text: Fases per a l'elaboració d'una Revisió Sistemàtica
  La planificació d'una revisió sistemàtica és clau i, en primer lloc, és fonamental determinar si és viable fer-la o no
  0. Comprovar si hi ha revisions sistemàtiques prèvies del tema que us interessa.
  Abans de començar una revisió sistemàtica, cal comprovar si ja existeix una revisió anterior o si està en curs, podeu consultar Medline o PubMed amb el filtre Systematic Review (*) o Clinical Query, Cochrane Library, PROSPERO, Campbell Collaboration, o el AHRQ Systematic Review data Repository.
  Si en la vostra cerca heu localitzat una revisió sistemàtica del tema en què esteu interessats podeu valorar si aquesta és antiga o si podeu donar un altre enfocament.
  (*)Pubmed des de gener 2019 ha incorporat un nou descriptor al MeSH:
  Imatge: StartupStockPhotos. Pixabay
  1. Definir la pregunta clínica d'interès
  El primer pas del procés de revisió sistemàtica és definir la teva pregunta de recerca de manera clara, ben formulada i enfocada.
  Les preguntes poden dividir-se segons siguin més o menys concretes en generals (background question) i específiques (foreground questions).
  Les preguntes de tipus "general" es construeixen amb una interrogació inicial: Què? Quin? Com? Quan?
  A mesura que s'adquireix experiència amb els problemes clínics, les preguntes són molt més "específiques", això obliga a precisar molt més la necessitat de coneixement.
  És habitual utilitzar el format PICO (investigació quantitativa) en l'elaboració de preguntes clíniques, encara que hi ha altres propostes vàlides, com pot ser el format PICOT, SPICE (cerca d'evidències qualitatives), ECLIPSE (àmbit de la gestió sanitària).
  Model PICO .- Investigació Quantitativa
  PACIENT | INTERVENCIÓ | COMPARACIÓ | RESULTATS | |
  Us heu de preguntar? | Quin és el grup de pacients o població d'interès? | Quina intervenció es vol realitzar? | Quina alternativa es pot comparar amb la intervenció? | Quin és el resultat que es vol obtenir? |
  Exemple | "En dones amb un embaràs de baix risc" | "el monitoratge fetal durant el part" | "en comparació amb l'auscultació intermitent" | "redueix la mortalitat perinatal?" |
  Extret: Capítulo 4: Formulación de preguntas clínicas de la GPC. Elaboración de Guías de Práctica Clínica en el Sistema Nacional de Salud. Actualización del Manual Metodológico
  Podeu veure el següent vídeo següent per obtenir més informació sobre l'elaboració d'una pregunta de recerca (Font: Developing a Research Question. Laurier Library, 2017).
  ⇒ VARIANTS DEL MODEL PICO
  ► MODEL PICOT ()
  ► MODEL PICOS ()
  ► MODEL SPICE () Investigació Qualitativa
  ► MODEL SPIDER () Investigació qualitativa, quantitativa i mètodes mixtos
  ► MODEL ECLIPSE () Investigació sobre gestió i polítiques de salut
  Hi ha diferents preguntes segons l'objecte d'estudi:
  Segons el tipus de pregunta, hi ha uns estudis que respondran millor a la necessitat informativa que teniu.
  Font Tabla 4.3: Gracia J, Martín E, Trujillo M.(2016)
  1. Estudis descriptius: No hi ha un grup de comparació format de forma expressa.
  2. Estudis analítics: Hi ha grup de comparació
  3. Estudis secundaris:
  2. Identificar els criteris d'inclusió i exclusió dels estudis
  Una de les característiques que distingeix una revisió sistemàtica d'una revisió narrativa és l'especificació prèvia dels criteris per incloure i excloure els estudis en la revisió (criteris d'elegibilitat).
  Els criteris explícits, basats en l'abast i la pregunta de la revisió, s'utilitzen per incloure i excloure els estudis.
  Es pot donar el cas de localitzar una gran quantitat de referències (títols d'estudi i resums) a la fase de cerca de la revisió. Una part d'aquests semblaran rellevants per a les preguntes de recerca de la revisió. Per tant, tenir criteris explícits contra els quals avaluar els estudis fa que el procés sigui més eficaç en termes de temps.
  Més important encara, també ajuda a evitar el biaix, tenint unes regles clares i coherents sobre quins estudis s'estan utilitzant per respondre a les preguntes específiques de la investigació.
  Cada estudi s'ha de comparar contra els mateixos criteris. Per ser inclòs en la revisió, un estudi ha de complir tots els criteris d'inclusió i no complir amb cap criteri d'exclusió. Els criteris d'inclusió / elegibilitat inclouen participants, intervencions i comparacions, i sovint estudien el disseny. Els resultats generalment no formen part dels criteris, encara que algunes revisions restringeixen legítimament l'elegibilitat als resultats específics.
  Imatge: Rawpixel. Pixabay. Public Domain
  3. Elaborar i Registrar el protocol
  El propòsit de fer un protocol és descriure i publicar el procés de manera clara i transparent per a revisors i lectors, establint:
  Podeu veure un exemple de Protocol registrat a Propero.
  Què és un Protocol?
  Les revisions sistemàtiques (RS) analitzen, avaluen i sintetitzen les dades dels estudis individuals. Tota revisió sistemàtica ha de seguir mètodes científics establerts a priori. La RS ha de ser objectiva, transparent, clara i reproduïble.
  El registre del protocol:
  Recursos per a preparar un protocol de revisió sistemàtica:
  Els protocols es poden utilitzar com a documentació interna o es poden registrar per augmentar la visibilitat del que feu. Això pot vincular-lo amb altres investigadors amb els mateixos interessos o alertar-ne que la vostra revisió sistemàtica està en procés i evitar la duplicació.
  On registrar un Protocol?
  Un cop el teniu elaborat el podeu registrar a PROSPERO, és una iniciativa del NHS anglès per al registre de RS a escala mundial en una mateixa base de dades. La inscripció és gratuïta i oberta a qualsevol persona que vulgui fer un RS. Els protocols Cochrane es carreguen automàticament a PROSPERO.
  Les RS registrades versen sobre temes de salut i assistència social, benestar, salut pública, educació, delinqüència, justícia i desenvolupament internacional, en què hi hagi algun resultat relacionat amb la salut. Es registren les característiques principals del protocol de revisió i es mantenen com a registre permanent.
  Per a més informació sobre on localitzar protocols:
  4. Elaborar una estratègia de cerca clara i reproduïble
  Realitza la cerca sistemàtica per identificar els estudis científics a incloure que puguin respondre la teva pregunta de revisió sistemàtica. L'estratègia de cerca ha de ser exhaustiva, transparent i reproduïble.
  Seria aconsellable realitzar una cerca preliminar. Aquesta primera recerca ens ajudarà a:
  També serà d'utilitat aquesta cerca prèvia donat que ens pot generar una llista de termes que seran d'utilitat per elaborar l'estratègia de cerca definitiva, una eina que us potser d'ajuda és Yale MeSH Analizer.
  A tenir en compte:
  Per desenvolupar l'estratègia de cerca hem d'utilitzar el descriptor (terme del vocabulari controlat) combinat amb text lliure (títol i abstract) amb l'operador OR.
  En aquesta fase de la cerca és important separar en diferents línies la cerca amb MeSH de la del text lliure. D'aquesta manera evitarem errors i no ens perdrem entre tants termes.
  L'estratègia de cerca que heu elaborat la haureu d'ajustar / adaptar segons la base de dades que esteu consultant.
  Sensibilitat vs Precisió
  Es defineix sensibilitat com el nombre d'informes rellevants identificats dividit pel nombre total d'informes rellevants existents. La precisió és definida com el nombre d'informes rellevants identificats dividit pel nombre total d'informes identificats.
  Les cerques per revisions sistemàtiques intenten ser tan extenses com puguin, per tal d'assegurar que s'han inclòs en la revisió tants estudis necessaris i rellevants com sigui possible. No obstant això, cal fer un balanç entre esforçar-se per l'extensió i mantenir la rellevància quan es desenvolupa una estratègia de cerca. Augmentant l'extensió (o sensibilitat) d'una recerca es reduirà la seva precisió i es recuperaran més articles que no són rellevants.
  OPERADORS BOOLEANS | |||
  Operador | Visualització | Explicació | Exemple |
  Tenim dos termes A i B, l'operador AND cerca els resultats que contenen A i B a la vegada. |
  Si cerquem Diabetis AND Pregnancy, obtenim només els resultats que continguin ambdues paraules, és a dir, els que siguin de diabetis gestacional. | |
  OR | Tenim dos termes A i B, l'operador OR cerca els resultats que contenen tant A com B encara que no sigui en el mateix document. | Si cerquem "heart surgery" OR "cardiac surgery", obtenim resultats que parlin tant de cirurgia del cor, com de cirurgia cardiaca | |
  NOT | Tenim dos termes A i B, l'operador NOT, cerca els resultats que contenen A, però no els que contenen B. | Si cerquem Neoplams NOT Lung, obtenim els resultats sobre càncer, però no els que parlin de càncer de pulmó, és a dir, trobarem documents sobre altres tipus de càncer. |
  En aquest vídeo t'expliquen què són i com s'usen els operadors booleans.
  Font: Universitat de les Illes Balears
  OPERADORS DETRUNCAMENT, MÀSCARES, COMODINS, CERCA PER FRASES | ||
  Cerca de frases |
  Símbol: " " |
  Permet als usuaris cercar articles que contenen una frase en lloc de contenir un conjunt de paraules clau en ordre aleatori. Exemple: “quality of health care” Nota: hi ha base de dades que no s'utilitza aquest símbol i heu d'utilitzar l'operador AND entre cada terme |
  Operador de truncament |
  Símbol: * |
  El truncament amplia la cerca i permet recuperar diverses terminacions d'una paraula. Asterisc ( * ) Introduïu l'arrel d'una paraula i poseu el símbol de truncament al final. La base de dades retornarà resultats que incloguin qualsevol terminació de la paraula arrel (no recuperarà termes compostos que tinguin un espai entre cada terme) Exemple: child* = recuperarà child, children, childhood Nota: Utilitzeu l'operador de truncament amb precaució, es pot obtenir un nombre elevat de resultats. A més que els resultats poden ser incomplets, per exemple Pubmed només recupera les primeres 600 variacions. |
  Comodins / Màscares |
  Símbol: # ? * |
  Serveix per a substituir un sol caràcter al final o al mig de la paraula. Exemple: colo#r = recuperarà: color, colour Exemple: ne?t = recuperarà neat, nest, next Nota: Poden ser d'utilitzat per recuperar formes diferents d'escriure una mateixa paraula segons l'anglès britànic i l'americà. |
  Operadors de proximitat |
  ADJ NEAR WITH |
  Els operadors de proximitat són els que ens permeten establir relacions de proximitat entre els termes de la cerca ADJ, ADY Aquest operador permet recuperar registres que els termes que figuren a la cerca apareixen un al costat a un altre dins del document, sense cap paraula que els separi. NEAR Aquest operador s'utilitza per localitzar aquells documents que contenen tots dos termes en la mateixa frase. Permet especificar el nombre de paraules que poden existir entre els dos termes, no es respecta l'ordre dels termes. N (near) i un número nursing N4 pediatrics WIHT Aquest operador permet recuperar aquells registres en què es troben els dos termes en el mateix camp. Permet especificar el nombre de paraules que poden existir entre els dos termes, es respectarà l'ordre dels termes. W (with) i un número nursing W4 pediatrics |
  Imatge: Nick Youngson. Alpha Stock Images
  5. Localitzar i seleccionar els estudis rellevants
  Gràcies a la metodologia rigorosa establerta prèviament al protocol (estratègia de cerca exhaustiva i criteris d'elegibilitat explícits) es redueix el risc de biaix en el procés de selecció i comparació.
  Un cop realitzada la cerca a les bases de dades identificades al protocol, cal seleccionar els resultats. La selecció és un procés de dues etapes en què es determina si cada article individual compleix els criteris d'inclusió i, per tant, s'ha d'incloure a la revisió.
  Les dues etapes del procés de selecció són:
  Per reduir el biaix, és una bona pràctica (i un requisit d'algunes directrius) comptar amb un mínim de dos revisors per a la selecció.
  Covidence és un programa informàtic basat en la web que ajuda els investigadors a seleccionar les referències i fer l'extracció de dades.
  Us poden ser d'ajuda les eines:
  Els diagrames de flux també es poden generar mitjançant l'aplicació Shiny
  6. Avaluació de l'evidència
  Juntament amb l'estratègia de cerca d'informació, la qualitat dels estudis revisats és un altre element clau a l'hora de determinar la validesa. Ajuda a determinar si els estudis són prou importants com per a guiar les decisions de tractament, prevenció, diagnòstic, etc.
  Hi ha publicades diverses escales de valoració de la qualitat dels estudis, que si bé valoren generalment els mateixos aspectes (disseny de l'estudi, control del biaix, mida mostral, seguiment, etc.), poden arribar a resultats discrepants.
  Imatge: Nick Youngson. Alpha Stock Images
  7. Extracció de les dades
  Les dades que s'han d'extreure dels estudis primaris, s'han de consensuar en el moment del disseny de l'estudi. Han de ser dades que permetin acceptar o refusar la hipòtesi de l'estudi que s'està realitzant.
  L'extracció de dades és el "procés mitjançant el qual, a partir dels estudis primaris, els revisors obtenen la informació necessària per contestar la pregunta de recerca plantejada".
  Hi ha diverses eines que podeu utilitzar per a aquest pas, que van des de utilitzar el programa Excel fins a eines més sofisticades dissenyades per a l'abstracció de dades de revisió sistemàtica, com el Systematic Review Data Repository (SRDR) aquesta eina pot ser d'utilitat per a l'extracció i gestió de dades per a la revisió sistemàtica o el metaanàlisis. També és un arxiu obert i cercable de revisions sistemàtiques i les seves dades.
  Imatge: Pxhere. Public Domain
  8. Anàlisi i presentació dels resultats
  Un cop avaluada la qualitat dels estudis es pot descriure i analitzar les dades dels estudis que s'hi han inclòs a la revisió. En el cas de les revisions sistemàtiques l'anàlisi és de tipus qualitatiu, això es tradueix en la redacció d'un informe complet de tots els passos que s'han seguit i dels resultats obtinguts.
  Aquesta part de la revisió sistemàtica consisteix a combinar els resultats dels estudis inclosos en la revisió, resumint els seus resultats i elaborant conclusions fiables basades en la qualitat de l'evidència. La síntesi es pot fer quantitativament utilitzant tècniques estadístiques, com ara un metaanàlisis o mitjançant un enfocament narratiu.
  En general, fer recomanacions per a la pràctica no es troba dins del domini de les revisions sistemàtiques. Normalment, aquest és el domini de les pautes de pràctica clínica. Els autors de revisió sistemàtica poden fer conclusions sobre la necessitat d'investigacions posteriors o treure conclusions sobre la utilitat d'una intervenció.
  Quan prepareu el vostre informe o article, podeu utilitzar la llista de comprovació PRISMA-Checklist.
  Recursos addicionals per a la presentació d'estudis.-
  Documentar la cerca
  Segons s'indica en el Manual de Cochrane (cap 6.6.1), el procés de cerca ha de documentar-se amb suficient detall al llarg de tot el procés per assegurar que tot queda registrat, fins al punt que totes les cerques a totes les bases de dades puguin ser reproduïdes.
  Les estratègies de cerca completes per a cada base de dades s'inclouran en un annex de la revisió. Les estratègies de recerca s'hauran de copiar exactament com es van dur a terme i incloses en la seva totalitat, juntament amb els números de sèrie de la cerca i el nombre de registres recuperats.
  Informació que heu de proporcionar:
  És recomanable donar-se d'alta en les diferents bases de dades i així poder guardar les cerques realitzades.
  A més, totes les cerques realitzades a través de la cerca manual han d'identificar la font (nom del diari, actes de conferències, etc.), més els anys.
  És d'utilitat per a documentar tot el procés utilitzar un diagrama de flux.
  PRISMA (accés al recurs)
  ► Consulta l'article declaració PRISMA 2020 en espanyol. Aquest article inclou la llista de verificació de PRISMA 2020 en espanyol, així com la plantilla de diagrama de flux de PRISMA 2020 en espanyol.
  ► La declaració PRISMA 2020 comprèn una llista de verificació de 27 elements que aborden les seccions d‟introducció, mètodes, resultats i discussió d‟un informe de revisió sistemàtica, i una llista de verificació de 12 elements per al resum.
  PRISMA 2020 checklist (word)
  PRISMA 2020 checklist (pdf)
  ► La llista de comprovació també es pot completar mitjançant una aplicació Shiny, des d'aquesta aplicació quan els usuaris registren una resposta per a cada element de la(s) llista(s) de verificació, poden generar i descarregar un informe de la seva llista de verificació completada en format Word o PDF.
  PRISMA checklist (accés al recurs)
  Font: Concepción Campos Asensio. Biblioteca Hospital Universitario de Getafe.
  Referències bibliogràfiques (clicar)