IQ and the Wealth of Nations
Kirja sisältää mittaustuloksia tai arvioita, jotka Vanhasen ja Lynnin mukaan edustavat kansakuntien keskimääräistä älykkyysosamäärää, ja johtopäätöksen, että maan keskimääräinen älykkyysosamäärä ja bruttokansantuote henkeä kohti korreloivat kertoimella 0,82. Tutkimuksessa käytettyjä tilastollisia menetelmiä ja aineistoa on kritisoitu jyrkästi. Kirja on saanut myös kiitosta joidenkin älykkyystutkijoiden, esimerkiksi J. Philippe Rushtonin taholta.
Tiedevastaisuus
Yksi luontoa ja kasvatusta koskeva debatti on käyty ihmisen älykkyydestä. Rodulliset älykkyyserot on aihe, jossa ympäristötekijöillä on selitetty olevan suuri osuus ja väittämän mukaan korjaamalla ympäristötekijöitä kyetään ryhmien osoittamia eroja kaventamaan. Tutkija Charles Murrayn mukaan ei kuitenkaan tiedetä kuinka ympäristötekijöitä muuttamalla ryhmien väliset erot kyettäisiin poistamaan. Tutkija Bruce Lahn on löytänyt aivojen kasvuun ja älykkyyteen vaikuttavia geenejä, joita ei kaikilla ihmisroduilla ole samassa määrin. Saharan eteläpuolella elävällä negridisellä rodulla tietty geeni ei ole yleinen. Vuonna 2017 on löydetty 52 ihmisen älykkyyteen vaikuttavaa geeniä. Tieteellisesti on osoitettu 4-vuotiailla lapsilla että kyky arvioida määriä on synnynnäinen ominaisuus, joka vaikuttaa matemaattiseen kyvykkyyteen myöhemmin elämässä. Aikaisemmin ajateltiin että matemaattiset taidot ovat kulttuurisia ja kieleen sidottuja ja että taitojen oppimisessa kestäisi useita vuosia.