Mikä on Suomalaisen sodan ajan jääkäripataljoonan miesvahvuus?
Pataljoona
Pataljoona (lyhenne patl. tai sotilaskäytössä P) on joukkoyksikkö, joka käsittää useamman perusyksikön. Pataljoonan komentajana toimii rauhan aikana everstiluutnantti tai majuri, sodan aikana kapteeni tai yliluutnantti. Komentajan apuna ja sijaisena toimii pataljoonaupseeri. Kenttätykistössä, ilmatorjuntatykistössä tai merivoimiin liitetyssä rannikkotykistössä pataljoona vastaa patteristoa. Prikaatin taistelua tukeva kenttätykistörykmentti koostuu kahdesta patteristosta. Suomalaiseen sodan ajan jääkäripataljoonaan kuuluu pataljoonan komentaja, esikunta, esikunta- ja viestikomppania, kranaatinheitinkomppania, kolme jääkärikomppaniaa ja huoltokomppania, miesvahvuuden ollessa noin 750 sotilasta.
Luettelo jääkäreistä P
() oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat merikapteeni John Petrell ja Charlotta Svendelin. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Olga Aurora Södersundin kanssa. Petrell kävi kansakoulun ja kaksi luokkaa lyseota. Hän ryhtyi merimieheksi ja suoritti Oulun merikoulussa aliperämiehentutkinnon vuonna 1908 ja perämiehentutkinnon vuonna 1909 sekä kauppalaivurintutkinnon Vaasan merikoulussa vuonna 1914. Hän työskenteli maailmansodan alussa päällikkönä purjelaiva Lillyssä, joka oli sodan puhjettua Flensburgin satamassa, jolloin sen miehistö tuli internoiduksi. Petrell kumminkin pääsi vapaaksi koska liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n konekiväärikomppaniaan 27. syyskuuta 1915. Hän pyrki vapaaehtoisena perusteilla olevaan Jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka Jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella, josta hänet siirrettiin 18. joulukuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin Saksaan. Takaisin Suomeen Petrell palasi sisällissodan jälkeen elokuussa 1918 ja työskenteli sen jälkeen useiden moottori- ja purjelaivojen päällikkönä, viimeisimpänä vuodesta 1934 alkaen purjelaiva Baudissa. Hänet haudattiin Sönderborgiin Tanskaan. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.