Suomi
Kasvillisuusvyöhykkeistä suurin osa Suomea kuuluu boreaaliseen vyöhykkeeseen eli pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen. Vain maan eteläisin rannikkoseutu kuuluu havu- ja lehtimetsävyöhykkeen vaihettumisalueeseen, hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Tämä vaihettumisvyöhyke luetaan välillä havumetsiin, välillä lauhkeisiin lehtimetsiin kuuluvaksi, riippuen tietolähteestä. Suomen pohjoisimmat osat edustavat jo havumetsävyöhykkeen ja tundran vaihettumisaluetta.
Satakunnan maakunta
Kasvitieteilijä, professori Viljo Kujalan esittämän kasvillisuusaluejaon mukaan Satakunta kuuluu pääosin Lounais-Suomeen, mutta koillisosaltaan Suomenselän vedenjakaja-alueeseen. Varsinkin Kankaanpään, Honkajoen ja Karvian seuduilla soiden osuus maapinta-alasta on suuri. Suot ovat tyypiltään keidas- eli kohosoita, joissa suon pinta kohoaa rahkasammalen muodostaessa turvetta. Puulajeista Satakunnan alueella kulkevat saarnen, vuorijalavan ja vaahteran luontaisen esiintymisalueen pohjoisrajat.