 20 5 første ledd. Kjennelsen er enstemmig. S LU TN IN G1. Ronny Asle Standahl gis oppfriskning i sak 20 027642 TV I H AL L og saken fremmes til behandling for tingretten. 2. I sakskostnader for lagmannsretten betaler Ine Rebecca Fohrn Kjelby 17 750 syttentusensjuhundreogfemti kroner til Ronny Asle Standahl innen 2 to uker fra forkynnelsen av kjennelsen. Jeg bekrefter at rettens øvrige medlemmer har godkjent avgjørelsens innhold, jamfør midlertidig lov 26 mai 2020 nummer 47 8 andre ledd. Torkjel Nesheim
Saken gjelder anke over at det ikke er gitt oppfriskning for oversittelse av søksmålsfrist for overprøving av fraværsdom i forliksrådet. Sakens bakgrunn Forliksrådet i Hol avsa fraværsdom 22 mai 2019 hvor Ronny Asle Standahl ble dømt til å betale Ine Rebecca Fohrn Kjelby 402 662 kroner. Kravet gjaldt prisavslag etter boligkjøp. Dommen ble forkynt ved vanlig brev uten mottakskvittering, jamfør domstolloven 163a første ledd annet punktum og forskrift om postforkynning 4 annet ledd første punktum. Det fremgår av dommen at den ble ansett forkynt 11 juni 2019Standahls prosessfullmektig sendte begjæring om oppfriskning til Hol forliksråd 27 september 2019 Forliksrådet besluttet 7 november 2019 å ikke ta begjæringen om oppfriskning til følge. Standahl anket forliksrådets avgjørelse av 7 november 2019 om å nekte oppfriskning, jamfør tvisteloven 6 14 fjerde ledd, og sendte senere inn stevning for overprøving av fraværsdommen med begjæring om oppfriskning av oversittet søksmålsfrist, jamfør tvisteloven 6 14 første ledd. Anken over forliksrådets avgjørelse av 7 november 2019 ble deretter, etter veiledning fra tingretten, trukket ved prosesskriv av 13 mars 2020 Etter dette var det stevningen og begjæringen om oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen etter tvisteloven 6 14 første ledd som stod til behandling for tingretten. Hallingdal tingrett kom til at vilkårene for oppfriskning ikke var oppfylt og avsa 4 desember 2020 kjennelse med slik slutning: 1. Sak nummer 20 027642 TV I H AL L avvises. I sakskostnader for tingretten betaler Ronny Standahl til Ine Rebecca Fohrn Kjelby 48 400 førtiåttetusenfirehundre kroner innen 2 to uker fra forkynnelsen av dommen. Det er ikke kommet eksplisitt til uttrykk i slutningen i kjennelsen at begjæringen om oppfriskning samtidig ble forkastet, men dette fremgår av tingrettens premisser. Standahl har rettidig anket tingrettens avgjørelse til Borgarting lagmannsrett. Fohrn Kjelby har tatt til motmæle og inngitt anketilsvar. Ankende part, Ronny Asle Standahl, har i hovedsak gjort gjeldende: Det ankes over tingrettens bevisvurdering, rettsanvendelse og saksbehandling. I henhold til tvisteloven 16 12 annet ledd jamfør første ledd skal oppfriskning gis en part som hadde gyldig fravær, og som ikke kan bebreides for å ha unnlatt å søke fristen forlenget. Det er gyldig fristoversitting når hindringer utenfor partens kontroll gjør det umulig eller uforholdsmessig byrdefullt å foreta prosesshandlingen i tide. Det anføres at vilkårene for oppfriskning er oppfylt. Standahl har verken mottatt innkallingen til forliksrådet eller fraværsdommen fra Hol forliksråd. Fraværsdommen fra Hol forliksråd av 22 mai 2019 er ikke blitt mottatt ved postforkynning, og den kan derfor ikke anses forkynt. Det er usikkert hvorfor fraværsdommen ikke ble mottatt. Dommen kan være mottatt av en annen person med nesten likelydende navn i samme gate, Ronny Sandal. Standahl ble først kjent med fraværsdommen 4 september 2019 Han begjærte oppfriskning av fraværsdommen, men denne ble forkastet av forliksrådet 7 november 2019 Forliksrådets avgjørelse ble rettidig anket ved stevning anke 28 november 2019 Det er uvisst hvorfor ikke anken har blitt registrert i Aktørportalen. Ved kontakt med tingretten 23 januar 2020 om den videre saksfremdriften, ble det opplyst til ankende parts prosessfullmektig at anken ikke var mottatt. Ankende part ble veiledet av tingretten ved telefonsamtale 13 februar 2020 til å trekke anken og heller sende inn ny stevning for overprøving av fraværsdommen. Dette ble gjort 18 februar 2020Det er lagt feil faktum til grunn når tingretten bygger på at det ikke ble begjært oppfriskning før 23 januar 2020, og at stevningen som krever overprøving av fraværsavgjørelsen fra forliksrådet ikke ble inngitt før 18 februar 2020 Stevningen anken må anses rettidig inngitt 28 november 2019, og må ellers også anses som en begjæring om oppfriskning. Ankende part kan ikke lastes for at det skjer tekniske feil ved bruk av Aktørportalen når man er pålagt å bruke denne. Videre er det også en feil fra tingretten når den veiledet ankende parts prosessfullmektig til å trekke den opprinnelige anken og inngi ny stevning. Subsidiært vil det være urimelig å nekte videre behandling av saken på grunn av forsømmelsen, jamfør tvisteloven 16 12 tredje ledd. Manglende kjennskap til innkalling og fraværsdom, samt tekniske problemer som ankende part ikke ble kjent med før 23 januar 2020, er årsaken til en eventuell forsømmelse. Det er urimelig om slike forhold skal hindre ankende part å få prøvd kravet, særlig når det har stor betydning og gjelder et betydelig beløp. Hensynet til ankemotparten kan ikke få avgjørende betydning. Hun har ikke lidt et økonomisk tap og har oppnådd gevinst ved videresalg av eiendommen. Ankemotparten har vært kjent med at Standahl ikke hadde den nødvendige kunnskap om saken og at han helt siden september 2019 har ønsket å angripe fraværsdommen. Tidsmomentet kan derfor heller ikke få betydning. Det nedlegges slik påstand: 1. Ronny Standahl gis oppreisning for fristforsømmelse. Hallingdal tingrett sin kjennelse omgjøres, slik at saken fremmes til realitetsbehandling. Ina Rebecca Fohrn Kjelby dømmes til å betale sakens omkostninger til Ronny Standahl. Ankemotparten, Ine Rebecca Fohrn Kjelby har i hovedsak gjort gjeldende: Tingrettens begrunnelse og resultat er riktig. Fraværsdommen mot ankende part av 22 mai 2019 må anses lovlig forkynt og rettskraftig. Den er ikke anket til tingretten eller begjært oppfrisket i tide, og det foreligger ikke grunnlag for oppfriskning. Dokumenter sendt med post til ankende parts folkeregistrerte adresse må det legges til grunn at har kommet frem, dersom disse ikke kommer i retur eller ankende part ikke fremlegger bevis på det motsatte, jamfør L G 2018 50111 Det er i så fall to separate forsendelser som det hevdes at ikke har blitt mottatt; pålegg om tilsvar samt fraværsdommen. Det er ikke sannsynlig at dokumentene ved en feiltakelse er sendt til en person med tilnærmet likelydende navn i området, da det ikke er klart at denne personen bodde i nærheten på dette tidspunktet, og uansett ville bodd 100 postnumre og cirka 1, 2 km unna. At en person med likelydende navn bor i samme område er uansett ikke bevis på at dokumentene ikke har kommet frem til ankende part. Begjæring om oppfriskning ble avvist, og anken over denne avgjørelsen, innsendt 23 januar 2020, er for sent inngitt, da ankefristen over avvisningen av oppfriskning var 15 desember 2019 Det er ikke fremlagt dokumentasjon i form av bekreftelse på innsendelse av stevningen anken i Aktørportalen 28 november 2019, slik ankende part hevder. Det er ikke dokumentert at det skal ha vært tekniske problemer med Aktørportalen. Ankende part har ikke fremlagt andre bevis for at stevning anken ble inngitt rettidig. Stevningen anken ble uansett senere trukket fra domstolens behandling. Tingrettens beskrivelse av hendelsesforløpet rundt rettens veiledning i denne sammenheng må legges til grunn. Begjæringen av oppfriskning av søksmålsfristen etter tvisteloven 16 12 tredje ledd må også forkastes. Prosesskriv inngitt av ankende part 23 januar 2020 kan ikke anses som en begjæring om oppfriskning. Ankemotparten slutter seg til tingrettens beskrivelse av at fristoversittelsene fra ankende parts side er gjennomgående og av grov uaktsom karakter. For interesseavveiningen vises det til L H 2018 13904, som er et sammenlignbart tilfelle. Ankende part er holdt løpende orientert om reklamasjoner og krav i hele prosessen, og kan ikke være ukjent med at saken ville bli tatt videre til rettslig behandling. Det har gått lang tid siden fraværsdommen ble avsagt, og ankemotpart har innrettet seg etter denne. Det nedlegges slik påstand: 1. Ronny Asle Standahl dømmes til å betale alle sakens kostnader. Lagmannsretten er kommet til at anken skal tas til følge og bemerker: Anke over kjennelser behandles som hovedregel skriftlig, jamfør tvisteloven 29 15 første ledd. Muntlige forhandling anses ikke nødvendig for en forsvarlig og rettferdig behandling av saken, jamfør tvisteloven 29 15 andre ledd. Det er heller ikke krevd av partene. Tingretten har avvist saken og samtidig forkastet begjæringen om oppfriskning, selv om det siste ikke er kommet eksplisitt til uttrykk i slutningen i kjennelsen. Riktig rettsmiddel er etter dette anke til lagmannsretten, jamfør tvisteloven 16 11 andre ledd. Lagmannsretten har full kompetanse ved anke over tingrettens kjennelse der en oppfriskningsbegjæring ikke tas til følge, jamfør tvisteloven 29 3 og 16 14 andre ledd motsetningsvis. Lagmannsretten forstår anken slik at det nedlegges påstand om at begjæringen om oppfriskning av søksmålsfristen etter tvisteloven 6 14 må tas til følge, og at stevningen må tas til behandling av tingretten. Spørsmålet er om tingrettens avvisning av saken var korrekt. Dommer avsagt av forliksrådet kan overprøves ved søksmål for tingretten. Fristen for fremsettelse av stevning til tingretten er n måned, jamfør tvisteloven 6 14 første ledd. Det kan gis oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen. Forkynnelse av fraværsdommen fra forliksrådet For at ankefristen skal begynne å løpe, må fraværsdommen være lovlig forkynt, jamfør domstolloven 147 Ankende part har anført at fraværsdommen fra forliksrådet ikke er lovlig forkynt, og at søksmålsfristen ikke har begynt å løpe og dermed ikke er oversittet. Om spørsmålet om forkynnelse av forliksrådsdommen heter det i tingrettens kjennelse: Avgjørelsen ble forkynt for saksøker ved postforkynning uten mottakskvittering, jamfør tvisteloven 19 5 første ledd, jamfør domstolloven 163 a første ledd siste punktum, jamfør postforkynningsforskriften 4 andre ledd. Brevet ble sendt til saksøkers folkeregistrerte adresse. Et dokument som er forkynt ved vanlig brev uten mottakskvittering i henhold til domstolloven 163a første ledd annet punktum og postforkynningsforskriften 4 annet ledd, anses som lovlig forkynt dersom det er sendt til korrekt adresse og ikke er kommet i retur. Forkynningsbrevet kom ikke i retur, og det går frem av brevet at dommen ble regnet som forkynt 11 juni 2019 Det er ikke noe vilkår for lovlig forkynnelse at dokumentet er kommet til adressatens kunnskap, dersom lovens regler ellers er fulgt. Det er nok at det som skal forkynnes er kommet frem til det sted lovlig forkynnelse kan skje, jamfør Bøhn merknad 5 til domstolloven 160Forliksrådets fraværsdom ble lovlig forkynt den 11 juni 2019Lagmannsretten slutter seg til det tingretten her har lagt til grunn og bemerker at fraværsdommen må anses lovlig forkynt 11 juni 2019 Det er ikke sannsynliggjort at forliksrådsdokumentene er sendt til feil adresse. For øvrig vises det til lagmannsrettens bemerkninger nedenfor knyttet til oppfriskningsspørsmålet. Fristen for å begjære oppfriskning av søksmålsfristen er n måned, jamfør tvisteloven 16 13 andre ledd. Det kan gis oppfriskning av denne fristen. Når det gjelder frist for å inngi stevning til tingretten for overprøving av forliksrådets dom, samt frist for å begjære oppfriskning av søksmålsfristen, kan lagmannsretten slutte seg til tingrettens redegjørelse på side 5 6 i kjennelsen. Søksmålsfristen var etter dette, hensyntatt rettsferien, 26 august 2019 og fristen for å begjære oppfriskning utløp i utgangspunktet 26 september 2019Det ble utarbeidet en stevning anke datert 28 november 2019 etter at forliksrådet ikke tok til følge ankende parts begjæring om oppfriskning av fraværsdommen, jamfør bilag til anken. Ankende parts prosessfullmektig har opplyst at denne ble lagt inn i Aktørportalen, men av uforståelige grunner ikke kom frem til retten og motparten. Slik saken er opplyst for lagmannsretten kan det ikke legges til grunn at stevningen anken ble korrekt innsendt i Aktørportalen og mottatt av retten og ankemotparten. Det er ikke fremlagt dokumentasjon på at det skal ha vært tekniske problemer med Aktørportalen på dette tidspunktet, og det er heller ikke fremlagt bekreftelse på innsendelse i Aktørportalen på denne datoen. Lagmannsretten kan ikke se at dokumentasjonen vedlagt anken, som også ble fremlagt for tingretten, dokumenterer korrekt innsendelse i Aktørportalen 28 november 2019 Det er ikke fremlagt bekreftelse på at dokumentet er mottatt og at den elektroniske innleveringen er registrert i Aktørportalen slik brukeren skal motta, jamfør E LS AM forskriften 7 Lagmannsretten er enig med tingretten i at anken da ikke kan anses innsendt med fristavbrytende virkning. Lagmannsretten legger etter dette til grunn at stevning for overprøving av fraværsdommen samt begjæring om oppfriskning av søksmålsfristen, først kan anses korrekt innsendt og innkommet ved stevning av 18 februar 2020 Det ble først nedlagt korrekt påstand om oppfriskning av søksmålsfristen i prosesskrift av 28 april 2020 Lagmannsretten er derfor ikke enig i ankende parts anførsel om at tingretten har lagt feil faktum eller rettsanvendelse til grunn når den ikke har ansett stevningen for å være inngitt 28 november 2019Spørsmålet blir etter dette om tingretten skulle gitt oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen. Oppfriskning Både søksmålsfristen og fristen for å begjære oppfriskning av søksmålsfristen er oversittet. Også sistnevnte frist kan oppfriskes, jamfør tvisteloven 6 14 første ledd, tredje setning. Det følger av rettspraksis at retten allerede ved første gangs behandling skal ta realitetsstilling til oppfriskningsspørsmålet, jamfør Rt 2010 49, slik tingretten også har gjort. Ankende part har anført at vilkårene for oppfriskning etter tvisteloven 16 12 første ledd, jamfør andre ledd må anses oppfylt. Etter tvisteloven 16 12 første ledd skal det gis oppfriskning hvis saksøkte har gyldig fravær i saken, og ikke kan bebreides for å ha unnlatt å søke fristen forlenget. Etter bestemmelsens andre ledd foreligger gyldig fravær når hindringer utenfor partens kontroll gjør det umulig eller uforholdsmessig byrdefullt å foreta prosesshandlingen i tide. Lagmannsretten viser til at fraværsdommen må anses lovlig forkynt i henhold til domstolloven og postforkynnelsesforskriftens regler. Videre kan lagmannsretten, som tingretten, ikke se at det er sannsynliggjort at det foreligger hindringer utenfor partens kontroll som gjorde det umulig eller uforholdsmessig byrdefullt å foreta en prosesshandling i tide, jamfør tvisteloven 16 12 andre ledd. I saken er det ikke bestridt at forliksrådet har benyttet ankende parts korrekte, folkeregistrerte postadresse. Selv om det på et tidspunkt har bodd en annen person med liknende navn (Ronny Sandal) med en annen postadresse i samme vei, finner lagmannsretten det ikke i tilstrekkelig grad sannsynliggjort at vedkommende skal ha mottatt alle forsendelsene fra forliksrådet, og da heller ikke har foretatt seg noe for å at disse ble levert til riktig mottaker. Det er også uklart ut fra innsendte folkeregisteropplysninger om Sandal hadde registrert adresse i Breisteinvegen på de aktuelle tidspunktene dokumentene fra forliksrådet ble sendt. Videre har ingen av dokumentene, verken pålegg om tilsvar eller fraværsdommen, kommet i retur til forliksrådet. Lagmannsretten slutter seg til vurderingen på side 6 i tingrettens kjennelse og tilføyer at det ikke har fremkommet nye opplysninger i ankeomgangen som gir grunnlag for en annen vurdering. Ankende parts prosessfullmektig kunne også bedt om fornyet forkynning i medhold av F OR 1985 10 11 1810 Forskrift om postforkynning 9 Dette er ikke gjort. Lagmannsretten legger etter dette til grunn at dokumentene har kommet frem til riktig adresse og at de må anses som lovlig forkynt. Det tilføyes at dokumentene vil være lovlig forkynt selv om de senere skulle bli borte eller av andre grunner ikke faktisk har kommet til mottakerens kunnskap, jamfør Anders Bøhn, Domstolloven: Kommentarutgave, 163 a note 14, Juridika, revidert 1 juni 2021Lagmannsretten bemerker for øvrig at adgangen til å forkynne dokumenter uten mottakskvittering langt på vei innebærer at risikoen for at brev ved en feil ikke sendes eller kommer bort i posten legges på mottaker. For å motvirke dette kan det gis oppfriskning både i forliksrådet og av tingretten for oversittelse av søksmålsfristen, jamfør tvisteloven 6 14 første og fjerde ledd. Adgangen til å gi oppfriskning etter rimelighetsvurderingen etter tvisteloven 16 12 tredje ledd vil fungere som sikkerhetsventil og vil kunne avhjelpe negative konsekvenser av adgangen til å forkynne dokumenter fra forliksrådet ved postforkynning uten mottakskvittering. Terskelen for å gi oppfriskning etter den skjønnsmessige rimelighetsvurderingen som skal foretas etter tvisteloven 16 12 tredje ledd vil etter omstendighetene kunne være lavere i de tilfellene slik forkynnelsesmåte er benyttet, jamfør tidligere rettspraksis etter domstolloven 153, jamfør Rt 2001 947, som fortsatt må anses relevant. Lagmannsretten kommer tilbake til dette nedenfor under vurderingen av oppfriskningsspørsmålet etter 16 12 tredje ledd. Lagmannsretten kan etter dette ikke se at det er grunnlag for oppfriskning etter tvisteloven 16 12 første ledd, jamfør andre ledd. Lagmannsretten går videre til vurderingen av om tingretten skulle gitt oppfriskning av søksmålsfristen etter tvisteloven 16 12 tredje ledd. For de rettslige utgangspunktene kan lagmannsretten vise til tingrettens beskrivelse: Retten går så over til å vurdere om det er ville være urimelig å nekte parten videre behandling på grunn av forsømmelsen, jamfør tvisteloven 16 12 tredje ledd. I så tilfelle har retten adgang, men ikke plikt, til å innvilge oppfriskning. Ved avgjørelsen skal det særlig legges vekt på forsømmelsens karakter, partens interesse i å foreta prosesshandlingen og hensynet til motparten. Oppregningen er ikke uttømmende, jamfør N OU 2001: 32 B side 922 Det skal foretas en bred skjønnsmessig vurdering, der interesseavveiningen mellom partene er det sentrale, jamfør Rt 2013 443 avsnitt 17 Bestemmelsen må ses i sammenheng med formålsbestemmelsen i tvisteloven 1 1 og retten til rettferdig rettergang etter E MK artikkel 6, jamfør Rt 2012 803 avsnitt 37Tingretten har her tatt ett riktig rettslig utgangspunkt. Lagmannsretten viser også Rt 2012 1163, hvor Høyesterett i avsnitt 19 legger til grunn at det beror på en helhetsvurdering av om oppfriskning er rimelig, og at det sentrale ved vurderingen er en interesseavveining mellom partene og forsømmelsens karakter. Lagmannsretten viser i utgangspunktet til den redegjørelse som gis av tingretten om fristforsømmelsene i saken på side 7 til 11 i kjennelsen. Anken stevningen som innkom 23 januar 2020 gjaldt anke over forliksrådets avgjørelse om å nekte oppfriskning av fraværsdommen. Etter veiledning fra tingretten ble denne trukket ved prosesskriv av 13 mars 2020 I mellomtiden ble ny stevning for overprøving av fraværsdommen i forliksrådet som følge av tingrettens veiledning inngitt 18 februar 2020Som nevnt tidligere slutter lagmannsretten seg til tingrettens vurdering om at stevningen anken av 28 november 2019 ikke kan anses inngitt korrekt i Aktørportalen før 23 januar 2020 Det vises til lagmannsrettens bemerkninger om dette foran. Uansett om lagmannsretten skulle ansett stevningen anken som ble inngitt 23 januar 2020 som fristavbrytende også med hensyn til søksmålsfristen for overprøving av forliksrådets fraværsdom, så var søksmålsfristen oversittet. Det vises til det som er bemerket tidligere om at fristen for å begjære oppfriskning av søksmålsfristen i utgangspunktet utløp 26 september 2019Selv om anken av 23 januar 2020 og stevningen av 18 februar 2020 i utgangspunktet gjelder litt ulike forhold, bør imidlertid disse prosesshandlingene etter lagmannsrettens syn sees i sammenheng ved vurderingen av oppreisningsspørsmålet etter tvisteloven 16 12 tredje ledd. Realiteten er den samme begge prosesshandlingene gjorde det klart at ankende part fortsatt ville angripe forliksrådets fraværsdom og begjærte oppfriskning av fraværsdommen, noe som også vil ha betydning ved vurderingen av hensynet til motpartens innrettelse. Prosesshandlingene, samt etterfølgende prosesskriv hvor anken over forliksrådets avgjørelse om å ikke gi oppfriskning ble trukket (sak 20 012200 TV I H AL L) og det deretter ble nedlagt påstand om oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen, har videre direkte sammenheng med den veiledning tingretten ga til ankende parts prosessfullmektig etter at det ble avklart at anken stevningen 28 november 2019 ikke var registrert innkommet til tingretten. Anken begjæring om oppfriskning av 23 januar 2020 var en ny innsendelse av tidligere utarbeidet stevning anke med krav om oppfriskning av fraværsdommen, datert 28 november 2019 Da stevningen anken ble innsendt på nytt, ba ankende parts prosessfullmektig om at saken skulle behandles som rettidig innkommet under henvisning til at det hadde skjedd en teknisk feil ved innsendelsen siden den ikke var registrert i Aktørportalen. Selv om tingretten med rette ikke var enig i dette, bemerker lagmannsretten at tingretten likevel kunne og burde behandlet dette som en begjæring om oppfriskning for fristoversittelsen. I stedet veiledet tingretten i etterfølgende telefonsamtale om at anken burde trekkes og at det i stedet ble innsendt en ny stevning for overprøving av fraværsdommen. Lagmannsretten viser til det som fremgår av anken til lagmannsretten om tingrettens veiledning, som også underbygges av ankende parts prosesskriv til tingretten 28 april 2020 Veiledningen og konsekvensene dette hadde for tidsbruken og de etterfølgende prosesshandlingene ankende part foretok, må tillegges vekt ved den helhetsvurderingen som skal foretas etter tvisteloven 16 12 tredje ledd. Når det gjelder ankende parts interesse i å foreta prosesshandlingen, er det etter lagmannsrettens syn sentralt at ankene part er idømt et betydelig pengekrav som ikke er undergitt realitetsbehandling. Kravet er utelukkende avgjort på grunnlag av en fraværsdom i forliksrådet. Dersom det ikke gis oppfriskning vil det underliggende kravet i saken ikke på noe punkt bli realitetsbehandlet av en domstol. Som tingretten påpeker er dette et moment som gjør at det lettere vil fremstå urimelig å ikke gi oppfriskning, jamfør Rt 2012 294 avsnitt 32 Dette forsterkes ved at ankende part er idømt et krav på over 400 000 kroner, som utgjør en betydelig pengebeløp for en privatperson. Hensynet til kontradiksjon og et materielt riktig resultat i saken taler således med styrke for å ikke stenge døren for at saken undergis realitetsbehandling. I forlengelsen av dette nevner lagmannsretten at tingretten har funnet det vanskelig å si noe om sannsynligheten for at det underliggende kravet mot ankende part ville ført frem ved realitetsbehandling. Slik saken er opplyst, slutter lagmannsretten seg til dette. Basert på dokumentasjonen vedlagt forliksklagen av 4 mars 2019, sammenholdt med ankende parts innsigelser i stevningen til tingretten med bilag, tilføyer lagmannsretten at det iallfall er uklart om det idømte kravet sin helhet ville ført frem. For øvrig bemerkes at terskelen for å ta en begjæring om oppfriskning til følge vil være lavere der kravet ikke er blitt realitetsbehandlet, og her vil også kravets størrelse ha betydning. Ankende part har anført at hensynet til ankemotparten ikke taler mot oppfriskning, all den tid ankemotpart har gjort det tydelig fra han ble kjent med dommen i september 2019 at han ikke ville aksepterte fraværsdommen og ville angripe denne med rettsmidler. Om hensynet til ankemotparten skriver tingretten: Hensynet til motparten vil isolert sett tale mot at oppfriskning gis. Forliksrådetsfraværsdom forelå den 22 mai 2019, og saksøkte fremmet krav om betaling i samsvar med dommen i e post til saksøker 4 september 2019 Det ble samtidig varslet begjært utlegg for kravet. Etter varselet om utleggsbegjæring gikk det over fem måneder før saksøker innga stevning for overprøving av forliksrådets fraværsdom. Det er all grunn til å tro at saksøkte, på grunn av tiden som gikk, har innrettet seg på at hennes krav om prisavslag var endelig avgjort. Til dette bemerker lagmannsretten at det også i perioden mellom 4 september 2019 og frem til stevning for overprøving av forliksrådets fraværsdom ble fremmet 28 februar 2020, ble foretatt rettslige skritt fra ankende part som gjorde det tydelig overfor ankemotpart at ankende part ikke aksepterte fraværsdommen. Det ble begjært oppfriskning av fraværsdommen i forliksrådet 27 september 2019 Deretter ble det forsøkt innlevert anke over forliksrådets avgjørelse om å ikke gi oppfriskning 28 november 2019, som igjen ble fulgt opp ved at ankende parts prosessfullmektig henvendte seg til tingretten 23 januar 2020 For øvrig vises det til gjennomgangen foran, herunder tingrettens veiledning knyttet til de ulike prosesshandlingene som deretter ble foretatt. Lagmannsretten legger stor vekt på at ankende part gjennomgående, fra han ga uttrykk for at han var ukjent med forliksrådsdommen overfor ankemotpartens prosessfullmektig ved e postkorrespondansen av 4 september 2019, har foretatt skritt som gjorde det tydelig overfor ankemotpart at fraværsdommen ikke ble godtatt. Selv om hensynet til ankemotpartens innrettelse etter fraværsdommen og ankede parts fristoversittelser i saken taler mot å gi oppfriskning, mener lagmannsretten det konkrete hendelsesforløpet i nærværende sak gjør at dette hensynet må tillegges mer begrenset vekt i den samlede interesseavveiningen som må foretas. Etter en samlet interesseavveining har lagmannsretten, i motsetning til tingretten, kommet til at det vil være urimelig å nekte ankende part videre behandling av saken på grunn av fristforsømmelsene og at ankende part derfor bør gis oppfriskning for oversittelse av søksmålsfristen etter tvisteloven 6 14 første ledd, jamfør tvisteloven 16 12 tredje ledd. Tungtveiende momenter ved vurderingen er at det underliggende idømte kravet er av betydelig størrelse og ikke har vært gjenstand for noen realitetsprøving. Videre kommer at hensynet til ankemotpartens innrettelse har vært noe begrenset idet ankende parts innsigelser til fraværsdommen har vært kjent siden september 2019 Selv om ankende part kan bebreides for fristoverskridelsene i saken, må tidsbruken og den ulike prosesshandlingene som er foretatt også sees i sammenheng med tingrettens veiledning. I tillegg nevner lagmannsretten at terskelen for oppfriskning av dommer fra forliksrådet, som forkynnes uten den sikkerhet krav om mottakskvittering innebærer, etter omstendighetene medfører en noe lavere terskel for oppfriskning etter den rimelighetsvurderingen som skal foretas etter tvisteloven 16 12 tredje ledd. Anken tas etter dette til følge. Sakskostnader Ankende part har fått medhold i sin anke, og har dermed vunnet saken. Han har da krav på full erstatning for sine sakskostnader, jamfør tvisteloven 20 2 første ledd, jamfør andre ledd. Retten kan ikke se at det foreligger tungtveiende grunner som gir grunnlag for unntak fra kostnadsansvaret, jamfør tvisteloven 20 2 tredje ledd. Lagmannsretten satte ved brev av 15 juni 2021 frist til 18 juni 2021 for partene å inngi sakskostnadsoppgave. Det er ikke inngitt sakskostnadsoppgave fra ankende part. Ankende parts sakskostnader kan da ikke erstattes med mer enn 15 000 kroner med tillegg av merverdiavgift, jamfør tvisteloven 20 5 fjerde ledd. Lagmannsretten fastsetter etter dette kravet 18 750 kroner inkludert merverdiavgift, som anses som nødvendige og rimelige sakskostnader for lagmannsretten, jamfør tvisteloven 20 5 første ledd. S LU TN IN G1. Ronny Asle Standahl gis oppfriskning i sak 20 027642 TV I H AL L og saken fremmes til behandling for tingretten. I sakskostnader for lagmannsretten betaler Ine Rebecca Fohrn Kjelby 17 750 syttentusensjuhundreogfemti kroner til Ronny Asle Standahl innen 2 to uker fra forkynnelsen av kjennelsen. Jeg bekrefter at rettens øvrige medlemmer har godkjent avgjørelsens innhold, jamfør midlertidig lov 26 mai 2020 nummer 47 8 andre ledd.
Saken gjaldt spørsmål om oppfriskning av søksmålsfrist for overprøving av fraværsdom i forliksrådet. Tingretten hadde avvist stevningen under henvisning til at den var fremsatt etter utløpet av søksmålsfristen, og forkastet samtidig en begjæring om oppfriskning av søksmålsfristen. Anken over tingrettens kjennelse ble tatt til følge. Lagmannsretten var enig med tingretten i at det ikke var grunnlag for oppfriskning etter tvisteloven 16 12 første ledd, men kom til at tingretten skulle gitt oppfriskning etter tvisteloven 16 12 tredje ledd. Lagmannsretten la vekt på at tvistebeløpet var stort og at det er lavere terskel for å gi oppfriskning når det underliggende kravet ikke har vært materielt prøvd av en domstol. Hensynet til ankemotpartens innrettelse ble tillagt mindre vekt da ankende part også forut for å inngi stevningen hadde gjort det tydelig at fraværsdommen ikke var akseptert, blant annet ved å begjære oppfriskning av fraværsdommen i forliksrådet. Videre ble det lagt vekt på at terskelen for å gi oppfriskning etter den skjønnsmessige rimelighetsvurderingen i tvisteloven 16 12 tredje ledd vil kunne være lavere i de tilfellene der dommen fra forliksrådet er blitt forkynt ved postforkynnelse uten mottakskvittering. Henvisninger: Domstolloven 163a Tvisteloven 16 12