Nakkila
Nykyisen Nakkilan vaiheilla Kokemäenjoen varrella asuttiin varmasti jo 1300-luvulla. Talon nimi Nakkla, josta kuntakin on nimensä saanut, esiintyy asiakirjoissa 1400-luvulla jo muodossa "Nakkila" eli ruotsiksi "Nackeby". Nimen alkujuurta ei tiedetä varmuudella. Ruotsiin perustuva selitys nojaa nimiin "Nacke" tai "Nackböle", joita esiintyy ruotsalaisilla alueilla. Jos nimen taustalla on suomalainen sana, voidaan käyttää selityksenä sanaa "nakka", jolla on tekemistä sepäntöiden kanssa. Nakka tarkoitti "vasaraa" tai "pulttia". 1400-luvuilla esiintyy Vehmaalla ja Paimiossa nimi "Nakka", jossa Paimiossa sepäntöitä teki seppä Olli. Satakunnassa talon nimi kirjoitettiin myös muodossa "Nakkala".
Kauppi
Kaupunginosa on saanut nimensä Näsijärveen laskevan Kaupinojan mukaan. Tämä luonnonoja esiintyy vuoden 1826 kartassa nimellä "Kaupinåja". Alueella on myös jyrkkärinteinen Kaupinmäki. Kauppi-nimistä on esitetty kaksi vaihtoehtoista selitystä. Toisaalta se voidaan johtaa roomalaiskatolisesta miehennimestä Jacobus, joka oli hyvin yleinen 1500- ja 1600-luvuilta peräisin olevissa kirjallisissa lähteissä. Toisaalta taustalla voi olla yleisnimi "kauppi" 'kaupustelija, kulkukauppias'. Messukylän Takahuhdin kylästä mainitaan vuoden 1540 maakirjassa Suomalan eli Kauppilan talo, jota isännöi tuolloin Peder Cauppilan. Kaupin alue liitettiin Tampereen kaupunkiin Hatanpään kartanon kaupan yhteydessä vuonna 1913, ja ensimmäinen asemakaava valmistui alueelle 1950-luvulla. Kaupunginosan itärajalla oleva Toimelankatu on nimetty Takahuhdin kylän Irjalan talosta lohkaistun, Näsijärven rannassa sijaitsevan Toimelan huvilatilan mukaan.