Suomalainen musiikki
”Suomen musiikin isäksi” kutsutaan varhaisromantiikkaa edustanutta Fredrik Paciusta, jonka tunnetuin sävellys on Suomen kansallislaulu Maamme. 1800-luvun puolestavälistä aina toiseen maailmansotaan asti taidemusiikkia hallitsi myöhäisromantiikka, varsinkin kansallisromantiikka, keulahahmonaan Jean Sibelius.
Pianokonsertto
Romantiikan tyylikaudella pianokonserton rakenne alkoi erota klassismin kaavamaisesta kolmiosaisesta muodosta. Pianotaituruuden kukoistaessa säveltäjät alkoivat kirjoittaa hyvin vaativia konserttoja. Johannes Brahms rikkoi perinteistä kaavaa lisäämällä toiseen pianokonserttoonsa neljännen osan. Brahmsin pianokonsertot olivat pituudeltaan sinfonian mittaisia ja raskaasti soitinnettuja. Franz Liszt rikkoi vanhat rakenteet kokonaan siirtyessään sarjamaiseen muotoon. Hänen pianokonserttonsa ovat lyhyitä ja käytännössä yksiosaisia. Sergei Rahmaninovin pianokonsertot ovat luultavasti myöhäisromantiikan esitetyimpiä pianokonserttoja.