text: Хората, пътували дълго на тесни седалки, са изложени на риск от опасни кръвни съсиреци. Но някак си неподвижните спящи зимен сън мечки не образуват кръвни съсиреци. Сега учените знаят защо.
  Мечките, докато са в зимен сън, имат ниски нива на ключов протеин, който помага за образуването на кръвни съсиреци, съобщават изследователи в Science от 14 април. Тромбоцитите без този протеин не се слепват лесно, предпазвайки животните от развитие на потенциално опасни кръвни съсиреци. И ниските нива на този протеин не са открити само в мечките, пише екипът. Мишки, прасета и хора с до голяма степен заседнал начин на живот поради дългосрочни проблеми с мобилността имат същата защита.
  Сега изследователите имат пътна карта за имитиране на решенията на природата с лекарства.
  Протеинът на топлинен шок 47 или HSP47 (Heat shock protein) обикновено се намира в клетките, които изграждат съединителната тъкан като кости и хрущяли. Намира се и в тромбоцитите, където HSP47 се свързва с колагена, протеин, който помага на тромбоцитите да се слепват. Това е полезно, когато организмът реагира на порязване или друго нараняване. Опасно е, когато бучка тромбоцити блокира притока на кръв към белите дробове. Потенциалните лекарства, базирани на откритието на това проучване, биха имали за цел да спрат взаимодействието на HSP47 с протеини или имунни клетки, които предизвикват съсиреци, разказва Тобиас Пецолд (Tobias Petzold), кардиолог в Университетската болница в Ludwig-Maximilians-Universität München.
  Стоенето неподвижно за дълги периоди от време - както по време на пътуване със самолет - може да изложи хората на риск от развитие на дълбока венозна тромбоза, редки, но опасни кръвни съсиреци, които обикновено се оформят в краката. По време на такива периоди на бездействие възпалението и бавният кръвен поток могат да доведат до по-вероятно образуване на съсиреци.
  Хиберниращите мечки прекарват месеци в латентно състояние, намалявайки сърдечната си честота под обичайното за активните месеци. Но проучванията показват, че животните не умират от състояния, свързани с кръвни съсиреци във вените по време на зимен сън.
  Но странно, хората, които са в дългосрочна неподвижност, като тези с наранявания на гръбначния мозък, не развиват повече съсиреци, отколкото хората с типична мобилност, отбелязва Пецолд. Не бе ясно защо неподвижните мечки и някои хора са защитени от потенциално смъртоносни съсиреци.
  Пецолд и колегите му анализират кръвни проби от 13 диви кафяви мечки (Ursus arctos) през зимата и лятото. Тромбоцитите от кръвни проби, взети по време на хибернация, са по-малко склонни да се слепват заедно, отколкото летните проби, а тези, които са се съсирили, са го направили по-бавно. Тази сезонна разлика е прикрепена към HSP47 в тромбоцитите. При зимуващи мечки нивата на протеина са били около една петдесета от количеството, открито при активни животни.
  Изследователите вземат проби от 13 диви кафяви мечки, живеещи в Швеция през зимата и лятото, за да разберат защо животните не развиват кръвни съсиреци, докато лежат неподвижни в продължение на месеци. Тук изследовател подготвя малки обеми течност за анализ обратно в лабораторията. Кредит: Ole Frøbert and T. Petzold |
  За да потвърди, че HSP47 може да е причината за липсата на кръвни съсиреци при мечките, екипът прави лабораторни тестове с мишки. Мишките без протеин имат по-малко съсиреци и по-ниски нива на възпаление, отколкото животни, които имат HSP47. Нещо повече, прасетата, които наскоро са родили - което ги прави почти неподвижни до 28 дни, докато хранят своите прасенца - също имат по-ниски нива на HSP47 в сравнение с активните прасета.
  Тези открития се отнасят и за хората. Хората с дългосрочна неподвижност поради увреждане на гръбначния мозък са имали ниски нива на HSP47 и никакви други признаци на свързано с възпаление съсирване. Същото се оказва вярно и за 12 иначе здрави хора, които прекарват месец, участвайки в доброволно проучване за почивка на легло. След 27 дни неподвижност нивата на HSP47 спадат.
  Като цяло повечето животни използват подобни протеини и клетки, за да образуват съсиреци и да предотвратят загуба на кръв, обяснява Марджъри Брукс (Marjory Brooks), ветеринарен лекар и сравнителен хематолог от Университета Корнел, която не е участвала в проучването. Но може да има някои вариации между видовете в последователността от събития, които идват преди съсирека.
  Разбирането как човешките организми конкретно регулират HSP47 е важно, така че потенциалните лекарства да намерят точния баланс между предотвратяване на съсиреци и твърде много кървене.
  Следващият голям въпрос, на който трябва да се обърне внимание, отбелязва Пецолд, е как неподвижността подтиква организма да произвежда по-малко HSP47.
  Справка: M. Thienel et al. Immobility-associated thromboprotection is conserved across mammalian species from bear to human. Science. Published online April 13, 2023. doi: 10.1126/science.abo5044.
  Източник: Hibernating bears don’t get blood clots. Now scientists know why, Science News