Viron kieli
Suomen murteista lähimpänä viroa ovat lounaismurteet. Nykyteorian valossa itämerenkantasuomen eteläisestä murteesta muotoutuivat suomen lounaismurteet ja viron kieli, ja suomen lounaismurteet ja viron kieli erkanivat toisistaan lopullisesti vasta 1200-luvulla.
Virolaiset
Virolaiset (, vanha vironkielinen nimi "maarahvas") ovat toiseksi suurin itämerensuomalainen kansa. Virolaiset puhuvat suomalais-ugrilaisten kielten yhteen päähaaraan, itämerensuomalaisiin kieliin kuuluvaa viroa, joka jakaantuu pohjois- ja etelämurteisiin (joskus myös koillisrannikon murre erotetaan kolmanneksi päämurteeksi). Kirjakieli perustuu pohjoismurteeseen, ja sitä kirjoitetaan latinalaisilla kirjaimilla; etelämurteilla on ollut oma kirjakielen perinteensä, jota nykyään jatkaa etenkin võron ja setukaismurteen kirjallinen viljely. Viime vuosisatojen ajan tärkein uskonto virolaisten keskuudessa on ollut evankelis-luterilaisuus, mutta Kaakkois-Viron setukaiset ovat vanhastaan olleet ortodokseja.