Oliko Romania Saksan liittolainen toisessa maailmansodassa?
Toinen maailmansota
Saksan itärintaman sota tunnettiin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä nimellä suuri isänmaallinen sota. Saksa aloitti hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Saksan liittolaisina sotaa kävivät Romania, Unkari ja Italia. Myös Suomi kävi jatkosotaa Neuvostoliittoa vastaan, antoi Saksalle luvan hyökätä Pohjois-Suomesta ja sai sotamateriaaleja Saksalta. Virallisen linjauksensa mukaan Suomi kuitenkin kävi erillistä sotaa eikä ollut Saksan liittolainen. Saksan tarkoituksena oli vallata Neuvostoliiton Euroopan puoleinen osa Astrahanin-Arkangelin linjalle asti. Hyökkäyksen alkuvaihe sujui hyvin ja paljon puna-armeijan joukkoja joutui vangeiksi. Saksan joukot saartoivat Leningradin ja etenivät lähelle Moskovaa, mutta eivät pystyneet valloittamaan kaupunkia ja talven 1941–1942 aikana puna-armeija pystyi lukuisiin vastahyökkäyksiin.
Transnistrian kuvernoraatti
Alue kuului ensimmäistä kertaa historiassa kokonaisuutena Romaniaan. Natsi-Saksan johtaja Adolf Hitler suostutteli akselivaltoihin kuuluneen Romanian johtajan marsalkka Ion Antonescun ottamaan valloitetun Transnistrian kuvernoraatin alueen korvauksena Wienin toisen välitystuomioistuimen päätöksellä Romanian Unkarille elokuussa 1940 menettämän Pohjois-Transilvanian tilalle. Romanian hallinnasta huolimatta Romanian hallitus ei sisällyttänyt muodollisesti Transnistriaa osaksi Romanian kuningaskuntaa, vaan muodosti siitä romanialaisen kuvernöörin hallitseman kuvernoraatin. Lopullinen ratkaisu jäi kuitenkin avoimeksi johtuen käynnissä olleesta maailmansodasta.