Puna-armeijan hyökkäys Georgiaan
Puna-armeijan hyökkäys Georgiaan (), myös Neuvosto-Venäjän–Georgian sota (, ) oli neuvosto-Venäjän puna-armeijan Georgian demokraattista tasavaltaa vastaan kohdistama sotilaallinen hyökkäys, joka käytiin 15. helmikuuta – 17. maaliskuuta 1921. Hyökkäyksen tarkoituksena oli kaataa Georgian sosiaalidemokraattisen puolueen menševikkihallitus ja tuoda maahan bolševikkihallinto. Konflikti johtui Neuvosto-Venäjän laajentumispolitiikasta, jonka tavoitteena oli saada takaisin hallintaan ensimmäisen maailmansodan tapahtumiin saakka Venäjän keisarikuntaan kuuluneet alueet, sekä Venäjälle siirtyneiden georgialaisten bolševikkien vallankumouspyrkimyksistä. Bolševikeilla ei Georgiassa ollut tarpeeksi tukea, että he olisivat voineet nousta valtaan ilman ulkomaiden apua.
Etelä-Ossetian konflikti
1980-luvun loppupuolella Georgian sosialistisessa liittotasavallassa noussut nationalismi ja maan siirtyminen kohti itsenäisyyttä alkoivat herättää vastustusta Ossetian nationalistisessa organisaatiossa, Ademon Nykhasissa. Organisaatio vaati suurempaa itsenäisyyttä ja lopulta yhdistämistä Venäjälle kuuluvaan Pohjois-Ossetiaan. 10. marraskuuta 1989 Etelä-Ossetian korkein neuvosto hyväksyi päätöksen, jolla Etelä-Ossetia yhdistettäisiin Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan kuuluvaan Pohjois-Ossetian autonomiseen sosialistiseen neuvostotasavaltaan. Päivää myöhemmin Georgian korkein neuvosto kumosi päätöksen. 23. marraskuuta tuhannet georgialaiset nationalistit marssivat Zviad Gamsakhurdian ja muiden opposition johtajien johtamina Etelä-Ossetian pääkaupunkiin Tskhinvaliin pitämään kokousta. Ossetialaiset tukkivat tien ja Puna-armeijan väliintulo esti kahden mielenosoituksen yhteenoton. Puna-armeijan komentajat saivat Georgian mielenosoittajat kääntymään takaisin. Myöhemmissä georgialaisten ja ossetialaisten yhteenotoissa kuitenkin haavoittui useita ihmisiä.