Mistä Pasila on saanut nimensä?
Pasila
Suomenkielinen nimi Pasila johtuu Fredriksbergin tilan pitkäaikaisesta vuokraajasta, Iitissä vuonna 1848 syntyneestä Carl Pasilasta, joka ylläpiti alueella myös kauppaa. Hän tuli alueella niin tunnetuksi, että hänen nimeään alettiin käyttää Fredriksbergin suomenkielisenä vastineena. Vuonna 1925 Pasila vahvistettiin Fredriksbergin rautatieaseman suomenkieliseksi nimeksi. Kun aseman läheisyyteen, suurimmaksi osaksi kuitenkin Bölen tilan alueelle syntyi 1900-luvun alussa esikaupunkiasutusta, sitä alettiin myös nimittää Fredriksbergiksi, mutta Pasila vakiintui jo 1910-luvulla myös tämän asutusalueen suomenkieliseksi nimeksi. Vuonna 1927 virallistettiin nimet Pasilan esikaupunki () ja Böölen tila (). Nimi Pasilan esikaupunki virallistettiin vuonna 1927, mutta Bölen tilan suomenkielisenä nimenä oli Böölen tila.
Uloste
Lähinnä biologiaan liittyvän, oppitekoisen uloste-sanan puhekielinen vastine on "paska". Nykyisin paskaa pidetään yleensä alatyylisenä nimityksenä, mutta todellisuudessa se on erittäin vanha suomalais-ugrilainen sana. Sanan vastineita on esimerkiksi saamen kielissä "bâi'kâ", joka merkitsee ulostetta ja ripulia, ja unkarissa "fos", joka merkitsee ripulia. Marin kielestä tunnetaan sana "puškedaš", joka on ulostamista merkitsevä verbi. Suomen kirjakielessä "paska" on esiintynyt Agricolasta alkaen (vuodesta 1551). "Paskantaa"-verbi on ensi kerran mainittu Ericus Schroderuksen tulkkisanakirjassa vuodelta 1637. Ulosteesta käytetään myös lapsekasta nimitystä "kakka", joka on vierasperäinen lainasana. Monien kotieläinten ulosteesta käytetään nimitystä "lanta" tai "sonta"; lehmän jättämä vetelä ulostekasa tunnetaan myös leikkisällä nimityksellä "liukumiina". Säännöllisestä, tasapaksusta ja suhteellisen kiinteästä ulosteesta käytetään nimitystä "kakkapökäle" tai "paskaläjä". Pökäleen muotoilevat suoliston ja peräaukon pinnat.