Strafferett  Pålegg  Menneskerettigheter  Ytringsfrihet  Forsamlingsfrihet  Politiloven § 30, jamfør § 5
A er født 00/00/1995 og bor i Sverige. Ved forelegg utferdiget av Politimesteren i Oslo den 23 august 2021, som trer istedenfor tiltalebeslutning, er hun satt under tiltale ved Oslo tingrett for overtredelse av: Politiloven 30 nr 1, jamfør 5 for å ha unnlatt straks å rette seg etter pålegg, tegn eller øvrige signaler gitt av politiet. Grunnlag: Mandag 23 august 2021 cirka klokka 1405 i Majorstuenkrysset i Oslo unnlot hun å etterkomme politiets pålegg å fjerne seg fra krysset vegbanen. Ved nytt forelegg utferdiget av Politimesteren i Oslo den 28 august 2021, som trer istedenfor tiltalebeslutning, er hun også satt under tiltale ved Oslo tingrett for overtredelse av: Politiloven 30 nr 1, jamfør 5 for å ha unnlatt straks å rette seg etter pålegg gitt av politiet. Grunnlag: Fredag 27 august 2021 klokka 1915 i krysset Hausmanns gate Torggata i Oslo unnlot hun å etterkomme politiets pålegg om å fjerne seg fra området. Hovedforhandling ble holdt 25 oktober 2021 A møtte ikke, og hadde i forkant av saken samtykket til at den kunne gjennomføres i hennes fravær. Hun har sendt inn skriftlig kommentarer til saken. Retten besluttet at vilkårene for å fremme saken i As fravær var til stede. Beslutningen er inntatt i rettsboken. Retten har i medhold av straffeprosessloven 276 første ledd funnet det ubetenkelig å sette rett uten meddommere. Retten mottok forklaring fra tre vitner, og det ble avspilt flere videoer, samt foretatt slik dokumentasjon som framgår av rettsboken. Aktor la ned påstand om at A dømmes i samsvar med foreleggene til en bot på 14 000 kroner, subsidiært 24 dager fengsel om boten ikke betales med fradrag av fire dager for utholdt varetekt. Rettens vurdering Skyldspørsmålet Innledning Retten mener det er bevist utover enhver rimelig tvil at A har forholdt seg slik som beskrevet i begge forelegg, og at hun har handlet med nødvendig grad av skyld. Etter rettens syn påvirker ikke ytrings og demonstrasjonsfriheten etter Grunnloven og Den europeiske menneskerettskonvensjonens (E MK) gyldigheten av bortvisningspåleggene og foreleggene. Sakens bakgrunn I perioden 23 27 august 2021 arrangerte klimaaktevistgruppen Extinction Rebellion arrangementet Nordic Rebellion, og det bestod av demonstrasjonstog, markeringer, plakater bannere, sang og kostymer, klimabrøl foran Stortinget, og andre former for samlinger. Det er ubestridt at hensikten var å markere motstand mot Norges klimapolitikk og oljeengasjement, samt å rette oppmerksomhet mot de alvorlige klimautfordringene aktivistene mener at verden står overfor. Noen av markeringene var varslet på forhånd til politiet, mens andre ikke var det. De forskjellige markeringene samlet mange deltagere, spesielt fra Sverige. Politiet foretok cirka 170 pågripelser denne uken av rundt 120 personer. Noen ble pågrepet flere ganger, deriblant A. A er i denne saken anklaget for to forhold, herunder at hun ikke etterkom politiets pålegg om bortvisning ved demonstrasjonen mandag 23 august 2021 i Majorstuenkrysset i Oslo og demonstrasjonen fredag 27 august 2021 i krysset Hausmanns gate Torggata i Oslo. Det var flere enn A som ble pågrepet, plassert i arresten og bøtelagt. Det har allerede vært gjennomført flere rettssaker i Oslo tingrett vedrørende demonstrasjonene som fant sted i Oslo i perioden 23 27 august 2021, inkludert Majorstuenkrysset og Hausmanns gate Torggata da flere ikke vedtok foreleggene for brudd på politiloven 30 nummer 1 jamfør 5Majorstuenkrysset mandag 23 august 2021 Når det gjelder det nærmere hendelsesforløpet ved Majorstuenkrysset den 23 august 2021 har retten funnet følgende bevist utover enhver rimelig tvil etter å ha lagt avgjørende vekt på forklaringen til politibetjent Henrik Kløvstad Aas og flere videoer som er fremvist i retten: Aas forklarte at patruljen fikk melding rundt klokka 1400 denne dagen fra operasjonssentralen om å kjøre til Majorstua i Oslo, hvor et stort antall klimaaksjonister fra Extinction Rebellion hadde samlet seg i Majorstuenkrysset. Aas forklarte at politiet observerte rundt 30 40 personer som satt eller sto i veibanen i Majorstuenkrysset da politiet ankom stedet. Aas forklarte at demonstrantene skapte store trafikkproblemer idet aktivistene ikke slapp til noen trafikanter og skapte en blokade. Trafikken gjennom Kirkeveien og oppover mot Ullevål sykehus ble rammet, med store kødannelse i retning sykehuset, samt at busser som vanligvis kjører gjennom krysset fra ulike retninger måtte stoppe opp. Det dannet seg en lang kø av busser, i tillegg til kødannelse av øvrig trafikk. Aas forklarte at Majorstuenkrysset utgjør et viktig trafikalt knutepunkt, og at det raskt får virkning flere steder i indre bysentrum dersom trafikken først stanser der. Trafikkpolitiet kom etter hvert til stedet for å dirigere trafikken og forsøke å få kollektivtrafikken gjennom krysset, men da måtte de stoppe de øvrige endene i krysset, blant annet fra Valkyrien siden slik at det ble kø der. Politiet valgte etter hvert å bortvise aktivistene fra stedet som følge av at de trafikale problemene var blitt for store og fordi demonstrantene da hadde fått ytret seg i cirka en time. Aas og hans kollega henvendte seg til hver enkelt av aksjonistene, som alle fikk et pålegg om å fjerne seg innen to minutter. De ble samtidig gjort kjent med at dersom de ikke etterkom pålegget, var det risiko for å bli pågrepet av politiet med videre innbringelse til sentralarresten. De som ønsket å få pålegget på engelsk fikk dette. Dette ble filmet, og retten viser til videoen hvor A i denne saken fikk bortvisningspålegget. A bekreftet at hun forstod hva politiets pålegg innebar. Noen av aksjonistene valgte å etterkomme politiets pålegg om bortvisning, men de fleste ble værende på stedet. Aas forklarte at alle aktivistene ble gitt mulighet til å flytte seg før politiet gikk til pågripelse. Totalt 29 personer, hvorav også A, ble pågrepet som følge av at pålegget ikke ble etterkommet. De ble deretter kjørt til sentralarresten i Oslo, hvor de ble bøtelagt for overtredelse av politiloven 5 Ifølge Aas gikk innbringelsen til arresten greit, og aktivistene virket fornøyd med sin egen aksjon. Demonstrantene ble pågrepet på ettermiddagen og de ble fysisk løslatt fra arresten på natten dagen etter slik at de hadde sittet rundt 10 12 timer i arresten. Fire dager senere var A involvert i en ny demonstrasjon i Hausmanns gate Torggata. Hausmanns gate Torggata fredag 27 august 2021 Basert på forklaringene til politibetjent Andre Røkås, innsatsleder Kristoffer Bang og videoene som er fremvist i retten, legger retten følgende faktum som bevist utover enhver rimelig tvil: Politiet fikk like før klokka 1800 melding om en lastebil som var parkert i veikrysset Hausmanns gate Torggata. Da Røkås ankom stedet var det mye folk. Det var flere personer som hadde lenket seg fast på lastebilen og under, slik det fremgår av videoene fra stedet. De var lenket fast med lim, metallrør og metalltråd som politiet til slutt måtte skjære igjennom med vinkelsliper, samt vann andre midler. Hausmanns gate var sperret av med bannere og aktivister. Videoene viser at demonstranter spilte musikk på diverse instrumenter, noen sto på lastebilens tak og forkynte sitt budskap via megafon, noen danset og sang, mens andre satt på bakken i området rundt lastebilen. Ifølge Bang var det helt kaos der da de først ankom stedet. Biler stod blokkert langt tilbake. Politiet satte opp sperringer med blant annet sine egne biler, deretter med sperrebånd for å forhindre biler i å forsøke å presse seg forbi og for demonstrantenes egen sikkerhet. Trafikken ble også omdirigert. Ifølge Bang lå legevakten like i nærheten, og etter hans syn må dette åpenbart påvirket fremkomsten til legevakta. Ifølge politibetjentene er Hausmannsgate en hovedferdselsåre i Oslo og et trafikkert kryss. Det ble på et tidspunkt i aksjonen brukt 40 betjenter 20 patruljer, og ifølge Bang tok dette store ressurser fra Oslo politidistrikt og medførte at de ikke kunne ta andre oppdrag. Litt før klokka 1845 brukte politiet megafon for å be aktivistene fjerne seg fra krysset innen klokka 1845 Retten viser til videoene og forklaringen til Røkås. Budskapet ble også gjentatt på et tidspunkt musikken var noe dempet. Rundt klokka 1915 gikk politiet i gang med å gi de gjenværende demonstrantene individuelle pålegg om å fjerne seg fra krysset, inkludert A. Dette ble gjort både på engelsk og norsk. Ifølge Bang var denne aksjonen den mest krevende i løpet av uken Extinction Rebellion hadde aksjoner rundt om i Oslo. Forholdet til E MK og ytrings og demonstrasjonsfriheten Det sentrale spørsmålet i forbindelse med gjennomføringen av rettsprosessene i Oslo tingrett mot aksjonistene etter Nordic Rebellion uka i perioden 23 27 august 2021, er om aksjonene var vernet av ytrings og demonstrasjonsfriheten, slik at bortvisningspåleggene er ugyldig, og foreleggene A er ilagt er ulovlig. Fredelige aksjoner er beskyttet av både ytrings og forsamlingsfriheten etter Grunnloven 100 og 101, samt E MK artikkel 10 og 11 Retten kan i denne saken ikke se at Grunnloven gir noe ytterligere vern enn E MK. Det er særlig E MK artikkel 11 som er aktuell idet Den europeiske menneskerettsdomstolen (E MD) har vurdert E MK artikkel 11 som lex specialis i forhold til artikkel 10 om ytringsfriheten, slik at forhold som dekkes av artikkel 11 ikke er gjenstand for selvstendig vurdering etter artikkel 10, jamfør Kudrevicius m. fl. mot Litauen avsnitt 85Følgende fremgår av E MK artikkel 11: Art 11 Forsamlings og foreningsfrihet1. Enhver har rett til fritt å delta i fredelige forsamlinger og til frihet til forening med andre, herunder rett til å danne og slutte seg til fagforeninger for å verne sine interesser. 2. Utøvelsen av disse rettigheter skal ikke bli undergitt andre innskrenkninger enn de som er foreskrevet ved lov og er nødvendige i et demokratisk samfunn av hensyn til den nasjonale sikkerhet eller offentlige trygghet, for å forebygge uorden eller kriminalitet, for å beskytte helse eller moral eller for å beskytte andres rettigheter og friheter. Denne artikkel skal ikke hindre at lovlige innskrenkninger blir pålagt utøvelsen av disse rettigheter for medlemmene av de væpnede styrker, av politiet og av statsforvaltningen. Det er ikke bestridt fra påtalemyndighetens side at politiets bortvisningspålegg, påfølgende pågripelse og bøteleggelse av aksjonistene på Majorstuen og Hausmanns gate Torggata utgjorde et inngrep i aksjonistenes frihet til fredelig forsamling etter E MK artikkel 11 Også fysiske demonstrasjoner som blokkerer trafikk er en beskyttet aksjonsform, selv om slike veiblokader ikke er ansett å ligge i kjernen av artikkel 11, jamfør Kudrevicius m. fl. mot Litauen avsnitt 97 og avsnitt 156 Slik retten oppfatter det, bestrider ikke påtalemyndigheten at saken gjelder to fredelige demonstrasjoner som i utgangspunktet har vern etter nevnte bestemmelsen. For at politiets inngrep skal være lovlig, må inngrepet ha hjemmel i lov, ivareta et legitimt hensyn og være nødvendig i et demokratisk samfunn, jamfør E MK artikkel 11 nummer 2Retten mener at politiets pålegg og bøteleggelse var lovhjemlet. Det er ikke tvilsomt. Retten viser til politiloven 30 nummer 1, jamfør 5 og 7 For pågripelsen vises det til straffeprosessloven 173Det er heller ikke tvilsomt at formålet med inngrepet ivaretakelse av offentlig ro, orden og sikkerhet er legitime hensyn, jamfør E MK artikkel 11 nummer 2 og va Moln r mot Ungarn avsnitt 34Det sentrale spørsmålet er om inngrepet var nødvendig i et demokratisk samfunn. Vilkåret innebærer et krav om at restriksjonene må være nødvendige, og at det er proporsjonalitet mellom formålet og restriksjonene. Det sentrale vurderingstemaet er om staten har oppnådd en rimelig balanse mellom de hensyn som kan begrunne inngrep på den ene siden, og beskyttelse av forsamlingsfriheten etter artikkel 11 på den andre siden. Retten mener basert på bevisførselen at den samlede inngripen mot A den 23 august 2021 og 27 august 2021, herunder bortvisningen, pågripelsen, innbringelsen og utstedelsen av bøtene, var nødvendig og proporsjonal reaksjon gitt omstendighetene i saken. Retten viser til det trafikkaoset markeringene skapte i Majorstuenkrysset og særlig i Hausmanns gate Torggata. Markeringene skapte et uoversiktlig trafikkbilde og en uholdbar situasjon, hvor også utrykningskjøretøy fort kunne blitt forhindret. Retten viser videre til at A og de øvrige aktivistene hadde fått holde på med markeringene oppimot en time før politiet så seg nødt til å gripe inn ved begge tilfeller. Det var heller ikke slik at A var blitt nektet å ytre seg eller å demonstrere. Retten legger til grunn at A hadde full anledning til å utøve sin ytringsfrihet og forenings og forsamlingsfrihet andre steder i byen og i andre former. Retten kan derfor ikke se at de aktuelle påbud med senere innbringelser og bøteleggelser har en uheldig nedkjølende effekt på samfunnsdebatten og Extinction Rebellion sin mulighet til å fremme sine synspunkter, slik A har vist til. I tillegg viser retten til at A ikke ble ilagt foreleggene for deltakelse i demonstrasjonene som sådan, men for ikke å etterkomme politiets pålegg om å forlate Majorstuenkrysset og Hausmanns gate Torggata. Etter rettens syn synes det som om politiet ved begge anledninger har søkt å sanksjonere As handlinger proporsjonalt og ikke mer omfattende enn nødvendig, og begrenset bruk av tvangsmidler så langt det lot seg gjøre. As fikk mulighet til å fjerne seg frivillig flere ganger, både ved hendelsen i Majorstuenkrysset og Hausmanns gate Torggata, før hun fikk bortvisningspålegget som hun valgte å ikke etterkomme. At aktivistene ble sittende flere timer i arresten må ses på bakgrunn av at politiet skulle utferdige og forkynne flere forelegg, samt stevne demonstrantene til hovedforhandling, da de i all hovedsak var svenske statsborgere. Det var flere i arresten, og det lange oppholdet i arresten må ses på bakgrunn av det. Etter rettens syn har politiet ved dette forsøkt å sanksjonere A handlinger proporsjonalt og ikke mer omfattende enn nødvendig. Retten kan dermed ikke se at reaksjonene samlet sett var uforholdsmessige og unødvendige. Retten viser for øvrig til at demonstrasjonen i Majorstuenkrysset den 23 august 2021 og i krysset Hausmanns gate Torggata den 27 august 2021 har vært behandlet i Oslo tingrett flere ganger denne høsten. Alle sakene har etter det retten kjenner til endt med domfellelse hva gjelder demonstrasjonen i Majorstuenkrysset og i krysset Hausmanns gate Torggata, og inngrepene ble ikke ansett for å være i strid med E MK. Saken til A skiller seg ikke fra de nevnte sakene. Det vises til følgende dommer: Majorstuenkrysset: Oslo tingretts dom av 24 september 2021 (21 121419 ME D T OS L 06) Oslo tingretts dom av 28 september 2021 (21 121413 ME D T OS L 05) Oslo tingretts dom av 18 oktober 2021 (21 128863 ME D T OS L 07)Hausmanns gata Torggata: Oslo tingretts dom av 15 oktober 2021 (21 130871 ME D T OS L 07) Oslo tingretts dom av 18 oktober 2021 (21 131195 ME D T OS L 02) Oslo tingretts dom av 18 oktober 2021 (21 128863 ME D T OS L 07) Oslo tingretts dom av 20 oktober 2021 (21 133495 ME D T OS L 07)På bakgrunn av ovennevnte er det rettens syn at politiets inngripen i As demonstrasjoner ikke strider mot Grunnloven 100 og 101 eller mot E MK artikkel 10 og 11, slik at politiets bortvisningspålegg og foreleggene må anses lovlig. Objektive og subjektive vilkår for domfellelse Etter rettens syn er det ikke tvil om at politiet alle de aktuelle dagene ga pålegg på stedet om at A måtte flytte seg. Det er heller ikke tvilsomt at dette er pålegg etter politiloven 7 nummer 1, som gir politiet hjemmel til å gripe inn for å stanse forstyrrelser av den offentlige ro og orden eller når omstendighetene gir grunn til frykt for slike forstyrrelser uavhengig av om det foreligger noen underliggende straffbar handling. Retten mener det er åpenbart at A unnlot å etterkomme politiets pålegg om å fjerne seg den 23 og 27 august 2021, i strid med politiloven 5 Retten viser til vitneforklaringene fra politibetjentene i saken og videoopptakene. A har i sin skriftlige forsvarstale heller ikke bestridt de faktiske forholdene, og fremhevet at hun ved å bli arrestert med vilje skaper oppmerksomhet og at hun tar klimakrisen på alvor. Det er heller ikke tvilsomt at A handlet forsettlig. Hun forstod hvilken beskjed hun hadde fått ved begge aksjoner, og hun valgte med viten og vilje å ikke etterkomme politiets bortvisningspålegg. Både de objektive og subjektive straffbarhetsvilkårene er derfor oppfylt. A skal dermed domfelles for to overtredelse av politiloven 30 nummer 1 jamfør 5 idet hun har har forholdt seg som beskrevet i foreleggene og handlet forsettlig ved begge anledninger. Straffutmåling Det skal utmåles straff for to overtredelser av politiloven 30 nummer 1 jamfør 5 Straffeloven 79 bokstav a) kommer til anvendelse. Opprinnelig fikk A et forelegg på 12 000 kroner, subsidiært fengsel i 21 dager for forholdet den 23 august 2021 i Majorstuenkrysset. Hun ble deretter ilagt et nytt forelegg på 6000 kroner, subsidiært fengsel i 12 dager for forholdet den 27 august 2021 i krysset Hausmanns gate Torggata. Ved sistnevnte forelegg ble det tatt hensyn til at hun allerede var ilagt et forelegg for forholdet den 23 august 2021, slik at bøtesummen ble lavere i forelegget av 28 august 2021 A er ikke tidligere straffet i Norge. I Oslo tingretts dom av 10 desember 2020 (20 158144 ME D O TI R 01), som omhandlet en noe lignende demonstrasjon fra Extinction Rebellion, ble boten satt til 13 000 kroner, subsidiært fengsel i 23 dager, for overtredelse av straffeloven 181 første ledd jamfør 15 og politiloven 30 nummer 1 jamfør 5 Saken hadde sin bakgrunn i en planlagt aksjon som førte til trafikkforstyrrelser i en hovedferdselsåre i Oslo sentrum over 1, 5 time. Etter anke over straffutmålingen uttalte Borgarting lagmannsrett i dom av 16 september 2021 (L B 2021 24968 ikke rettskraftig) følgende: Det er lite rettspraksis som gir veiledning for bøtenivået ved den type politiske aksjoner som den foreliggende. (... )Lagmannsretten har ikke innvendinger mot at det tas utgangspunkt i standardiserte satser for fastsettelse av bøter for ordensforstyrrelser og unnlatelse av å etterkomme pålegg fra politiet. De aktuelle overtredelsene er lovbrudd som forekommer hyppig, og bruk av standardiserte satser sikrer at like tilfeller blir behandlet likt, hvilket er et viktig hensyn ved reaksjoner mot typiske masseovertredelser. Den enkeltes individuelle økonomiske forhold får mindre betydning, jamfør til sammenlikning L B 2012 185937, L B 2013 11372 og H R 2013 2052 U. Lagmannsretten har heller ikke som utgangspunkt noe å innvende mot nivået på de satser som politiet benytter. Når det først tas utgangspunkt i de standardiserte satsene, er det etter lagmannsrettens syn kunstig å ta utgangspunkt i satsene for helger når handlingene er begått på en hverdag. Om bruken av disse satsene fremgår følgende av politiets bøtedirektiv: Sakene er forskjellige hva angår alvorlighetsgrad. Reaksjonen må ta hensyn til det. Reaksjon for ordensforstyrrelse i forbindelse med arrangementer og masseslagsmål bør være markert. I konkurrens med straffeloven 271 gis høyere bot. Med helg menes mellom fredag klokka 1800 og søndag klokka 1000 Helgesatsen bør også nyttes ved helligdager hvor ordensmessige utfordringer gjør seg gjeldende. Lagmannsretten er enig med tingretten i at det naturlige er å ta utgangspunkt i satsene for hverdager som er 8 000 kroner for hver av overtredelsene. Det må deretter vurderes om det er skjerpende eller formildende omstendigheter som tilsier en strengere eller mildere reaksjon enn normalnivået. På bakgrunn av det ovennevnte legger retten til grunn at riktig utgangspunkt for botens størrelse i saken her er 8000 kroner for hver av overtredelsene, dersom forelegget ble vedtatt, slik det også er lagt til grunn i flere av sakene for Oslo tingrett denne høsten hva gjelder både Majorstuenkrysset og Hausmanns gate Torggata. Der forelegget ikke blir vedtatt, slik som situasjonen er i denne saken, er det ikke rom for strafferabatt. Retten mener derfor at riktig utgangspunkt er 9600 kroner isolert sett for hver overtredelse. I Borgartings dom av 16 september 2021 mente lagmannsretten at bøtenivået burde være høyere enn bøtedirektivets normalnivå. Det ble vist til at denne typen aksjoner er ressurskrevende for politiet, at de potensielt kan skape farlige trafikksituasjoner og at allmennpreventive hensyn tilsier en markert og følbar reaksjon. Videre fremhevet lagmannsretten at det generelt er skjerpende at handlingen er organisert og begått av flere i fellesskap. De forhold som Borgarting lagmannsrett fremhever som straffeskjerpende grunner har overføringsverdi også i saken til A. På denne bakgrunn mener retten at botens størrelse skal forhøyes til 11 000 kroner. I lys av straffeloven 79 bokstav a) har retten kommet til at en passende samlet fellesstraff for begge forhold kan settes til aktors påstand om 14 000 kroner, subsidiært fengsel i 24 dager. Dette er en reduksjon i bøtenivået sammenlignet med foreleggene som følge av de øvrige sakene som har vært iretteført i domstolen denne høsten. I bøtestraffen er det trukket fra et varetekstfradrag på 2000 kroner som A har krav på etter å ha sittet i arresten ved to anledninger utover fire timer. Ved en eventuell soning av den subsidiære fengselsstraffen kommer 4 dager til fradrag, jamfør straffeloven 83 sjette ledd. Det er ikke påstått sakskostnader, og i likhet med de øvrige sakene som har vært behandlet i dette sakskomplekset, ilegges dette heller ikke i denne saken, idet straffen innebærer en reduksjon sammenlignet med beløpene i foreleggene. D OM SS LU TN IN G A, født 00/00/1995, dømmes for overtredelse av politiloven 30 nummer 1, jamfør 5 (to tilfeller) sammenholdt med straffeloven 79 bokstav a), til en bot på 14 000 fjortentusen kroner. Dersom boten ikke betales er den subsidiære fengselsstraffen 24 tjuefire dager, jamfør straffeloven 55 Ved eventuell soning av den subsidiære fengselsstraffen kommer 4 fire dager til fradrag for utholdt varetekt, jamfør straffeloven 83
A er født 00/00/1995 og bor i Sverige. Ved forelegg utferdiget av Politimesteren i Oslo den 23 august 2021, som trer istedenfor tiltalebeslutning, er hun satt under tiltale ved Oslo tingrett for overtredelse av: Politiloven 30 nr 1, jamfør 5 for å ha unnlatt straks å rette seg etter pålegg, tegn eller øvrige signaler gitt av politiet. Grunnlag: Mandag 23 august 2021 cirka klokka 1405 i Majorstuenkrysset i Oslo unnlot hun å etterkomme politiets pålegg å fjerne seg fra krysset vegbanen. Ved nytt forelegg utferdiget av Politimesteren i Oslo den 28 august 2021, som trer istedenfor tiltalebeslutning, er hun også satt under tiltale ved Oslo tingrett for overtredelse av: Politiloven 30 nr 1, jamfør 5 for å ha unnlatt straks å rette seg etter pålegg gitt av politiet. Grunnlag: Fredag 27 august 2021 klokka 1915 i krysset Hausmanns gate Torggata i Oslo unnlot hun å etterkomme politiets pålegg om å fjerne seg fra området. Hovedforhandling ble holdt 25 oktober 2021 A møtte ikke, og hadde i forkant av saken samtykket til at den kunne gjennomføres i hennes fravær. Hun har sendt inn skriftlig kommentarer til saken. Retten besluttet at vilkårene for å fremme saken i As fravær var til stede. Beslutningen er inntatt i rettsboken. Retten har i medhold av straffeprosessloven 276 første ledd funnet det ubetenkelig å sette rett uten meddommere. Retten mottok forklaring fra tre vitner, og det ble avspilt flere videoer, samt foretatt slik dokumentasjon som framgår av rettsboken. Aktor la ned påstand om at A dømmes i samsvar med foreleggene til en bot på 14 000 kroner, subsidiært 24 dager fengsel om boten ikke betales med fradrag av fire dager for utholdt varetekt. Rettens vurdering Skyldspørsmålet Innledning Retten mener det er bevist utover enhver rimelig tvil at A har forholdt seg slik som beskrevet i begge forelegg, og at hun har handlet med nødvendig grad av skyld. Etter rettens syn påvirker ikke ytrings og demonstrasjonsfriheten etter Grunnloven og Den europeiske menneskerettskonvensjonens (E MK) gyldigheten av bortvisningspåleggene og foreleggene. Sakens bakgrunn I perioden 23 27 august 2021 arrangerte klimaaktevistgruppen Extinction Rebellion arrangementet Nordic Rebellion, og det bestod av demonstrasjonstog, markeringer, plakater bannere, sang og kostymer, klimabrøl foran Stortinget, og andre former for samlinger. Det er ubestridt at hensikten var å markere motstand mot Norges klimapolitikk og oljeengasjement, samt å rette oppmerksomhet mot de alvorlige klimautfordringene aktivistene mener at verden står overfor. Noen av markeringene var varslet på forhånd til politiet, mens andre ikke var det. De forskjellige markeringene samlet mange deltagere, spesielt fra Sverige. Politiet foretok cirka 170 pågripelser denne uken av rundt 120 personer. Noen ble pågrepet flere ganger, deriblant A. A er i denne saken anklaget for to forhold, herunder at hun ikke etterkom politiets pålegg om bortvisning ved demonstrasjonen mandag 23 august 2021 i Majorstuenkrysset i Oslo og demonstrasjonen fredag 27 august 2021 i krysset Hausmanns gate Torggata i Oslo. Det var flere enn A som ble pågrepet, plassert i arresten og bøtelagt. Det har allerede vært gjennomført flere rettssaker i Oslo tingrett vedrørende demonstrasjonene som fant sted i Oslo i perioden 23 27 august 2021, inkludert Majorstuenkrysset og Hausmanns gate Torggata da flere ikke vedtok foreleggene for brudd på politiloven 30 nummer 1 jamfør 5Majorstuenkrysset mandag 23 august 2021 Når det gjelder det nærmere hendelsesforløpet ved Majorstuenkrysset den 23 august 2021 har retten funnet følgende bevist utover enhver rimelig tvil etter å ha lagt avgjørende vekt på forklaringen til politibetjent Henrik Kløvstad Aas og flere videoer som er fremvist i retten: Aas forklarte at patruljen fikk melding rundt klokka 1400 denne dagen fra operasjonssentralen om å kjøre til Majorstua i Oslo, hvor et stort antall klimaaksjonister fra Extinction Rebellion hadde samlet seg i Majorstuenkrysset. Aas forklarte at politiet observerte rundt 30 40 personer som satt eller sto i veibanen i Majorstuenkrysset da politiet ankom stedet. Aas forklarte at demonstrantene skapte store trafikkproblemer idet aktivistene ikke slapp til noen trafikanter og skapte en blokade. Trafikken gjennom Kirkeveien og oppover mot Ullevål sykehus ble rammet, med store kødannelse i retning sykehuset, samt at busser som vanligvis kjører gjennom krysset fra ulike retninger måtte stoppe opp. Det dannet seg en lang kø av busser, i tillegg til kødannelse av øvrig trafikk. Aas forklarte at Majorstuenkrysset utgjør et viktig trafikalt knutepunkt, og at det raskt får virkning flere steder i indre bysentrum dersom trafikken først stanser der. Trafikkpolitiet kom etter hvert til stedet for å dirigere trafikken og forsøke å få kollektivtrafikken gjennom krysset, men da måtte de stoppe de øvrige endene i krysset, blant annet fra Valkyrien siden slik at det ble kø der. Politiet valgte etter hvert å bortvise aktivistene fra stedet som følge av at de trafikale problemene var blitt for store og fordi demonstrantene da hadde fått ytret seg i cirka en time. Aas og hans kollega henvendte seg til hver enkelt av aksjonistene, som alle fikk et pålegg om å fjerne seg innen to minutter. De ble samtidig gjort kjent med at dersom de ikke etterkom pålegget, var det risiko for å bli pågrepet av politiet med videre innbringelse til sentralarresten. De som ønsket å få pålegget på engelsk fikk dette. Dette ble filmet, og retten viser til videoen hvor A i denne saken fikk bortvisningspålegget. A bekreftet at hun forstod hva politiets pålegg innebar. Noen av aksjonistene valgte å etterkomme politiets pålegg om bortvisning, men de fleste ble værende på stedet. Aas forklarte at alle aktivistene ble gitt mulighet til å flytte seg før politiet gikk til pågripelse. Totalt 29 personer, hvorav også A, ble pågrepet som følge av at pålegget ikke ble etterkommet. De ble deretter kjørt til sentralarresten i Oslo, hvor de ble bøtelagt for overtredelse av politiloven 5 Ifølge Aas gikk innbringelsen til arresten greit, og aktivistene virket fornøyd med sin egen aksjon. Demonstrantene ble pågrepet på ettermiddagen og de ble fysisk løslatt fra arresten på natten dagen etter slik at de hadde sittet rundt 10 12 timer i arresten. Fire dager senere var A involvert i en ny demonstrasjon i Hausmanns gate Torggata. Hausmanns gate Torggata fredag 27 august 2021 Basert på forklaringene til politibetjent Andre Røkås, innsatsleder Kristoffer Bang og videoene som er fremvist i retten, legger retten følgende faktum som bevist utover enhver rimelig tvil: Politiet fikk like før klokka 1800 melding om en lastebil som var parkert i veikrysset Hausmanns gate Torggata. Da Røkås ankom stedet var det mye folk. Det var flere personer som hadde lenket seg fast på lastebilen og under, slik det fremgår av videoene fra stedet. De var lenket fast med lim, metallrør og metalltråd som politiet til slutt måtte skjære igjennom med vinkelsliper, samt vann andre midler. Hausmanns gate var sperret av med bannere og aktivister. Videoene viser at demonstranter spilte musikk på diverse instrumenter, noen sto på lastebilens tak og forkynte sitt budskap via megafon, noen danset og sang, mens andre satt på bakken i området rundt lastebilen. Ifølge Bang var det helt kaos der da de først ankom stedet. Biler stod blokkert langt tilbake. Politiet satte opp sperringer med blant annet sine egne biler, deretter med sperrebånd for å forhindre biler i å forsøke å presse seg forbi og for demonstrantenes egen sikkerhet. Trafikken ble også omdirigert. Ifølge Bang lå legevakten like i nærheten, og etter hans syn må dette åpenbart påvirket fremkomsten til legevakta. Ifølge politibetjentene er Hausmannsgate en hovedferdselsåre i Oslo og et trafikkert kryss. Det ble på et tidspunkt i aksjonen brukt 40 betjenter 20 patruljer, og ifølge Bang tok dette store ressurser fra Oslo politidistrikt og medførte at de ikke kunne ta andre oppdrag. Litt før klokka 1845 brukte politiet megafon for å be aktivistene fjerne seg fra krysset innen klokka 1845 Retten viser til videoene og forklaringen til Røkås. Budskapet ble også gjentatt på et tidspunkt musikken var noe dempet. Rundt klokka 1915 gikk politiet i gang med å gi de gjenværende demonstrantene individuelle pålegg om å fjerne seg fra krysset, inkludert A. Dette ble gjort både på engelsk og norsk. Ifølge Bang var denne aksjonen den mest krevende i løpet av uken Extinction Rebellion hadde aksjoner rundt om i Oslo. Forholdet til E MK og ytrings og demonstrasjonsfriheten Det sentrale spørsmålet i forbindelse med gjennomføringen av rettsprosessene i Oslo tingrett mot aksjonistene etter Nordic Rebellion uka i perioden 23 27 august 2021, er om aksjonene var vernet av ytrings og demonstrasjonsfriheten, slik at bortvisningspåleggene er ugyldig, og foreleggene A er ilagt er ulovlig. Fredelige aksjoner er beskyttet av både ytrings og forsamlingsfriheten etter Grunnloven 100 og 101, samt E MK artikkel 10 og 11 Retten kan i denne saken ikke se at Grunnloven gir noe ytterligere vern enn E MK. Det er særlig E MK artikkel 11 som er aktuell idet Den europeiske menneskerettsdomstolen (E MD) har vurdert E MK artikkel 11 som lex specialis i forhold til artikkel 10 om ytringsfriheten, slik at forhold som dekkes av artikkel 11 ikke er gjenstand for selvstendig vurdering etter artikkel 10, jamfør Kudrevicius m. fl. mot Litauen avsnitt 85Følgende fremgår av E MK artikkel 11: Art 11 Forsamlings og foreningsfrihet1. Enhver har rett til fritt å delta i fredelige forsamlinger og til frihet til forening med andre, herunder rett til å danne og slutte seg til fagforeninger for å verne sine interesser. Utøvelsen av disse rettigheter skal ikke bli undergitt andre innskrenkninger enn de som er foreskrevet ved lov og er nødvendige i et demokratisk samfunn av hensyn til den nasjonale sikkerhet eller offentlige trygghet, for å forebygge uorden eller kriminalitet, for å beskytte helse eller moral eller for å beskytte andres rettigheter og friheter. Denne artikkel skal ikke hindre at lovlige innskrenkninger blir pålagt utøvelsen av disse rettigheter for medlemmene av de væpnede styrker, av politiet og av statsforvaltningen. Det er ikke bestridt fra påtalemyndighetens side at politiets bortvisningspålegg, påfølgende pågripelse og bøteleggelse av aksjonistene på Majorstuen og Hausmanns gate Torggata utgjorde et inngrep i aksjonistenes frihet til fredelig forsamling etter E MK artikkel 11 Også fysiske demonstrasjoner som blokkerer trafikk er en beskyttet aksjonsform, selv om slike veiblokader ikke er ansett å ligge i kjernen av artikkel 11, jamfør Kudrevicius m. fl. mot Litauen avsnitt 97 og avsnitt 156 Slik retten oppfatter det, bestrider ikke påtalemyndigheten at saken gjelder to fredelige demonstrasjoner som i utgangspunktet har vern etter nevnte bestemmelsen. For at politiets inngrep skal være lovlig, må inngrepet ha hjemmel i lov, ivareta et legitimt hensyn og være nødvendig i et demokratisk samfunn, jamfør E MK artikkel 11 nummer 2Retten mener at politiets pålegg og bøteleggelse var lovhjemlet. Det er ikke tvilsomt. Retten viser til politiloven 30 nummer 1, jamfør 5 og 7 For pågripelsen vises det til straffeprosessloven 173Det er heller ikke tvilsomt at formålet med inngrepet ivaretakelse av offentlig ro, orden og sikkerhet er legitime hensyn, jamfør E MK artikkel 11 nummer 2 og va Moln r mot Ungarn avsnitt 34Det sentrale spørsmålet er om inngrepet var nødvendig i et demokratisk samfunn. Vilkåret innebærer et krav om at restriksjonene må være nødvendige, og at det er proporsjonalitet mellom formålet og restriksjonene. Det sentrale vurderingstemaet er om staten har oppnådd en rimelig balanse mellom de hensyn som kan begrunne inngrep på den ene siden, og beskyttelse av forsamlingsfriheten etter artikkel 11 på den andre siden. Retten mener basert på bevisførselen at den samlede inngripen mot A den 23 august 2021 og 27 august 2021, herunder bortvisningen, pågripelsen, innbringelsen og utstedelsen av bøtene, var nødvendig og proporsjonal reaksjon gitt omstendighetene i saken. Retten viser til det trafikkaoset markeringene skapte i Majorstuenkrysset og særlig i Hausmanns gate Torggata. Markeringene skapte et uoversiktlig trafikkbilde og en uholdbar situasjon, hvor også utrykningskjøretøy fort kunne blitt forhindret. Retten viser videre til at A og de øvrige aktivistene hadde fått holde på med markeringene oppimot en time før politiet så seg nødt til å gripe inn ved begge tilfeller. Det var heller ikke slik at A var blitt nektet å ytre seg eller å demonstrere. Retten legger til grunn at A hadde full anledning til å utøve sin ytringsfrihet og forenings og forsamlingsfrihet andre steder i byen og i andre former. Retten kan derfor ikke se at de aktuelle påbud med senere innbringelser og bøteleggelser har en uheldig nedkjølende effekt på samfunnsdebatten og Extinction Rebellion sin mulighet til å fremme sine synspunkter, slik A har vist til. I tillegg viser retten til at A ikke ble ilagt foreleggene for deltakelse i demonstrasjonene som sådan, men for ikke å etterkomme politiets pålegg om å forlate Majorstuenkrysset og Hausmanns gate Torggata. Etter rettens syn synes det som om politiet ved begge anledninger har søkt å sanksjonere As handlinger proporsjonalt og ikke mer omfattende enn nødvendig, og begrenset bruk av tvangsmidler så langt det lot seg gjøre. As fikk mulighet til å fjerne seg frivillig flere ganger, både ved hendelsen i Majorstuenkrysset og Hausmanns gate Torggata, før hun fikk bortvisningspålegget som hun valgte å ikke etterkomme. At aktivistene ble sittende flere timer i arresten må ses på bakgrunn av at politiet skulle utferdige og forkynne flere forelegg, samt stevne demonstrantene til hovedforhandling, da de i all hovedsak var svenske statsborgere. Det var flere i arresten, og det lange oppholdet i arresten må ses på bakgrunn av det. Etter rettens syn har politiet ved dette forsøkt å sanksjonere A handlinger proporsjonalt og ikke mer omfattende enn nødvendig. Retten kan dermed ikke se at reaksjonene samlet sett var uforholdsmessige og unødvendige. Retten viser for øvrig til at demonstrasjonen i Majorstuenkrysset den 23 august 2021 og i krysset Hausmanns gate Torggata den 27 august 2021 har vært behandlet i Oslo tingrett flere ganger denne høsten. Alle sakene har etter det retten kjenner til endt med domfellelse hva gjelder demonstrasjonen i Majorstuenkrysset og i krysset Hausmanns gate Torggata, og inngrepene ble ikke ansett for å være i strid med E MK. Saken til A skiller seg ikke fra de nevnte sakene. Det vises til følgende dommer: Majorstuenkrysset: Oslo tingretts dom av 24 september 2021 (21 121419 ME D T OS L 06) Oslo tingretts dom av 28 september 2021 (21 121413 ME D T OS L 05) Oslo tingretts dom av 18 oktober 2021 (21 128863 ME D T OS L 07)Hausmanns gata Torggata: Oslo tingretts dom av 15 oktober 2021 (21 130871 ME D T OS L 07) Oslo tingretts dom av 18 oktober 2021 (21 131195 ME D T OS L 02) Oslo tingretts dom av 18 oktober 2021 (21 128863 ME D T OS L 07) Oslo tingretts dom av 20 oktober 2021 (21 133495 ME D T OS L 07)På bakgrunn av ovennevnte er det rettens syn at politiets inngripen i As demonstrasjoner ikke strider mot Grunnloven 100 og 101 eller mot E MK artikkel 10 og 11, slik at politiets bortvisningspålegg og foreleggene må anses lovlig. Objektive og subjektive vilkår for domfellelse Etter rettens syn er det ikke tvil om at politiet alle de aktuelle dagene ga pålegg på stedet om at A måtte flytte seg. Det er heller ikke tvilsomt at dette er pålegg etter politiloven 7 nummer 1, som gir politiet hjemmel til å gripe inn for å stanse forstyrrelser av den offentlige ro og orden eller når omstendighetene gir grunn til frykt for slike forstyrrelser uavhengig av om det foreligger noen underliggende straffbar handling. Retten mener det er åpenbart at A unnlot å etterkomme politiets pålegg om å fjerne seg den 23 og 27 august 2021, i strid med politiloven 5 Retten viser til vitneforklaringene fra politibetjentene i saken og videoopptakene. A har i sin skriftlige forsvarstale heller ikke bestridt de faktiske forholdene, og fremhevet at hun ved å bli arrestert med vilje skaper oppmerksomhet og at hun tar klimakrisen på alvor. Det er heller ikke tvilsomt at A handlet forsettlig. Hun forstod hvilken beskjed hun hadde fått ved begge aksjoner, og hun valgte med viten og vilje å ikke etterkomme politiets bortvisningspålegg. Både de objektive og subjektive straffbarhetsvilkårene er derfor oppfylt. A skal dermed domfelles for to overtredelse av politiloven 30 nummer 1 jamfør 5 idet hun har har forholdt seg som beskrevet i foreleggene og handlet forsettlig ved begge anledninger. Straffutmåling Det skal utmåles straff for to overtredelser av politiloven 30 nummer 1 jamfør 5 Straffeloven 79 bokstav a) kommer til anvendelse. Opprinnelig fikk A et forelegg på 12 000 kroner, subsidiært fengsel i 21 dager for forholdet den 23 august 2021 i Majorstuenkrysset. Hun ble deretter ilagt et nytt forelegg på 6000 kroner, subsidiært fengsel i 12 dager for forholdet den 27 august 2021 i krysset Hausmanns gate Torggata. Ved sistnevnte forelegg ble det tatt hensyn til at hun allerede var ilagt et forelegg for forholdet den 23 august 2021, slik at bøtesummen ble lavere i forelegget av 28 august 2021 A er ikke tidligere straffet i Norge. I Oslo tingretts dom av 10 desember 2020 (20 158144 ME D O TI R 01), som omhandlet en noe lignende demonstrasjon fra Extinction Rebellion, ble boten satt til 13 000 kroner, subsidiært fengsel i 23 dager, for overtredelse av straffeloven 181 første ledd jamfør 15 og politiloven 30 nummer 1 jamfør 5 Saken hadde sin bakgrunn i en planlagt aksjon som førte til trafikkforstyrrelser i en hovedferdselsåre i Oslo sentrum over 1, 5 time. Etter anke over straffutmålingen uttalte Borgarting lagmannsrett i dom av 16 september 2021 (L B 2021 24968 ikke rettskraftig) følgende: Det er lite rettspraksis som gir veiledning for bøtenivået ved den type politiske aksjoner som den foreliggende. (... )Lagmannsretten har ikke innvendinger mot at det tas utgangspunkt i standardiserte satser for fastsettelse av bøter for ordensforstyrrelser og unnlatelse av å etterkomme pålegg fra politiet. De aktuelle overtredelsene er lovbrudd som forekommer hyppig, og bruk av standardiserte satser sikrer at like tilfeller blir behandlet likt, hvilket er et viktig hensyn ved reaksjoner mot typiske masseovertredelser. Den enkeltes individuelle økonomiske forhold får mindre betydning, jamfør til sammenlikning L B 2012 185937, L B 2013 11372 og H R 2013 2052 U. Lagmannsretten har heller ikke som utgangspunkt noe å innvende mot nivået på de satser som politiet benytter. Når det først tas utgangspunkt i de standardiserte satsene, er det etter lagmannsrettens syn kunstig å ta utgangspunkt i satsene for helger når handlingene er begått på en hverdag. Om bruken av disse satsene fremgår følgende av politiets bøtedirektiv: Sakene er forskjellige hva angår alvorlighetsgrad. Reaksjonen må ta hensyn til det. Reaksjon for ordensforstyrrelse i forbindelse med arrangementer og masseslagsmål bør være markert. I konkurrens med straffeloven 271 gis høyere bot. Med helg menes mellom fredag klokka 1800 og søndag klokka 1000 Helgesatsen bør også nyttes ved helligdager hvor ordensmessige utfordringer gjør seg gjeldende. Lagmannsretten er enig med tingretten i at det naturlige er å ta utgangspunkt i satsene for hverdager som er 8 000 kroner for hver av overtredelsene. Det må deretter vurderes om det er skjerpende eller formildende omstendigheter som tilsier en strengere eller mildere reaksjon enn normalnivået. På bakgrunn av det ovennevnte legger retten til grunn at riktig utgangspunkt for botens størrelse i saken her er 8000 kroner for hver av overtredelsene, dersom forelegget ble vedtatt, slik det også er lagt til grunn i flere av sakene for Oslo tingrett denne høsten hva gjelder både Majorstuenkrysset og Hausmanns gate Torggata. Der forelegget ikke blir vedtatt, slik som situasjonen er i denne saken, er det ikke rom for strafferabatt. Retten mener derfor at riktig utgangspunkt er 9600 kroner isolert sett for hver overtredelse. I Borgartings dom av 16 september 2021 mente lagmannsretten at bøtenivået burde være høyere enn bøtedirektivets normalnivå. Det ble vist til at denne typen aksjoner er ressurskrevende for politiet, at de potensielt kan skape farlige trafikksituasjoner og at allmennpreventive hensyn tilsier en markert og følbar reaksjon. Videre fremhevet lagmannsretten at det generelt er skjerpende at handlingen er organisert og begått av flere i fellesskap. De forhold som Borgarting lagmannsrett fremhever som straffeskjerpende grunner har overføringsverdi også i saken til A. På denne bakgrunn mener retten at botens størrelse skal forhøyes til 11 000 kroner. I lys av straffeloven 79 bokstav a) har retten kommet til at en passende samlet fellesstraff for begge forhold kan settes til aktors påstand om 14 000 kroner, subsidiært fengsel i 24 dager. Dette er en reduksjon i bøtenivået sammenlignet med foreleggene som følge av de øvrige sakene som har vært iretteført i domstolen denne høsten. I bøtestraffen er det trukket fra et varetekstfradrag på 2000 kroner som A har krav på etter å ha sittet i arresten ved to anledninger utover fire timer. Ved en eventuell soning av den subsidiære fengselsstraffen kommer 4 dager til fradrag, jamfør straffeloven 83 sjette ledd. Det er ikke påstått sakskostnader, og i likhet med de øvrige sakene som har vært behandlet i dette sakskomplekset, ilegges dette heller ikke i denne saken, idet straffen innebærer en reduksjon sammenlignet med beløpene i foreleggene. D OM SS LU TN IN G A, født 00/00/1995, dømmes for overtredelse av politiloven 30 nummer 1, jamfør 5 (to tilfeller) sammenholdt med straffeloven 79 bokstav a), til en bot på 14 000 fjortentusen kroner. Dersom boten ikke betales er den subsidiære fengselsstraffen 24 tjuefire dager, jamfør straffeloven 55 Ved eventuell soning av den subsidiære fengselsstraffen kommer 4 fire dager til fradrag for utholdt varetekt, jamfør straffeloven 83
En person ble dømt til å betale en bot på 14 000 kroner etter tiltale om å ikke ha fulgt pålegg gitt av politiet. Pålegg ble gitt i forbindelse med miljødemonstrasjoner diverse steder i Oslo.