Islam
Islam jakautuu kahteen pääsuuntaukseen, sunnalaisuuteen ja šiialaisuuteen, joiden sisällä puolestaan on erilaisia koulukuntia ja lahkoja. Lisäksi on ahmadiyyalaisia, ibadilaisia ja druuseja. Sufilaisuus on mystiikkaa korostava islamin suuntaus, jonka seuraajia löytyy niin šiialaisten kuin sunnien joukosta.
Nykyajan poliittiset radikaali-islamilaiset eli islamistiset liikkeet ja aseelliset ryhmät nojaavat pääasiassa fundamentalistisiin islamilaisiin suuntauksiin kuten wahhabismiin eli salafi-suuntaukseen tai intialaisen deobandi-koulukunnan opetuksiin. Tärkeänä periaatteena näissä suuntauksissa on käsite "jihad" (”pyrkimys johonkin”). Jihad on sekä henkistä kilvoittelua ihmisen sisäistä pahuutta vastaan että islamin puolustamista fyysisellä väkivallalla (ks. esim. Koraani, Suura 9:5), ja se on perinteisesti tulkittu myös pyhäksi sodaksi islamin levittämiseksi. Moderneissa maltillisemmissa tulkinnoissa aseellinen jihad tulkitaan kuitenkin oikeutetuksi vain puollustustarkoituksessa.
Hausat
Hausojen historiaa ovat leimanneet useat eri kaupunkivaltiot. Ensimmäiset hausojen asutuskeskukset syntyivät 1000-1100–luvuilla ja vuoteen 1350 mennessä niistä oli muodostunut Kanon, Katsinan, Zamfaran, Gobirin, Kebbin ja Zazzaun kaupunkivaltiot. Kaupunkeihin kulki tärkeitä kauppareittejä pohjoisesta ja 1400-luvulle tultaessa alue tuli tunnetuksi vaatteiden kudonnasta ja värjäyksestä. Vuonna 1804 alkupuolella fulanitaustainen muslimi Usman dan Fodio julisti jihadin itsenäisiä hausahallitsijoita vastaan kukistaen nämä. Näin muodostui Sokoton kalifaatti, joka saavutti suurimmat alueensa 1830-luvulla. Britit kukistivat Sokoton vuoteen 1903 mennessä ja Nigeriasta tuli heidän siirtomaansa. Kuitenkin näihin päiviin saakka hausojen yläluokan jäsenet ovat tavallisesti taustaltaan fulaneja.