Parkanonjärvi
Pohjois-etelä-suuntainen järvi on 7,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 470 hehtaaria. Se on syntynyt kallioperän murrokseen muodostuneeseen maaperän painaumaan. Järvessä on kaksi laajempaa järviallasta, joita erottaa toisistaan Salminniemen kohdalla Alasensalmi. Se on kapeimmillaan noin 120 metriä leveä ja paikoin vain 0,5 metriä syvä. Pohjoinen järviallas on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannoille ulottuvat Parkanon keskustan laita-alueet. Eteläinen järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Parkanonjärven rantoihin rajautuvat yleensä pellot lukuun ottamatta seitsemää lyhyttä metsäistä rantaosuutta.
Matkuslampi (Parkano)
Vanhoissa Parkanon tai Kihniön pitäjänkartoissa (tehtiin yleensä 1840–1870-luvuilla) Matkuslampi on piirrettu näkyviin ja merkitty samannimisenä kuin se on nykyäänkin. Kuivaston maatila on silloin sijainnut nykyisellä paikallaan, vaikka peltoala olikin vielä pieni. Lampeen laski oja, joka sai alkuunsa "Hongaslammesta", joka oli tuolloin suuri järvi. Liesilampi oli tuolloin vielä laskuojaton suolampare. Vääräjoen rantaniittyjä käytettiin heinäntekoon ja siksi kartassa ne on varattu Kuivasjärven kylälle. Kuivasjärven länsirantaa seuratsi tie, joka kääntyi lievästi Matkuslammen kohdalla ja jatkoi nykyiselle Jylhänkylän suuntaan.