Irakin–Iranin sota
Irakin–Iranin sota käytiin 22. syyskuuta 1980 – 20. elokuuta 1988. Irakin johtaja Saddam Hussein aloitti sodan Irania vastaan, koska hän halusi vallata vallankumouksen heikentämältä Iranilta Khūzestānin öljykenttiä ja Shatt al-Arabin vesiväylän.
Irakin–Iranin sota
Iran ilmoitti Irakin käyttävän kemiallisia pommeja Susangerdia vastaan marraskuussa 1980. Irak kehitti sodan edetessä kyvyn tuottaa taistelukaasuja muun muassa monien länsimaalaisten yritysten turvin. Apua kemiallisten aseiden tuotantoon tuli Irakiin Länsi-Saksasta, Ranskasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Yhdysvalloista sekä monesta muusta maasta. Alussa Irak osti suuria määriä taistelukaasujen tuotantoon tarvittavia aineita ulkomailta, mutta hankki ja kehitti myöhemmin kyvyn tuottaa niitä itse. Irak käytti suuremmassa mitassa kemiallisia aseita ensi kertaa Haj Omranissa heinä–elokuussa 1983 Iranin operaatio Aamunkoitto 2:ta vastaan vaatimattomin menestyksin. Tällöin irakilaiset ampuivat ilmaa raskaampaa sinappikaasua vuoren huipulle, josta kaasu valui hyökkäävien iranilaisten päälle.