Mikä Kappadokia on?
Kappadokia
Kappadokia oli heettien maakunta näiden suuruudenaikana. Myöhemmin alueesta tuli Persian satraappikunta. Vielä myöhemmin alkuperäinen Kappadokia jaettiin kahtia Kappadokian ja Pontuksen satraappikuntiin, joista Pontus oli rannikkoalue ja Kappadokia sisämaa. Persian kukistumisen jälkeen Kappadokiasta tuli tasavalta, joka välillä maksoi veroa Seleukideille. Vuonna 63 eaa. Kappadokiasta tuli Rooman vasalli ja vuonna 17 provinssi. Roomalaiset nimesivät Kappadokian pääkaupungin Mazacan Caesareaksi.
Kanada
Maantieteellisesti Kanada voidaan jakaa kuuteen alueeseen: Kanadan kilpeen, sisämaan tasankoihin, Suurten järvien–Saint Lawrencen alankoon, Appalakeihin, Kordillieerehin ja arktisiin saariin. Kanadan kilpi on vanha peruskallioalue, joka muodostaa noin puolet Kanadan pinta-alasta. Alue on muinaista kulunutta vuoristoa, joka ympäröi Hudsoninlahtea. Kanadan kilven kaakkoispuolella on Suurien järvien ja Saint Lawrence -joen alue, joka ulottuu Ontarion eteläosista Quebecin lounaisosiin. Quebecin itäpuolella kohoavat Appalakit. Kanadan kilvestä lounaaseen on Kanadaan ulottuva Suurten tasankojen jatke. Länteenpäin mentäessä maa kohoaa. Tasankojen länsipuolella onkin useista vuoristoista muodostunut Kordillieerit. Kalliovuoret kohoavat tasankojen länsipuolella, ja Yukonissa sijaitseva Kanadan korkein vuori Mount Logan (5 959 m) kuuluu Saint Eliasin vuoriin. Kanadan pohjoisosan muodostavat arktiset saaret, jossa on monia suuria saaria.