Straffeprosess  Dokumentinnsyn  Farekriteriet
1 Hva saken gjelder Saken gjelder begjæring fra siktede Altera Infrastructure Norway A S om avklausulering av straffesaksdokumenter der Økokrim har nektet innsyn, jamfør straffeprosessloven 242Altera Infrastructure Norway A S (tidligere Teekay Shipping Norway A S) er siktet av Økokrim for overtredelse av forurensingsloven 79 tredje ledd, jf avfallsforskriften 13 1 for å ha utført skip til India for opphugging og resirkulering uten samtykke fra Miljødirektoratet. 28. januar 2020 ransaket Økokrim siktedes lokaler i Stavanger, der det blant annet ble tatt beslag i dokumenter og store mengder data. Siktedes forsvarere ba om innsyn i straffesaksdokumentene 31 januar 2020 Med unntak av noen få dokumenter ble innsynsbegjæringen avslått. Forsvarerne ble imidlertid gitt innsyn i dokumentene mot pålegg om taushetsplikt. Etter hvert som tiden gikk, ble ytterligere noen av straffesaksdokumentene avklausulert. 15 juni 2021 sendte forsvarerne begjæring til Sør Rogaland tingrett om innsyn i straffesaksdokumentene, jamfør straffeprosessloven 242 fjerde ledd. 9. juli 2021 avsa Sør Rogaland tingrett kjennelse med slik slutning: Påtalemyndighetens beslutning om delvis klausulert innsyn opprettholdes. Advokat Kamilla Silseth har anket tingrettens kjennelse på vegne av siktede. Om sakens bakgrunn og partenes anførsler for tingretten, vises det til tingrettens kjennelse. 2. Partenes påstandsgrunnlag2. 1 Siktede: I ankeerklæringen, som er datert 23 juli 2021, er det i korte trekk anført at siktede bestrider å ha hatt til hensikt å kassere skipene da de ble ført ut av riket. Det er gått mer enn 2 år siden forholdet ble anmeldt av Miljødirektoratet. Etterforskningen har hatt betenkelig liten fremdrift. Dette må få betydning for spørsmålet om siktedes innsyn i dokumentene. Verken påtalemyndigheten eller tingretten har vurdert graden av risiko for at muligheten til å påvirke bevis eller tilpasse forklaringer faktisk vil bli benyttet. Det er heller ikke begrunnet hvordan siktede skal ha mulighet til å forspille bevis. Politiet har hatt hånd om beslaget i nærmere 1 år. Databeslaget er sikret av politiet. Påtalemyndigheten har begjært og fått medhold i begjæring om utleveringspålegg hos en virksomhet i Irland som oppbevarer data for siktede. Påtalemyndigheten har fått bekreftelse på at denne virksomheten har tatt påtalemyndighetens preservation request til følge. Også denne del av bevismaterialet må anses sikret, og siktede har ingen mulighet til å påvirke materialet eller påtalemyndighetens tilgang til det. Det ville være mer ødeleggende for selskapet å bli avslørt i å forspille bevis enn muligheten for foretaksstraff vil være det. Alle de syv avhørte hører til selskapets hovedkontor i Stavanger. Hovedtrekkene i deres forklaringer er neppe ukjent for andre i selskapet. De har forklart seg sammenfallende uten å ha hatt mulighet for å samordne forklaringene. Validiteten av forklaringene kan kontrolleres opp mot det som ellers fremkommer av dokumentene i beslaget. De syv ble avhørt i perioden 27 til 29 januar 2020 Det er ikke tatt initiativ til eller gjennomført avhør etter 29 januar 2020 Påtalemyndigheten kan ikke frata siktede sin rett til innsyn i dokumentene i saken ved å velge å ikke gjennomføre avhør. Det har vært offentlig kjent i 1 år og 7 måneder at selskapet er siktet i en straffesak. Siktede har rett til rettergang innen rimelig tid, og til at myndighetene tar stilling til siktelsen. Den omstendighet at siktede og dens representanter selv har vært aktive for å opplyse saken, skal inngå i vurderingen. Tingretten har uriktig lagt til grunn at etterforskningen er på et tidlig stadium. I lys av tiden som har gått har domstolene en langt sterkere prøvingsintensitet enn det tingrettens kjennelse gjenspeiler. Tingretten har ikke foretatt en individuell vurdering av det enkelte dokument. Saksdokumentenes omfang kan ikke forsvare at ingen del av dokumentene underkastes en konkret vurdering. Innsyn vil gi selskapet en bedre forståelse for hvordan politiet ser på saken, og vil gjennom det settes bedre i stand til å ivareta sine rettigheter, herunder kommentere saken og dens beviser ut fra en bedre forståelse av påtalemyndighetens syn på rettsgrunnlaget så vel som det faktiske grunnlaget. Siktede har lagt ned slik påstand: 1. Begjæringen om avklausulering tas til følge. 2. Subsidiært: Tingrettens kjennelse oppheves. 2. 2 Påtalemyndigheten Økokrim har i tilsvar i korte trekk gjort gjeldende at det ikke er nødvendig med sannsynlighetsovervekt for at farekriteriet i straffeprosessloven 242 andre ledd, jamfør første ledd er oppfylt. Siktedes rettigheter er ivaretatt ved at forsvarer har innsyn i alle sakens dokumenter. På dette stadiet gir det siktede tilstrekkelige muligheter til å forberede sitt forsvar. Siktede har en legitim og berettiget interesse i å gjendrive de grunner som siktelsen bygger på, men lagmannsretten må ta stilling til tidspunktet siktede skal settes i stand til å gjendrive anklagene. I dag vil det være klart skadelig for etterforskningen om siktede gis avklausulert innsyn. Planlagte etterforskingsskritt er beskrevet i dok 06, 01 punkt 3 Fullt innsyn kan gis når nødvendige bevis er sikret og det nærmer seg tidspunktet for påtaleavgjørelse. Påtalemyndigheten har ikke kontroll på at den irske virksomhetens sikring av dataene i rettsanmodningen vil bli opprettholdt til materialet eventuelt utleveres fra virksomheten. Faren for sletting og manipulasjon er fortsatt til stede. Forsvarlig avklaring av relevante bevistemaer fordrer forklaringer på et langt høyere detaljeringsnivå enn kjente hovedtrekk. Av den grunn gir politiet vanligvis ikke ut kopier av avhørsrapporter til verken siktede eller vitner underveis i en etterforskning, selv om den som har forklart seg vanligvis vil huske hovedtrekkene i sin forklaring. Muligheten for å sikre umiddelbare forklaringer til foreliggende bevismateriale vil spoleres fullstendig av avklausulert innsyn. Det elektroniske beslaget under ransakingen ble gjennomført ved speilkopiering av det materialet siktede den gang da besatt. Beslaget innebar følgelig ingen innskrenkning i siktedes egen rådighet over materialet. Klausuleringen tjener det formål å unnta fra siktedes innsyn hvilke deler av det elektroniske beslaget politiet har hentet ut av speilkopiene og tillagt foreløpig bevisverdi. Forsvarer har et mangelfullt grunnlag for å vurdere etterforskningens fremdrift, all den tid sakens dokumenter ikke vil fullt ut reflektere arbeidet som er utført. Analyser og taktiske og rettslige vurderinger er interne dokumenter, som straffeprosessloven 242 ikke gir rett til innsyn i. Behovet for å gjennomføre nye vitneavhør vil fortløpende måtte vurderes mot det til enhver tid foreliggende bevisbildet. Politiet gjennomfører fortløpende vurdering av hvilken ressursbruk og hvilke etterforskingsskritt som anses best å kunne avkrefte eller bekrefte mistanken mot siktede. Økokrim har lagt ned påstand om at anken forkastes. 3. Saksforberedelsen for lagmannsretten Lagmannsretten tilskrev Økokrim i brev av 11 august 2021 I brevet ble Økokrim bedt om å avklare hvorvidt Økokrims begjæring til Sør Rogaland tingrett og tingrettens beslutning om utleveringspålegg til den irske virksomheten var klausulerte dokumenter, i det innholdet i disse dokumentene i alle fall kunne fremstå å svekke grunnlaget for at nekting av innsyn ville kunne skade etterforskningens øyemed. Økokrim ble også bedt om å kommentere forsvarerens merknader til individuelle dokumenter eller dokumentgrupper. Økokrim avklarte i påtegningsdokument av 24 august 2021 (dok 13, 11) at verken begjæringen om utleveringspålegg eller tingrettens beslutning om det samme var avklausulert. Økokrim foretok dessuten en gjennomgang av sakens dokumentgrupper, og noen enkeltdokumenter. Til flere av dokumentene kommenterte Økokrim at dokumentene er allerede avklausulert, kan avklausuleres eller bør ikke avklausuleres. Etter skriftlig forespørsel fra advokat Silseth til Økokrim, presiserte Økokrim i e post av 25 august 2021 at Dok 13, 11 innebærer ikke en avklausulering noen av sakens dokumenter. Vi overlater til lagmannsretten å ta stilling til spørsmålet. 4. Lagmannsrettens merknader: Tingrettens avgjørelse er en kjennelse. Etter straffeprosessloven 385 jamfør 387 skal anken avgjøres ved kjennelse, og som utgangspunkt uten muntlige forhandlinger. Lagmannsretten kan ikke se at det foreligger særlige grunner som tilsier at det er behov for muntlige forhandlinger, og det er heller ikke krevd av partene. Etter straffeprosessloven 242 første ledd skal mistenkte og dennes forsvarer på begjæring gis adgang til å gjøre seg kjent med sakens dokumenter såfremt det kan skje uten skade eller fare for etterforskingens øyemed eller for tredjemann. Det følger av 242 fjerde ledd at spørsmålet kan kreves avgjort av retten dersom adgang til straffesaksdokumentene blir nektet. Med mindre det er fremlagt dokumenter i rettsmøte, gis det innsyn under etterforskningsstadiet først etter innsynsbegjæring fra mistenkte eller dennes forsvarer. Utgangspunktet er innsyn skal gis, men at dokumentene er klausulert inntil innsynsbegjæring er innvilget. Innsynsbegjæringen kan avslås eller innvilges med forbehold, men det kreves da at påtalemyndigheten begrunner avslaget med henvisning til en av de lovhjemlede unntaksgrunnene, se Jorun Rui, Mistenktes innsyn i straffesaken side 208Påtalemyndigheten kan midlertidig avslå en innsynsbegjæring av ressurs og prioriteringshensyn, uten at det tas stilling til om dokumentinnsyn medfører fare for bevisforspillelse, jamfør Rt 2004 1308 avsnitt 34 Lagmannsretten legger imidlertid til grunn at denne adgangen er begrenset til stadier i etterforskningen hvor det over forholdsvis kort tid er tilkommet betydelige mengder dokumentbevis, eller hvor det av andre grunner kan være vanskelig å prioritere å skaffe seg oversikt over hvilken betydning dokumentinnsyn vil ha for etterforskningen. Økokrim har i vår sak vist til ressurs og prioriteringshensyn som moment for å avslå dokumentinnsyn, men har likevel gitt en individuell vurdering av hvilke dokumenter som kan avklausuleres, og hvilke dokumenter som ikke bør avklausuleres av hensyn til etterforskningen. Lagmannsretten legger derfor til grunn at ressurs og prioriteringshensyn ikke lenger er et moment som gjøres gjeldende for lagmannsrettens avgjørelse. Etterforskningen har nå pågått i mer enn 1 år. I motsetning til tingretten, mener lagmannsretten at etterforskningen ikke befinner seg på et stadium der ressurs og prioriteringshensyn i seg selv kan begrunne avslag på dokumentinnsyn. Innsyn kan som nevnt nektes når det kan skade eller representere en fare for etterforskningens øyemed eller for tredjemann. Om farekriteriet har Høyesterett lagt til grunn følgende i Rt 2004 1308 avsnitt 42: Farekriteriet er oppfylt dersom dokumentinnsyn medfører en mulighet for bevisforspillelse herunder å tilpasse egen forklaring. Sannsynlighetsovervekt kreves ikke. Det må foreligge noe i saken som tilsier at skadevirkningen kan inntre, og en teoretisk mulighet er ikke tilstrekkelig. Vurderingen må særlig foretas på bakgrunn av sakens art og omfang, hvilken mulighet dokumentene på det aktuelle tidspunktet gir for bevisforspillelse og tilpasning av forklaringer, og hva som står på spill for mistenkte. Avgjørelsen må som utgangspunkt treffes på grunnlag av objektive omstendigheter, men dersom det foreligger konkrete holdepunkter for at mistenkte vil misbruke dokumentene, vil dette kunne styrke et avslag på dokumentinnsyn. Lagmannsretten legger denne forståelsen av farekriteriet til grunn for sin avgjørelse. Siktelsen gjelder formelt unnlatelse av å innhente Miljødirektoratets tillatelse til å utføre skip fra Norge til utlandet for opphugging og resirkulering. Et saksforhold som i denne saken har imidlertid en klar omdømmemessig side, ved den utnyttelse som finner sted ved at rederier i industrialiserte land, av åpenbare økonomiske grunner lar utrangerte fartøyer bli hugget opp i land i den tredje verden, uten å være i nærheten av den helse, miljø og sikkerhetsmessige standard som forventes i rederiets hjemland. I denne sammenheng mener lagmannsretten at omdømmetapet ved å bli straffedømt for et lovbrudd som i siktelsen, antakelig vil oppleves som betydelig verre enn det en foretaksstraff vil kunne medføre. Når lagmannsretten i det følgende legger til grunn at innsyn vil kunne skade etterforskningen, mener den at det er betydelig mer enn en teoretisk mulighet for at siktede vil søke å påvirke bevisene i saken dersom innsyn gis. Lagmannsretten bemerker i den forbindelse at påvirkning til skade for etterforskningen vil kunne skje på mer subtile måter enn gjennom forfalskning, ødeleggelse eller unndragelse av bevis. I Økokrims påtegning av 24 august 2021 fremkommer det at dokumentene 02, 04, 01, 01 04, 01, 05, 04, 02 04, 07, 04, 09, 05, 02, 06, 16, 06, 17, 10, 07, 31, 12, 01 og 12, 02 allerede er avklausulert. I påtegningen er det også foretatt en konkret vurdering av at enkelte dokumenter kan avklausuleres. Til dokumentene 01, 01 01, 03 er det uttalt av Økokrim at de inneholder ikke opplysninger som kan skade etterforskningen. Disse kan avklausuleres. Også dokumentene 04, 11, 04, 13, 05, 01, 06, 01 06, 15, 06, 18, 09, 01, 09, 09, 09, 11, 10, 03, 01, 10, 04, 01, 10, 06, 01, 10, 06, 02, 10, 07, 01 10, 07, 36, 13, 01, 13, 02, 15, 01, og 17 har fått Økokrims påtegning kan avklausuleres, uten at Økokrim direkte har knyttet dette til hensynet til etterforskningens øyemed. Etter sammenhengen i påtegningsarket legger lagmannsretten likevel dette til grunn. Økokrim har i e post 25 august 2021 til forsvarer har gitt uttrykk for at Økokrim overlater til lagmannsretten å avklausulere dokumentene. Ettersom domstolene etter straffeprosessloven 242 fjerde ledd skal avgjøre innsynsspørsmålet når adgang til dokumentene blir nektet, må lagmannsretten forstå e posten slik at Økokrim fastholder avslaget på innsyn i disse dokumentene, selv om innsyn ikke vil skade etterforskningens øyemed eller tredjemann. Et slikt uhjemlet tilbakehold av straffesaksdokumentene er det ikke grunnlag for, og lagmannsretten avklausulerer derfor de ovennevnte dokumentene uten nærmere vurdering av dokumentenes innhold. De øvrige dokumentene i saken har Økokrim fastholdt at siktede bør nektes innsyn i, på grunn av fare for at etterforskningens øyemed kan skades ved et eventuelt innsyn på dette stadiet av etterforskningen. Domstolene prøver om det foreligger lovhjemlede unntaksgrunner for siktedes innsyn i saksdokumentene. Temaet for lagmannsretten i denne saken er om innsyn vil være til fare for etterforskningens øyemed. Det må vurderes særskilt for hvert enkelt dokument som det er krevd innsyn i, jamfør blant annet Rt 1998 1853 Lovens ordlyd oppstiller ikke begrensninger i prøvingsintensiteten, men retten må nødvendigvis balansere påtalemyndighetens praktiske, strategiske og taktiske vurderinger av etterforskningen, med siktedes behov for innsyn for å utøve kontradiksjon og kunne gjendrive mistanken mot seg. Lagmannsretten bemerker at selskapets lagringsmedier er speilkopiert. Selskapet har følgelig tilgang til dataene som er omfattet av beslaget. Innsyn eller tilbakelevering av beslag er ikke påkrevd av driftsmessige hensyn. Deler av dokumentene er hentet fra offentlige registre eller gjennom ordinære søk på internett, og er tilgjengelige for siktede der. Siktedes interesse i innsyn i slike dokumenter, er utelukkende knyttet til den omstendighet at dokumentene er gjort til en del av straffesaksdokumentene. Som det fremkommer av siktedes innsynsbegjæring til tingretten og anke til lagmannsretten, ble det kort tid etter at det ble tatt beslag hos siktede gjennomført avhør av sentrale vitner. Basert på den skriftlige informasjonen som finnes i straffesaksdokumentene, kan det synes som om tempoet i etterforskningen er blitt betydelig redusert etter dette tidspunktet. Lagmannsretten utelukker ikke at det kan ha funnet sted etterforskning som ikke er kommet til uttrykk gjennom straffesaksdokumentene, for eksempel ved gjennomgang av databeslaget. Lagmannsretten baserer sin vurdering på situasjonen slik den fremstår i dag, og tillegger det vekt at siktedes forsvarere har fått tilgang til saksdokumentene mot taushetsplikt. Taushetsplikten vil riktignok sette begrensninger med hensyn til hvor fritt forsvarerne kan utøve retten til kontradiksjon uten å røpe taushetsbelagt informasjon. Innsynsadgangen for forsvarerne gir likevel muligheter for å gjendrive bevis, be om supplerende etterforskningsskritt eller innhente sakkyndige vurderinger som kan avkrefte mistanken mot siktede. Forsvarerne har også mulighet til å fremsette faktisk og rettslig argumentasjon før det tas påtaleavgjørelser som kan skade siktedes interesser. Lagmannsretten understreker likevel at manglende fremdrift i etterforskningen eller bevissikring vil kunne føre til at innsynsspørsmålet må vurderes annerledes i forholdsvis nær fremtid enn det gjør i dag, jamfør blant annet E MK art. 6 nr 1 og 3Med unntak av dokumentene i dokumentliste 08, kan det ikke leses av tingrettens kjennelsesgrunner at den har foretatt en individuell gjennomgang og vurdering av dokumentene som er omfattet av innsynsbegjæringen. Det er en saksbehandlingsfeil. Lagmannsretten har selv vurdert de enkelte dokumenter, og anser det derfor ikke hensiktsmessig å oppheve tingrettens kjennelse, jamfør straffeprosessloven 385 andre og fjerde ledd. Lagmannsretten bemerker at den i sin begrunnelse likevel gir en samlet vurdering av enkelte dokumentgrupper. Det har også vært partenes praktiske tilnærming til innsynsspørsmålet. Lagmannsretten bemerker for øvrig at dens funn og vurderinger av de enkelte dokumenter ikke kan grunngis på en måte som røper dokumentenes innhold. Det setter visse skranker for kjennelsesgrunnene. Underdokumentliste 01 Påtegningene i dok 01, 04, 01, 05, 01, 06 inneholder opplysninger om bestemte bevis og påtalemyndighetens vurderinger av mistankegrunnlaget. Lagmannsretten finner at det vil kunne skade etterforskningens øyemed om siktede får innsyn i disse dokumentene på dette stadiet av etterforskningen. Dette kan skje ved at siktede, ansatte hos siktede eller andre personer med interesse i utfallet av etterforskningen, får mulighet til å manipulere bevis, eller forberede og tilpasse sine forklaringer til de dokumentene som foreligger. En slik fare blir heretter i korthet omtalt som tilpasningsfare. Lagmannsretten kan ikke se at siktedes innsyn i påtalemyndighetens rettslige argumentasjon i dok 01, 07 og 01, 08 står i samme stilling, og ser ikke grunn til å unnta dokumentene for innsyn. Underdokumentliste 04 Dokumentene 04, 08, 04, 10, 04, 12 og 04, 14 inneholder oversikter over dokumenter eller datafiler som politiet har hentet ut av databeslaget. Lagmannsretten er enig med Økokrim i at det er fare for skade av etterforskningen om siktede får innsyn i dokumentene på dette stadium. Kunnskapen om at politiet har særlig fokus på de opplistede dokumentene i et ellers stort beslag, vil utløse tilpasningsfare. Av den grunn gis siktede ikke innsyn i disse dokumentene. Underdokumentliste 08 Dokumentundergruppen inneholder syv avhør av personer som er eller har vært ansatte og eller har hatt tillitsverv hos siktede, eller i konsernet som siktede hører til. Lagmannsretten er enig med påtalemyndigheten at det er fare for at etterforskningen kan bli skadet dersom siktede får innsyn i disse dokumentene. Som angitt i Økokrims tilsvar til siktedes anke, er det ikke sannsynlig at annet enn hovedtrekkene i de avhørtes forklaringer er kjent for siktede eller andre impliserte personer. Det er nærliggende at kunnskap om detaljer i avhørene vil kunne brukes av siktede eller vitner for å tilpasse nye forklaringer, og det vil også vanskeliggjøre politiets muligheter til å konfrontere vitner om enkeltopplysninger som er fremkommet i tidligere avhør av samme eller andre vitner. Underdokumentliste 09 Deler av saksdokumentene er hentet fra åpne offentlige kilder, mens andre deler er hentet fra databeslaget hos siktede. De to første sidene av dokument 09, 02, 01 inneholder informasjon om vurderinger som etter lagmannsrettens oppfatning bør unntas fra siktedes innsyn etter straffeprosessloven 242 på grunn av tilpasningsfare. Den øvrige delene av dokumentet, og dokumentene 09, 02, 02 09, 02, 07, inneholder forespørsler om opplysninger og trafikkdata for aktuelle skip som for lagmannsretten ikke fremstår som etterforskningssensitive. Det samme gjelder dokumentene 09, 04 09, 07 som inneholder inspeksjonsdata fra offentlige kilder, og dok 09, 08 som blant annet inneholder publiserte artikler. Dok 09, 10 og 09, 12 inneholder derimot vurderinger og opplysninger om uttrekk av databeslaget, som det vil kunne skade etterforskningen om siktede får innsyn i på grunn av tilpasningsfare. Underdokumentliste 10 Dokumentene 10, 01, 01, dok 10, 02, 01 10, 02, 09 og dok 10, 03, 02 10, 03, 06, inneholder opplysninger om vurderinger som er foretatt av politiet eller andre, og som av den grunn ikke bør gjøres kjent for siktede av hensyn til etterforskningen på grunn av tilpasningsfare. Lagmannsretten bemerker at deler av de nevnte dokumentene også er inntatt i andre dokumenter som siktede ellers vil få innsyn i, og at det derfor ikke anses nødvendig å gi siktede innsyn i de delene av de dokumentene i underdokumentliste 10 som dette gjelder. Dok 10, 07, 37 er brev fra forsvarer til tingretten vedrørende innsynsbegjæringen. Lagmannsretten kan ikke se at brevet inneholder opplysninger om klausulerte dokumenter eller om påtalemyndighetens vurderinger som kan være etterforskningssensitive, og gir siktede innsyn. Også dok 10, 07, 38 er avgitt av forsvarer i anledning saken. Dokumentet inneholder informasjon om Økokrims og forsvarernes argumentasjon om de rettslige spørsmål som saken reiser. De dokumenter som i noen grad er gjengitt eller redegjort for i dokumentet, er avklausulert. Dokumentet anses derfor ikke som etterforskningssensitivt. Dok 10, 08 01 1008, 04 inneholder korrespondanse med vurderinger, som lagmannsretten vurderer vil kunne skade etterforskningen om den gjøres kjent for siktede. Det samme gjelder dok 10, 09, 01 10, 09, 07 som er knyttet til påtalemyndighetens korrespondanse om bevissikring av nærmere spesifiserte bevismidler. Disse dokumentene unntas for innsyn på grunn av tilpasningsfare. Underdokumentliste 11 Dokumentene i denne undergruppen har sammenheng med dok 10, 09 og dok 13, 08 som unntas for siktedes innsyn på grunn av tilpasningsfare. Det må etter lagmannsrettens oppfatning følgelig også gjelde for dokumentene 11, 01 og 11, 02. Underdokumentliste 13 Lagmannsretten kan ikke se at dok 13, 03, 13, 04, 13, 05 og 13, 06 inneholder etterforskningssensitive opplysninger. Siktede gis innsyn. Dok 13, 07 og 13, 08 inneholder opplysninger om politiets etterforskningstaktiske vurderinger og bevis, som siktede ikke kan gis innsyn i uten skade for etterforskningen på grunn av tilpasningsfare. Dok 13, 09 er siktedes anke over tingrettens kjennelse. Dokumentet inneholder i pkt 266 en gjennomgang av dokumentgruppene i saken, der punkt (x) har en angivelse av hovedinnholdet i noen av dokumentene som også lagmannsretten opprettholder klausuleringen av. Lagmannsretten anser denne delen av dokumentet som etterforskningssensitivt på grunn av tilpasningsfare, slik at siktede ikke gis innsyn. Av samme grunn gis heller ikke innsyn i dok 13, 11. Lagmannsretten gjør oppmerksom på at dens vurdering av saksdokumentene er gjort av dokumentene som er forelagt lagmannsretten og inntatt i dokumentliste som er vedlagt Økokrims påtegning av 24 august 2021Ingen av partene har krevd at lagmannsrettens kjennelse unntas for offentlighet. Slik kjennelsen er utformet, kan lagmannsretten kan ikke se at begrensinger i adgangen til offentlig gjengivelse av kjennelsen er påkrevd av etterforskningshensyn, jamfør domstolloven 130 første ledd. Kjennelsen er enstemmig. S LU TN IN GAltera Infrastructure Norway A S gis innsyn i straffesaksdokumentene 01, 01, 01, 02, 01, 03, 01, 07, 01, 08, 04, 11, 04, 13, 05, 01, 06, 01 06, 15, 06, 18, 09, 01, 09, 02, 01 med unntak av side 1 og 2, 09, 02, 02 09, 02, 07, 09, 04 09, 09, 09, 11, 10, 03, 01, 10, 04, 01, 10, 06, 01, 10, 06, 02, 10, 07, 01 10, 07, 38, 13, 01 13, 06, 13, 09 med unntak av punkt 266 (x), 15, 01 og 17Altera Infrastructure Norway A S gis for tiden ikke innsyn i straffesaksdokumentene 01, 04, 01, 05, 01, 06, 04, 08, 04, 10, 04, 12, 04, 14, 08, 01, 08, 02, 08, 05, 08, 06, 08, 08, 08, 11, 08, 12, 09, 02, 01 side 1 og 2, 09, 10, 09, 12, 10, 01, 10, 02, 10, 03, 02 10, 03, 06, 10, 08, 10, 09, 11, 13, 07 13, 08, 13, 09 punkt 266 (x), 13, 10 og 13, 11. 
1 Hva saken gjelder Saken gjelder begjæring fra siktede Altera Infrastructure Norway A S om avklausulering av straffesaksdokumenter der Økokrim har nektet innsyn, jamfør straffeprosessloven 242Altera Infrastructure Norway A S (tidligere Teekay Shipping Norway A S) er siktet av Økokrim for overtredelse av forurensingsloven 79 tredje ledd, jf avfallsforskriften 13 1 for å ha utført skip til India for opphugging og resirkulering uten samtykke fra Miljødirektoratet. 28. januar 2020 ransaket Økokrim siktedes lokaler i Stavanger, der det blant annet ble tatt beslag i dokumenter og store mengder data. Siktedes forsvarere ba om innsyn i straffesaksdokumentene 31 januar 2020 Med unntak av noen få dokumenter ble innsynsbegjæringen avslått. Forsvarerne ble imidlertid gitt innsyn i dokumentene mot pålegg om taushetsplikt. Etter hvert som tiden gikk, ble ytterligere noen av straffesaksdokumentene avklausulert. 15 juni 2021 sendte forsvarerne begjæring til Sør Rogaland tingrett om innsyn i straffesaksdokumentene, jamfør straffeprosessloven 242 fjerde ledd. 9. juli 2021 avsa Sør Rogaland tingrett kjennelse med slik slutning: Påtalemyndighetens beslutning om delvis klausulert innsyn opprettholdes. Advokat Kamilla Silseth har anket tingrettens kjennelse på vegne av siktede. Om sakens bakgrunn og partenes anførsler for tingretten, vises det til tingrettens kjennelse. 1 Siktede: I ankeerklæringen, som er datert 23 juli 2021, er det i korte trekk anført at siktede bestrider å ha hatt til hensikt å kassere skipene da de ble ført ut av riket. Det er gått mer enn 2 år siden forholdet ble anmeldt av Miljødirektoratet. Etterforskningen har hatt betenkelig liten fremdrift. Dette må få betydning for spørsmålet om siktedes innsyn i dokumentene. Verken påtalemyndigheten eller tingretten har vurdert graden av risiko for at muligheten til å påvirke bevis eller tilpasse forklaringer faktisk vil bli benyttet. Det er heller ikke begrunnet hvordan siktede skal ha mulighet til å forspille bevis. Politiet har hatt hånd om beslaget i nærmere 1 år. Databeslaget er sikret av politiet. Påtalemyndigheten har begjært og fått medhold i begjæring om utleveringspålegg hos en virksomhet i Irland som oppbevarer data for siktede. Påtalemyndigheten har fått bekreftelse på at denne virksomheten har tatt påtalemyndighetens preservation request til følge. Også denne del av bevismaterialet må anses sikret, og siktede har ingen mulighet til å påvirke materialet eller påtalemyndighetens tilgang til det. Det ville være mer ødeleggende for selskapet å bli avslørt i å forspille bevis enn muligheten for foretaksstraff vil være det. Alle de syv avhørte hører til selskapets hovedkontor i Stavanger. Hovedtrekkene i deres forklaringer er neppe ukjent for andre i selskapet. De har forklart seg sammenfallende uten å ha hatt mulighet for å samordne forklaringene. Validiteten av forklaringene kan kontrolleres opp mot det som ellers fremkommer av dokumentene i beslaget. De syv ble avhørt i perioden 27 til 29 januar 2020 Det er ikke tatt initiativ til eller gjennomført avhør etter 29 januar 2020 Påtalemyndigheten kan ikke frata siktede sin rett til innsyn i dokumentene i saken ved å velge å ikke gjennomføre avhør. Det har vært offentlig kjent i 1 år og 7 måneder at selskapet er siktet i en straffesak. Siktede har rett til rettergang innen rimelig tid, og til at myndighetene tar stilling til siktelsen. Den omstendighet at siktede og dens representanter selv har vært aktive for å opplyse saken, skal inngå i vurderingen. Tingretten har uriktig lagt til grunn at etterforskningen er på et tidlig stadium. I lys av tiden som har gått har domstolene en langt sterkere prøvingsintensitet enn det tingrettens kjennelse gjenspeiler. Tingretten har ikke foretatt en individuell vurdering av det enkelte dokument. Saksdokumentenes omfang kan ikke forsvare at ingen del av dokumentene underkastes en konkret vurdering. Innsyn vil gi selskapet en bedre forståelse for hvordan politiet ser på saken, og vil gjennom det settes bedre i stand til å ivareta sine rettigheter, herunder kommentere saken og dens beviser ut fra en bedre forståelse av påtalemyndighetens syn på rettsgrunnlaget så vel som det faktiske grunnlaget. Siktede har lagt ned slik påstand: 1. Begjæringen om avklausulering tas til følge. Subsidiært: Tingrettens kjennelse oppheves. 2 Påtalemyndigheten Økokrim har i tilsvar i korte trekk gjort gjeldende at det ikke er nødvendig med sannsynlighetsovervekt for at farekriteriet i straffeprosessloven 242 andre ledd, jamfør første ledd er oppfylt. Siktedes rettigheter er ivaretatt ved at forsvarer har innsyn i alle sakens dokumenter. På dette stadiet gir det siktede tilstrekkelige muligheter til å forberede sitt forsvar. Siktede har en legitim og berettiget interesse i å gjendrive de grunner som siktelsen bygger på, men lagmannsretten må ta stilling til tidspunktet siktede skal settes i stand til å gjendrive anklagene. I dag vil det være klart skadelig for etterforskningen om siktede gis avklausulert innsyn. Planlagte etterforskingsskritt er beskrevet i dok 06, 01 punkt 3 Fullt innsyn kan gis når nødvendige bevis er sikret og det nærmer seg tidspunktet for påtaleavgjørelse. Påtalemyndigheten har ikke kontroll på at den irske virksomhetens sikring av dataene i rettsanmodningen vil bli opprettholdt til materialet eventuelt utleveres fra virksomheten. Faren for sletting og manipulasjon er fortsatt til stede. Forsvarlig avklaring av relevante bevistemaer fordrer forklaringer på et langt høyere detaljeringsnivå enn kjente hovedtrekk. Av den grunn gir politiet vanligvis ikke ut kopier av avhørsrapporter til verken siktede eller vitner underveis i en etterforskning, selv om den som har forklart seg vanligvis vil huske hovedtrekkene i sin forklaring. Muligheten for å sikre umiddelbare forklaringer til foreliggende bevismateriale vil spoleres fullstendig av avklausulert innsyn. Det elektroniske beslaget under ransakingen ble gjennomført ved speilkopiering av det materialet siktede den gang da besatt. Beslaget innebar følgelig ingen innskrenkning i siktedes egen rådighet over materialet. Klausuleringen tjener det formål å unnta fra siktedes innsyn hvilke deler av det elektroniske beslaget politiet har hentet ut av speilkopiene og tillagt foreløpig bevisverdi. Forsvarer har et mangelfullt grunnlag for å vurdere etterforskningens fremdrift, all den tid sakens dokumenter ikke vil fullt ut reflektere arbeidet som er utført. Analyser og taktiske og rettslige vurderinger er interne dokumenter, som straffeprosessloven 242 ikke gir rett til innsyn i. Behovet for å gjennomføre nye vitneavhør vil fortløpende måtte vurderes mot det til enhver tid foreliggende bevisbildet. Politiet gjennomfører fortløpende vurdering av hvilken ressursbruk og hvilke etterforskingsskritt som anses best å kunne avkrefte eller bekrefte mistanken mot siktede. Økokrim har lagt ned påstand om at anken forkastes. Saksforberedelsen for lagmannsretten Lagmannsretten tilskrev Økokrim i brev av 11 august 2021 I brevet ble Økokrim bedt om å avklare hvorvidt Økokrims begjæring til Sør Rogaland tingrett og tingrettens beslutning om utleveringspålegg til den irske virksomheten var klausulerte dokumenter, i det innholdet i disse dokumentene i alle fall kunne fremstå å svekke grunnlaget for at nekting av innsyn ville kunne skade etterforskningens øyemed. Økokrim ble også bedt om å kommentere forsvarerens merknader til individuelle dokumenter eller dokumentgrupper. Økokrim avklarte i påtegningsdokument av 24 august 2021 (dok 13, 11) at verken begjæringen om utleveringspålegg eller tingrettens beslutning om det samme var avklausulert. Økokrim foretok dessuten en gjennomgang av sakens dokumentgrupper, og noen enkeltdokumenter. Til flere av dokumentene kommenterte Økokrim at dokumentene er allerede avklausulert, kan avklausuleres eller bør ikke avklausuleres. Etter skriftlig forespørsel fra advokat Silseth til Økokrim, presiserte Økokrim i e post av 25 august 2021 at Dok 13, 11 innebærer ikke en avklausulering noen av sakens dokumenter. Vi overlater til lagmannsretten å ta stilling til spørsmålet. Lagmannsrettens merknader: Tingrettens avgjørelse er en kjennelse. Etter straffeprosessloven 385 jamfør 387 skal anken avgjøres ved kjennelse, og som utgangspunkt uten muntlige forhandlinger. Lagmannsretten kan ikke se at det foreligger særlige grunner som tilsier at det er behov for muntlige forhandlinger, og det er heller ikke krevd av partene. Etter straffeprosessloven 242 første ledd skal mistenkte og dennes forsvarer på begjæring gis adgang til å gjøre seg kjent med sakens dokumenter såfremt det kan skje uten skade eller fare for etterforskingens øyemed eller for tredjemann. Det følger av 242 fjerde ledd at spørsmålet kan kreves avgjort av retten dersom adgang til straffesaksdokumentene blir nektet. Med mindre det er fremlagt dokumenter i rettsmøte, gis det innsyn under etterforskningsstadiet først etter innsynsbegjæring fra mistenkte eller dennes forsvarer. Utgangspunktet er innsyn skal gis, men at dokumentene er klausulert inntil innsynsbegjæring er innvilget. Innsynsbegjæringen kan avslås eller innvilges med forbehold, men det kreves da at påtalemyndigheten begrunner avslaget med henvisning til en av de lovhjemlede unntaksgrunnene, se Jorun Rui, Mistenktes innsyn i straffesaken side 208Påtalemyndigheten kan midlertidig avslå en innsynsbegjæring av ressurs og prioriteringshensyn, uten at det tas stilling til om dokumentinnsyn medfører fare for bevisforspillelse, jamfør Rt 2004 1308 avsnitt 34 Lagmannsretten legger imidlertid til grunn at denne adgangen er begrenset til stadier i etterforskningen hvor det over forholdsvis kort tid er tilkommet betydelige mengder dokumentbevis, eller hvor det av andre grunner kan være vanskelig å prioritere å skaffe seg oversikt over hvilken betydning dokumentinnsyn vil ha for etterforskningen. Økokrim har i vår sak vist til ressurs og prioriteringshensyn som moment for å avslå dokumentinnsyn, men har likevel gitt en individuell vurdering av hvilke dokumenter som kan avklausuleres, og hvilke dokumenter som ikke bør avklausuleres av hensyn til etterforskningen. Lagmannsretten legger derfor til grunn at ressurs og prioriteringshensyn ikke lenger er et moment som gjøres gjeldende for lagmannsrettens avgjørelse. Etterforskningen har nå pågått i mer enn 1 år. I motsetning til tingretten, mener lagmannsretten at etterforskningen ikke befinner seg på et stadium der ressurs og prioriteringshensyn i seg selv kan begrunne avslag på dokumentinnsyn. Innsyn kan som nevnt nektes når det kan skade eller representere en fare for etterforskningens øyemed eller for tredjemann. Om farekriteriet har Høyesterett lagt til grunn følgende i Rt 2004 1308 avsnitt 42: Farekriteriet er oppfylt dersom dokumentinnsyn medfører en mulighet for bevisforspillelse herunder å tilpasse egen forklaring. Det må foreligge noe i saken som tilsier at skadevirkningen kan inntre, og en teoretisk mulighet er ikke tilstrekkelig. Vurderingen må særlig foretas på bakgrunn av sakens art og omfang, hvilken mulighet dokumentene på det aktuelle tidspunktet gir for bevisforspillelse og tilpasning av forklaringer, og hva som står på spill for mistenkte. Avgjørelsen må som utgangspunkt treffes på grunnlag av objektive omstendigheter, men dersom det foreligger konkrete holdepunkter for at mistenkte vil misbruke dokumentene, vil dette kunne styrke et avslag på dokumentinnsyn. Lagmannsretten legger denne forståelsen av farekriteriet til grunn for sin avgjørelse. Siktelsen gjelder formelt unnlatelse av å innhente Miljødirektoratets tillatelse til å utføre skip fra Norge til utlandet for opphugging og resirkulering. Et saksforhold som i denne saken har imidlertid en klar omdømmemessig side, ved den utnyttelse som finner sted ved at rederier i industrialiserte land, av åpenbare økonomiske grunner lar utrangerte fartøyer bli hugget opp i land i den tredje verden, uten å være i nærheten av den helse, miljø og sikkerhetsmessige standard som forventes i rederiets hjemland. I denne sammenheng mener lagmannsretten at omdømmetapet ved å bli straffedømt for et lovbrudd som i siktelsen, antakelig vil oppleves som betydelig verre enn det en foretaksstraff vil kunne medføre. Når lagmannsretten i det følgende legger til grunn at innsyn vil kunne skade etterforskningen, mener den at det er betydelig mer enn en teoretisk mulighet for at siktede vil søke å påvirke bevisene i saken dersom innsyn gis. Lagmannsretten bemerker i den forbindelse at påvirkning til skade for etterforskningen vil kunne skje på mer subtile måter enn gjennom forfalskning, ødeleggelse eller unndragelse av bevis. I Økokrims påtegning av 24 august 2021 fremkommer det at dokumentene 02, 04, 01, 01 04, 01, 05, 04, 02 04, 07, 04, 09, 05, 02, 06, 16, 06, 17, 10, 07, 31, 12, 01 og 12, 02 allerede er avklausulert. I påtegningen er det også foretatt en konkret vurdering av at enkelte dokumenter kan avklausuleres. Til dokumentene 01, 01 01, 03 er det uttalt av Økokrim at de inneholder ikke opplysninger som kan skade etterforskningen. Også dokumentene 04, 11, 04, 13, 05, 01, 06, 01 06, 15, 06, 18, 09, 01, 09, 09, 09, 11, 10, 03, 01, 10, 04, 01, 10, 06, 01, 10, 06, 02, 10, 07, 01 10, 07, 36, 13, 01, 13, 02, 15, 01, og 17 har fått Økokrims påtegning kan avklausuleres, uten at Økokrim direkte har knyttet dette til hensynet til etterforskningens øyemed. Etter sammenhengen i påtegningsarket legger lagmannsretten likevel dette til grunn. Økokrim har i e post 25 august 2021 til forsvarer har gitt uttrykk for at Økokrim overlater til lagmannsretten å avklausulere dokumentene. Ettersom domstolene etter straffeprosessloven 242 fjerde ledd skal avgjøre innsynsspørsmålet når adgang til dokumentene blir nektet, må lagmannsretten forstå e posten slik at Økokrim fastholder avslaget på innsyn i disse dokumentene, selv om innsyn ikke vil skade etterforskningens øyemed eller tredjemann. Et slikt uhjemlet tilbakehold av straffesaksdokumentene er det ikke grunnlag for, og lagmannsretten avklausulerer derfor de ovennevnte dokumentene uten nærmere vurdering av dokumentenes innhold. De øvrige dokumentene i saken har Økokrim fastholdt at siktede bør nektes innsyn i, på grunn av fare for at etterforskningens øyemed kan skades ved et eventuelt innsyn på dette stadiet av etterforskningen. Domstolene prøver om det foreligger lovhjemlede unntaksgrunner for siktedes innsyn i saksdokumentene. Temaet for lagmannsretten i denne saken er om innsyn vil være til fare for etterforskningens øyemed. Det må vurderes særskilt for hvert enkelt dokument som det er krevd innsyn i, jamfør blant annet Rt 1998 1853 Lovens ordlyd oppstiller ikke begrensninger i prøvingsintensiteten, men retten må nødvendigvis balansere påtalemyndighetens praktiske, strategiske og taktiske vurderinger av etterforskningen, med siktedes behov for innsyn for å utøve kontradiksjon og kunne gjendrive mistanken mot seg. Lagmannsretten bemerker at selskapets lagringsmedier er speilkopiert. Selskapet har følgelig tilgang til dataene som er omfattet av beslaget. Innsyn eller tilbakelevering av beslag er ikke påkrevd av driftsmessige hensyn. Deler av dokumentene er hentet fra offentlige registre eller gjennom ordinære søk på internett, og er tilgjengelige for siktede der. Siktedes interesse i innsyn i slike dokumenter, er utelukkende knyttet til den omstendighet at dokumentene er gjort til en del av straffesaksdokumentene. Som det fremkommer av siktedes innsynsbegjæring til tingretten og anke til lagmannsretten, ble det kort tid etter at det ble tatt beslag hos siktede gjennomført avhør av sentrale vitner. Basert på den skriftlige informasjonen som finnes i straffesaksdokumentene, kan det synes som om tempoet i etterforskningen er blitt betydelig redusert etter dette tidspunktet. Lagmannsretten utelukker ikke at det kan ha funnet sted etterforskning som ikke er kommet til uttrykk gjennom straffesaksdokumentene, for eksempel ved gjennomgang av databeslaget. Lagmannsretten baserer sin vurdering på situasjonen slik den fremstår i dag, og tillegger det vekt at siktedes forsvarere har fått tilgang til saksdokumentene mot taushetsplikt. Taushetsplikten vil riktignok sette begrensninger med hensyn til hvor fritt forsvarerne kan utøve retten til kontradiksjon uten å røpe taushetsbelagt informasjon. Innsynsadgangen for forsvarerne gir likevel muligheter for å gjendrive bevis, be om supplerende etterforskningsskritt eller innhente sakkyndige vurderinger som kan avkrefte mistanken mot siktede. Forsvarerne har også mulighet til å fremsette faktisk og rettslig argumentasjon før det tas påtaleavgjørelser som kan skade siktedes interesser. Lagmannsretten understreker likevel at manglende fremdrift i etterforskningen eller bevissikring vil kunne føre til at innsynsspørsmålet må vurderes annerledes i forholdsvis nær fremtid enn det gjør i dag, jamfør blant annet E MK art. 6 nr 1 og 3Med unntak av dokumentene i dokumentliste 08, kan det ikke leses av tingrettens kjennelsesgrunner at den har foretatt en individuell gjennomgang og vurdering av dokumentene som er omfattet av innsynsbegjæringen. Det er en saksbehandlingsfeil. Lagmannsretten har selv vurdert de enkelte dokumenter, og anser det derfor ikke hensiktsmessig å oppheve tingrettens kjennelse, jamfør straffeprosessloven 385 andre og fjerde ledd. Lagmannsretten bemerker at den i sin begrunnelse likevel gir en samlet vurdering av enkelte dokumentgrupper. Det har også vært partenes praktiske tilnærming til innsynsspørsmålet. Lagmannsretten bemerker for øvrig at dens funn og vurderinger av de enkelte dokumenter ikke kan grunngis på en måte som røper dokumentenes innhold. Det setter visse skranker for kjennelsesgrunnene. Underdokumentliste 01 Påtegningene i dok 01, 04, 01, 05, 01, 06 inneholder opplysninger om bestemte bevis og påtalemyndighetens vurderinger av mistankegrunnlaget. Lagmannsretten finner at det vil kunne skade etterforskningens øyemed om siktede får innsyn i disse dokumentene på dette stadiet av etterforskningen. Dette kan skje ved at siktede, ansatte hos siktede eller andre personer med interesse i utfallet av etterforskningen, får mulighet til å manipulere bevis, eller forberede og tilpasse sine forklaringer til de dokumentene som foreligger. En slik fare blir heretter i korthet omtalt som tilpasningsfare. Lagmannsretten kan ikke se at siktedes innsyn i påtalemyndighetens rettslige argumentasjon i dok 01, 07 og 01, 08 står i samme stilling, og ser ikke grunn til å unnta dokumentene for innsyn. Underdokumentliste 04 Dokumentene 04, 08, 04, 10, 04, 12 og 04, 14 inneholder oversikter over dokumenter eller datafiler som politiet har hentet ut av databeslaget. Lagmannsretten er enig med Økokrim i at det er fare for skade av etterforskningen om siktede får innsyn i dokumentene på dette stadium. Kunnskapen om at politiet har særlig fokus på de opplistede dokumentene i et ellers stort beslag, vil utløse tilpasningsfare. Av den grunn gis siktede ikke innsyn i disse dokumentene. Underdokumentliste 08 Dokumentundergruppen inneholder syv avhør av personer som er eller har vært ansatte og eller har hatt tillitsverv hos siktede, eller i konsernet som siktede hører til. Lagmannsretten er enig med påtalemyndigheten at det er fare for at etterforskningen kan bli skadet dersom siktede får innsyn i disse dokumentene. Som angitt i Økokrims tilsvar til siktedes anke, er det ikke sannsynlig at annet enn hovedtrekkene i de avhørtes forklaringer er kjent for siktede eller andre impliserte personer. Det er nærliggende at kunnskap om detaljer i avhørene vil kunne brukes av siktede eller vitner for å tilpasse nye forklaringer, og det vil også vanskeliggjøre politiets muligheter til å konfrontere vitner om enkeltopplysninger som er fremkommet i tidligere avhør av samme eller andre vitner. Underdokumentliste 09 Deler av saksdokumentene er hentet fra åpne offentlige kilder, mens andre deler er hentet fra databeslaget hos siktede. De to første sidene av dokument 09, 02, 01 inneholder informasjon om vurderinger som etter lagmannsrettens oppfatning bør unntas fra siktedes innsyn etter straffeprosessloven 242 på grunn av tilpasningsfare. Den øvrige delene av dokumentet, og dokumentene 09, 02, 02 09, 02, 07, inneholder forespørsler om opplysninger og trafikkdata for aktuelle skip som for lagmannsretten ikke fremstår som etterforskningssensitive. Det samme gjelder dokumentene 09, 04 09, 07 som inneholder inspeksjonsdata fra offentlige kilder, og dok 09, 08 som blant annet inneholder publiserte artikler. Dok 09, 10 og 09, 12 inneholder derimot vurderinger og opplysninger om uttrekk av databeslaget, som det vil kunne skade etterforskningen om siktede får innsyn i på grunn av tilpasningsfare. Underdokumentliste 10 Dokumentene 10, 01, 01, dok 10, 02, 01 10, 02, 09 og dok 10, 03, 02 10, 03, 06, inneholder opplysninger om vurderinger som er foretatt av politiet eller andre, og som av den grunn ikke bør gjøres kjent for siktede av hensyn til etterforskningen på grunn av tilpasningsfare. Lagmannsretten bemerker at deler av de nevnte dokumentene også er inntatt i andre dokumenter som siktede ellers vil få innsyn i, og at det derfor ikke anses nødvendig å gi siktede innsyn i de delene av de dokumentene i underdokumentliste 10 som dette gjelder. Dok 10, 07, 37 er brev fra forsvarer til tingretten vedrørende innsynsbegjæringen. Lagmannsretten kan ikke se at brevet inneholder opplysninger om klausulerte dokumenter eller om påtalemyndighetens vurderinger som kan være etterforskningssensitive, og gir siktede innsyn. Også dok 10, 07, 38 er avgitt av forsvarer i anledning saken. Dokumentet inneholder informasjon om Økokrims og forsvarernes argumentasjon om de rettslige spørsmål som saken reiser. De dokumenter som i noen grad er gjengitt eller redegjort for i dokumentet, er avklausulert. Dokumentet anses derfor ikke som etterforskningssensitivt. Dok 10, 08 01 1008, 04 inneholder korrespondanse med vurderinger, som lagmannsretten vurderer vil kunne skade etterforskningen om den gjøres kjent for siktede. Det samme gjelder dok 10, 09, 01 10, 09, 07 som er knyttet til påtalemyndighetens korrespondanse om bevissikring av nærmere spesifiserte bevismidler. Disse dokumentene unntas for innsyn på grunn av tilpasningsfare. Underdokumentliste 11 Dokumentene i denne undergruppen har sammenheng med dok 10, 09 og dok 13, 08 som unntas for siktedes innsyn på grunn av tilpasningsfare. Det må etter lagmannsrettens oppfatning følgelig også gjelde for dokumentene 11, 01 og 11, 02. Underdokumentliste 13 Lagmannsretten kan ikke se at dok 13, 03, 13, 04, 13, 05 og 13, 06 inneholder etterforskningssensitive opplysninger. Dok 13, 07 og 13, 08 inneholder opplysninger om politiets etterforskningstaktiske vurderinger og bevis, som siktede ikke kan gis innsyn i uten skade for etterforskningen på grunn av tilpasningsfare. Dok 13, 09 er siktedes anke over tingrettens kjennelse. Dokumentet inneholder i pkt 266 en gjennomgang av dokumentgruppene i saken, der punkt (x) har en angivelse av hovedinnholdet i noen av dokumentene som også lagmannsretten opprettholder klausuleringen av. Lagmannsretten anser denne delen av dokumentet som etterforskningssensitivt på grunn av tilpasningsfare, slik at siktede ikke gis innsyn. Av samme grunn gis heller ikke innsyn i dok 13, 11. Lagmannsretten gjør oppmerksom på at dens vurdering av saksdokumentene er gjort av dokumentene som er forelagt lagmannsretten og inntatt i dokumentliste som er vedlagt Økokrims påtegning av 24 august 2021Ingen av partene har krevd at lagmannsrettens kjennelse unntas for offentlighet. Slik kjennelsen er utformet, kan lagmannsretten kan ikke se at begrensinger i adgangen til offentlig gjengivelse av kjennelsen er påkrevd av etterforskningshensyn, jamfør domstolloven 130 første ledd. S LU TN IN GAltera Infrastructure Norway A S gis innsyn i straffesaksdokumentene 01, 01, 01, 02, 01, 03, 01, 07, 01, 08, 04, 11, 04, 13, 05, 01, 06, 01 06, 15, 06, 18, 09, 01, 09, 02, 01 med unntak av side 1 og 2, 09, 02, 02 09, 02, 07, 09, 04 09, 09, 09, 11, 10, 03, 01, 10, 04, 01, 10, 06, 01, 10, 06, 02, 10, 07, 01 10, 07, 38, 13, 01 13, 06, 13, 09 med unntak av punkt 266 (x), 15, 01 og 17Altera Infrastructure Norway A S gis for tiden ikke innsyn i straffesaksdokumentene 01, 04, 01, 05, 01, 06, 04, 08, 04, 10, 04, 12, 04, 14, 08, 01, 08, 02, 08, 05, 08, 06, 08, 08, 08, 11, 08, 12, 09, 02, 01 side 1 og 2, 09, 10, 09, 12, 10, 01, 10, 02, 10, 03, 02 10, 03, 06, 10, 08, 10, 09, 11, 13, 07 13, 08, 13, 09 punkt 266 (x), 13, 10 og 13, 11.
Virksomhet var siktet av Økokrim for brudd på forurensningsloven ved utførsel av skip til opphugging i utlandet. Virksomheten begjærte avklausulering av straffesaksdokumenter der Økokrim har nektet innsyn, jamfør straffeprosessloven 242 Lagmannsretten fant, i motsetning til tingretten, at etterforskningen etter 1 år ikke befinner seg på et stadium der ressurs og prioriteringshensyn i seg selv kan begrunne avslag på dokumentinnsyn. Virksomheten ble gitt innsyn i enkelte dokumenter.