Satakunnan ryhmä
Satakunnan ryhmän järjestämistyö alkoi 15. helmikuuta 1918, mutta varsinainen perustaminen aloitettiin 20. helmikuuta eversti Linderin ryhmän komentajaksi nimittämisen jälkeen. Tätä tehtävää varten oli Linderillä aluksi käytettävinään 12 Saksassa koulutettua jääkäriä, 2500 kivääriä ja 12 konekivääriä. Ryhmä oli tarkoitus koota suojeluskuntajoukoista ja kouluttaa Kankaanpäässä, Ikaalisissa ja Parkanossa. Tosin Parkano ja Ikaalinen oli sitä ennen vallattava viholliselta jo olemassa olevilla hajanaisilla joukoilla. Sotatoimet aloitettiinkin 600 miehen voimin ja tuloksena oli Lavian ja Ikaalisen valtaaminen. Asevelvollisuuskutsuntojen alettua 26. helmikuuta 1918 ryhmä sai vähitellen kaipaamiaan täydennyksiä. Nämä väenotot eivät kuitenkaan tyydyttäneet Linderiä ja hän joutuikin pyytämään lisäjoukkoja päämajasta, joka toimittikin hänelle runsaasti joukkoja Vaasan ja Oulun piireistä. Näiden joukkojen lisäksi alkoi ryhmä saada lisäjoukkoja lähipitäjistä. Ennen Tamperetta vastaan aloitettua hyökkäystä olikin Linder saanut ryhmänsä koottua jotensakin taistelukuntoiseksi.
Matti Kauppinen
Merkittävimmän elämäntyönsä Kauppinen teki Satakunnan Museossa. Hän oli mukana museon vuonna 1888 perustaneen Porin Historiallisen Seuran toiminnassa ja sen kokoelmia säilytettiin ensimmäisen kahden vuoden ajan Kauppisen kotitalossa. Hän toimi aluksi muinaisesineiden kerääjänä kartuttaen museon kokoelmia eri puolille Satakuntaa sekä myös Etelä-Pohjanmaalle tekemillään retkillä. Kauppinen keräsi esineistöä stipendiaatteina toimineiden opiskelijoiden lisäksi myös Suomen merkittävimpiin muinaisesineiden keräilijöihin lukeutuneen Aleksander Winterin kanssa. Satakunnan Museon johtajaksi hänet valittiin vuonna 1896. Kauppisen aikana museon kokoelmat laajenivat noin 10 000:lla esineellä. Kun hän lopetti museonjohtajan tehtävät 87-vuotiaana vuonna 1930, oli Satakunnan Museon kokoelmissa noin 14 400 muinaisesinettä.