Suomen talous
Valtion velka laski vuonna 2006 noin 59 miljardiin euroon eli 35,1 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Laman jälkeen sen osuus kävi huipussaan vuonna 1996, jolloin se oli 67 %. Vuodesta 2008 velan määrä on kasvanut, vuonna 2012 se oli noin 84 miljardia euroa eli 43,6 % bruttokansantuotteesta. Julkisyhteisöjen velka (EDP) oli vuonna 2013 arviolta 110,2 miljardia euroa eli 57 % bruttokansantuotteesta. Kehitysapua varten Suomi budjetoi vuonna 2016 yhteensä 809 miljoonaa euroa eli 0,38 prosenttia bruttokansantuotteesta.
Vaalikauden 2015–2019 eduskunta
Perjantaina 8. toukokuuta hallitusohjelman taloudelliseksi perusteeksi sovittiin valtiovarainministeriön virkamiesten ennuste. Sen mukaan Suomen odotettavissa oleva lähivuosien talouskasvu on noin 1 prosentin luokkaa. Velkasuhteen kasvun lopettamiseksi julkista talouden meno–tulo-tasapainoa tulee parantaa 6 miljardia euroa vuoteen 2019 mennessä. Leikkauksista 4 miljardia tulisi valtiontalouteen ja 2 kuntatalouteen. Valtiontalouden leikkaukset tulee tehdä lähinnä menoja leikkaamalla, koska työllisyyssyistä kokonaisverotusta ei voi lisätä. Kuntataloudessa osa leikkauksista voidaan hoitaa vähentämällä kuntien velvoitteita. Tavoitteena myös kuntien osalta on, että kunnallisverotusta ei tarvitsisi nostaa. Neuvotteluissa sovittiin, että kokonaisveroastetta ei nosteta. Viikonloppuna puolueet toimivat lähinnä keskenään muiden muassa valiten edustajiaan työryhmiin.