Venäjän maantiede
Läntinen Venäjä kuuluu pääasiassa Itä-Euroopan tasankoon, joka on maailman suurimpia alankoalueita. Se levittäytyy Venäjän länsirajalta Uralvuorille ja Pohjoiselta jäämereltä Kaukasukselle. Noin puolet alueesta on alankoa, ja korkein kohta sijaitsee Moskovan pohjoispuolella Valdain ylängöllä 343 metrissä. Moskovan eteläpuolella maastossa vuorottelevat jokilaaksot ja niitä erottavat kukkulat, kuten Keski-Venäjän ylänkö, joka erottaa Dneprin laakson Oka- ja Donjokien alueesta. Volgan itäpuolella leviää laaja Kaspian syvänkö, joka on matalimmillaan 25 metriä merenpinnan alapuolella. Itä-Euroopan tasanko ulottuu etelässä Kaukasuksen juurille. Vuorten harja muodostaa Venäjän rajan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Venäjän puolella on 5 642 metriä korkea Elbrus, joka on Euroopan korkein vuori.
Arlberg
Arlberg on vuorijono Alpeilla, Itävallan Tirolin ja Vorarlbergin välissä. Sen rinteillä on tunnettuja laskettelukeskuksia, muun muassa St. Anton, Lech, Zürs, Stuben ja St. Christoph. Vaikka Arlberg kuulostaa vuoren nimeltä (saksan sana berg tarkoittaa vuorta), minkään yksittäisen huipun nimi ei ole Arlberg. Tämän vuorijonon nimi tulee "Bergföhren"-puista, eli vuorimännyistä, joita tirolilaiset sanovat "Arl"-puiksi. Niitä kasvaa tämän seudun vuorten rinteillä. Korkein huippu on Valluga, 2811 metriä merenpinnan yläpuolella.