Bysantin valtakunta
Bysantin valtakunnan loppu koitti vuonna 1453. 2. huhtikuuta osmanien sulttaani Mehmed II aloitti Konstantinopolin piirityksen, jota kesti melkein kaksi kuukautta. Keisari lähetti avunpyyntöjä länteen, mutta apua ei tullut. Bysantin valtakunta kukistui lopullisesti 29. toukokuuta, kun osmanit valtasivat kaupungin rynnäköllä. Viimeinen keisari Konstantinos XI Palaiologos kaatui taistelussa turkkilaisia vastaan. Bysantin viimeinen eurooppalainen osa Morean despotaatti kukistui vuonna 1460 Mistran valtauksen myötä. Osmanit valtasivat valtakunnan viimeisetkin rippeet, kun Trebizondin keisarikunta kukistui vuonna 1461.
Keskiajan tiede
Huomattavaa kuitenkin on, että Bysantissa oli omaksuttu muun Euroopan tapaan kristinusko. Platonin akatemia tuli siksi vuonna 529 lopetetuksi pakanallisena laitoksena. Joskus akatemian toiminnan päättymistä saatetaan pitää rajaviivana keskiajan alun ja myöhäisantiikin lopun välillä. Päätöksen akatemian sulkemisesta teki keisari Justinianus I. Vuosi 529 on länsimaisen oikeustieteen historian yksi merkkipaalu, sillä sinä vuonna "Corpus iuris civilis" -lakikokoelman ensimmäisen osan kokoaminen tuli päätökseen. Justianus I:n koottavaksi määräämät muut osat valmistuivat seuraavan viiden vuoden aikana. Lakikokoelma on nykyisen länsimaisen oikeusjärjestelmän perusta. Yhtä lailla Justianus muistetaan määräyksestään rakentaa Hagia Sofian kirkko silloisen Konstantinopolin kaupunkiin.