Neuvostoliitto
Alkuperäinen Neuvostoliitto käsitti Venäjän, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Transkaukasian neuvostotasavallat. Myöhemmin Venäjän SFNT:stä irrotettiin Kazahstanin ja Kirgiisien autonomiset neuvostotasavallat, joista tuli omia tasavaltojansa Neuvostoliiton sisällä. Vuonna 1925 Neuvostoliittoon liittyivät rauhanomaisesti Turkmenistan ja Uzbekistan, josta vuonna 1929 erotettiin Tadžikistan. Vuonna 1936 Transkaukasia jaettiin Armenian, Azerbaidžanin ja Gruusian tasavaltojen kesken. Vuonna 1940 perustettiin Itä-Karjalaan Karjalais-Suomalainen SNT, johon liitettiin osa Suomelta talvisodassa valloitetuista alueista. Se oli alkuun oma tasavaltansa, mutta se liitettiin 1956 Venäjän SFNT:aan ja alennettiin Karjalan autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi.
Gurbanguly Berdimuhamedow
Berdymuhamedov on muuttanut Nijazovin "neutraalisuuspolitiikkaa", joka tosiasiassa tiesi maan lähes täydellistä sulkeutumista ulkomaailmalta, ja on pyrkinyt aktiivisempaan vuorovaikutukseen Venäjän ja länsimaiden kanssa. Ašgabatiin tehtiin vilkkaasti diplomaattisia vierailuja ulkomaiden edustajien saapuessa tervehtimään maan uutta presidenttiä. Voittajaksi selviytyi ilmeisesti Venäjä, joka sopi 12. toukokuuta 2007 Türkmenbaşyssa suunnitelmista rakentaa Kaspianmeren kiertävä kaasuputki Kazakstanin kautta Venäjälle. Tosin myös Yhdysvaltain sponsoroimalla Venäjän ohittavalla Trans-Kaspia-kaasuputkihankkeella on edelleen mahdollisuuksia toteutua.