Hangon rata
Hangon rata on alkuaan osa Hyvinkään ja Hangon välistä rataa. Se on Suomen ensimmäinen yksityisin varoin rakennettu rautatie. Se valmistui vuonna 1873, ja sen rakentamisen rahoittivat pietarilaiset liikemiehet. Hankkeen etuna nähtiin Hangon edullinen sijainti talvisatamana, joka pysyi pitkään jäätymättömänä ja mahdollisti siten ulkomaankaupan talviaikanakin. Toiminta osoittautui kuitenkin tappiolliseksi ja rata päätyi valtion omistukseen parin vuoden kuluttua.
Hangon sopimus
Neuvosto-Venäjä oli 3. maaliskuuta 1918 allekirjoittanut Brest-Litovskin rauhansopimuksen, joka velvoitti sen vetämään joukkonsa pois Suomesta ja jätti Saksalle vapaat kädet Suomen alueella. Sopimus ratifioitiin 16. maaliskuuta. Venäjän Itämeren-laivaston uusi komentaja, amiraali Aleksei Štšasnyi sai määräyksen evakuoida laivaston alukset Helsingistä Kronstadtiin, mutta jäätilanteen ja laivojen huonon kunnon vuoksi ”Itämeren laivaston jäämarssina” tunnettu evakuointi viivästyi. Samaan aikaan Saksa päätti Suomen valkoisen hallituksen eli Vaasan senaatin esittämän avunpyynnön nojalla lähettää joukkojaan tukemaan valkoisia sisällissodassa. Kenraali Rüdiger von der Goltzin komentama 10 000 miehen vahvuinen Itämeren divisioona nousi maihin Hangossa 3. huhtikuuta ja valmistautui etenemään kohti punaisten pääkaupunkia Helsinkiä. Kaikkia Hangossa olleita venäläisiä sota-aluksia ei oltu ehditty evakuoimaan ja kaksi talviteloilla olleista sukellusveneistä jouduttiin kiireessä räjäyttämään Hangon satamassa, jotta ne eivät olisi jääneet saksalaisten käsiin. Joukko pienempiä aluksia päätyi saksalaisille.