Minkä kokoisia imusolmukkeet ovat?
Imusolmuke
Imusolmuke "(nodus lymphoideus, nodus lymphaticus, lymphonodus)", jota joskus virheellisesti kutsutaan imurauhaseksi, on pieni, pavunmuotoinen, kotelon ympäröimä imukudoselin, jonka lävitse virtaa imuneste. Imusolmukkeita on runsaasti elimistön eri osissa (ihmisellä arviolta 500–600) erityisesti kaulan, nivusten, kainaloiden ja suoliston alueella. Niiden koko vaihtelee suuresti, ihmisellä ne ovat pituudeltaan normaalisti 1–25 millimetriä; imusolmukkeet suurenevat tavallisesti infektion tai kasvaimen yhteydessä, mutta toisinaan ne voivat terveelläkin ihmisellä tuntua satunnaisesti suurentuneilta. Imusolmukkeet ovat osa imusuonistoa, jonka tehtävät liittyvät elimistön immuunipuolustukseen; ne toimivat suodattimina, joiden lävitse imuneste siivilöityy matkallaan vereen ja jotka keräävät ja tuhoavat verestä bakteereita sekä viruksia.
Kolumbianmammutti
Kolumbianmammuteilla oli hyvin pitkät syöksyhampaat, jotka olivat käyrempiä kuin nykynorsujen syöksyhampaat. Suurin tunnettu mammutin syöksyhammas on 4,9 metriä, joka kuului kolumbianmammutille, lajin muiden syöksyhampaiden pituuden vaihdellessa 3,5 metristä 4,121 metriin. Kolumbianmammutin syöksyhampaat eivät olleet tavallisesti paljoa suurempia kuin villamammutin, jonka syöksyhampaat ylsivät noin 4,2 pituisiksi. Naaraiden syöksyhampaat olivat paljon pienempiä ja ohuempia. Syöksyhampaat olivat yleensä epäsymmetrisiä ja niissä oli huomattavaa vaihtelua; jotkin syöksyhampaat kaartuivat alaspäin sen sijaan, että olisivat kaartuneet itsestä poispäin, tai olivat katkeamisen takia lyhyempiä. Kolumbianmammutin syöksyhampaat olivat yleensä vähemmän käyristyneitä kuin villamammutin