Mistä lähtien Jämsän alueella on ollut asutusta?
Jämsä
Jämsän alueelta on löydetty puolisen tusinaa rautakautista asuinpaikkaa. Puttolasta tehtyjen hautalöytöjen perusteella on päätelty, että Jämsä sai ensimmäiset asukkinsa 900-luvulla, jolloin elettiin viikinkikautta. Tuolloin alkoi nykyaikaan johtava katkeamattoman asutuksen aika. Vanhimmat jäljet asutuksesta ovat hämäläisperäisiä. Rautakauden lopussa Jämsä oli Päijänteen Hämeen pohjoisin vakituisen asutuksen keskittymä. Paikkakunnan nimistöön puolestaan on jäänyt lukuisia muistoja muinaisesta lappalaisasutuksesta. Jämsä oli Hämeen takamaata ja legendan mukaan alueelle muutti ihmisiä Sahalahdelta ja Sääksmäeltä. Useissa eteläisen Hämeen pitäjissä on samannimisiä kyliä kuin Jämsässä. Rautakautisia muinaislinnoja Jämsässä on kaksi: Pukinvuori ja Linnasenvuori.
Jänsmässholmen
Jänsmässholmen on kylä Ruotsissa Krokomin kunnassa. Paikka oli aikaisemmin Offerdalin saamelaisten asuinpaikka syksyisin ja keväisin. Useat entiset poronhoitajat muuttivat paikalle 1800-luvun lopussa ja aloittivat pienimuotoisen maanviljelyn. Valtio yritti säädellä asutusta Jänsmässholmenilla 1920-luvulla: sinne rakennettiin kymmenkunta ns. tyyppitaloa ja vuokrattiin maanviljelijöille. Useimmat talot lahosivat hiljalleen ja nykyään vain yksittäisiä taloja on modernisoitu ja edelleen asuinkäytössä.