Nummijärvi (Lohja)
Järven pinta-ala on 150 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee kallioisen ylänköalueen kalliomurrosten pohjalla ja murrokset tekevät järvestä mutkikkaan ja sokkeloisen. Suurin järvenselkä on Torpinselkä, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvenselältä työntyy länteen kolme pientä lahtea Kortsuonlahti, Kakarlahti ja Ruisniemenlahti. Muu osa järveä muodostuu pitkistä lahdista ja saarien ja niemien väleistä. Järven eri osia yhdistää toisiinsa salmi, joka jää Äijänniemen ja Numijärven kylältä kurottavan niemen väliin. Se on vain hieman yli 200 metriä leveä ja jakaa järven kahteen erilaiseen osaan. Eteläosa haarautuu salmelta kolmeen suuntaan. Kaakon suunnassa sijaitsee Kylänlahti, josta haarautuu etelään Herniemenlahti. Salmesta etelään sijaitsee leveä Harakorvenlahti, jonka lahdensuu on vain 75 metriä leveä. Lounaaseen työntyy Raatosaaren taakse kapea lahti, jossa sijaitsee järven luusua.
Näsijärvi
Muinais-Näsijärvi kuroutui maankohoamisen seurauksena Itämerestä sen Ancylus-vaiheessa erilliseksi järveksi noin 9 000 vuotta sitten (ajankohdaksi on ehdotettu myös 6400–6200 eaa. tai 8 000 vuotta sitten ). Kuroutumiskohta oli Alavuden Sampsalammen kohdalla, jossa virtasi aluksi hyvin lyhyt Perämereen laskeva joenuoma. Muinais-Näsijärvi oli nykyistä Näsijärveä huomattavasti suurempi, vaikka sen vedenpinta oli Tampereella noin 5 metriä alempana kuin se on nykyään . Maankohoamisen takia lasku-uoma piteni meren peräännyttyä kauemmaksi ja muinainen lasku-uoma haki maastosta Lapuanjoen nykyäänkin käyttämän reitin. Perämerellä tapahtuvan nopeamman maankohoamisen vuoksi Näsijärven luoteispää kohosi nopeammin kuin järven eteläpää, jolloin järvialtaan pohja kallistui kohti etelää. Jatkuvan kallistumisen vuoksi järven vedenpinta kohosi kaiken aikaa ja se aiheutti järven eteläpäässä hitaan tulvan, joka on nostanut vedenpintaa Tampereella yhteensä 8 metriä. Kun noin 7 500 vuotta sitten (on myös ehdotettu 5600 eaa., 5 000 vuotta sitten tai 6 500 vuotta sitten ) järven vesi oli kohonut 3 metriä nykypinnan yläpuolelle, murtautui vesi Pyynikinharjun matalimman kohdan yli ja valloilleen päässeet vedet puhdistivat harjun löyhään maaperään leveän uoman ja uursivat uoman keskelle kivisen Tammerkosken. Tammerkosken vesi laski Pyhäjärveen, joka laski nykyistä Kokemäenjoen käyttämää lyhyttä alkureittiä pitkin suoraan Selkämereen. Näsijärven vedenpinta aleni samalla muutaman metrin, joka riitti kuivattamaan pohjoisessa Lapuanjoen luusuassa sen laskukynnyksen. Näin oli Näsijärven laskusuunta vaihtunut Perämereltä Selkämerelle yhden kevään aikana ja järven vanhaan luusuaan siirtyi Pispalan vedenjakaja Suomenselän vedenjakajaksi.