text: Kan NATO blive angrebet af Rusland i 2030?
  De seneste dage har flere politiske ledere fra NATO, men også fra Finland, Tyskland og Polen, kommet med meget bekymrende udtalelser. Ifølge dem er risiciene nu betydelige for, at Rusland beslutter sig for at angribe et af NATO-landene inden for fem år, altså omkring 2030.
  Siden da er meningerne mangedoblet om emnet, i pressen såvel som på internettet og på nyhedskanaler. Nogle ser i Boris Pistorius' udtalelser en politisk manøvre med et internt sigte. Andre ser det som en katastrofe, der ikke er relateret til virkeligheden, især hvad angår russisk militær magt. Sidstnævnte støtter endelig denne tales virkelighed.
  For at besvare dette spørgsmål er det nødvendigt klart at angive problemets kendsgerninger, dvs. virkeligheden af, hvordan magtbalancen kan være i Europa på dette tidspunkt, men også at analysere alle nedslidningsfaktorer og de politiske kræfter, der ligger til grund for dem . Og som vi vil se i denne artikel, for at parafrasere en velkendt status på Facebook, så er det kompliceret!
  Hvad vil Ruslands militære potentiale være i 2030?
  Det første spørgsmål, at vurdere risici for krig i Europa inden 2030, er at kunne vurdere det militære potentiale, som Moskva faktisk vil have på dette tidspunkt.
  For at opnå dette er det vigtigt at have fremragende kilder, ofte uden for kommentatorernes rækkevidde, hvis ikke nødvendigvis efterretningstjenester, men også en god portion spådomskræfter. Faktisk er dette fremtidige potentiale baseret på fire faktorer, der hver er lige så usikre som den anden.
  Et meget usikkert udgangspunkt og tidslinje
  Det første er intet andet end dets oprindelsessted, det vil sige hvad er de militære styrker, som den russiske generalstab faktisk har i dag. Alene dette ene spørgsmål er en udfordring. Oplysninger om russiske tab, i mænd og udstyr, er oftest meget varierende afhængigt af kilderne, og det er endnu mere pålideligt at fastslå virkeligheden af Moskvas operationelle system.
  Hvis arten af oprindelsesstedet er usikker, er timingen lige så usikker. Faktisk er ingen i dag i stand til at forudsige, hvornår krigen i Ukraine vil ende, og heller ikke parametrene for denne mulige fred.
  Det er klart, at mellem et sejrrigt Rusland på den ene side, et Ukraine, der formår at befri hele sit territorium på den anden side, og den sandsynlige hypotese om en koreanisering af det ukrainske teater, kan konsekvenserne for de russiske hæres militære potentiale være radikalt anderledes. .
  Et russisk nederlag ville således sandsynligvis føre til betydelige interne politiske omvæltninger i landet, med dets andel af vanskeligheder med at genopbygge et effektivt militært værktøj.
  En sejr til Moskva ville tværtimod give Kreml konsolideret magt over et territorium og en befolkning, som vil have udvidet sig betydeligt, og ville styrke myndighedernes tillid til militærmagten.
  Der er 75 % af denne artikel tilbage at læse. Abonner for at få adgang til den!
  De Klassiske abonnementer give adgang til
  artikler i deres fulde versionOg uden reklame,
  fra €1,99. Abonnementer Premium også give adgang til arkiv (artikler mere end to år gamle)
  Droits d'auteur : Reproduktion, selv delvis, af denne artikel er forbudt, bortset fra titlen og de dele af artiklen, der er skrevet i kursiv, undtagen inden for rammerne af aftaler om ophavsretsbeskyttelse, der er betroet til CFC, og medmindre det udtrykkeligt er aftalt af Meta-defense.fr. Meta-defense.fr forbeholder sig retten til at bruge alle til rådighed stående muligheder for at gøre sine rettigheder gældende.