Bysantin ja osmanien sodat
Bysantin ja osmanien väliset sodat olivat Bysantin valtakunnan ja turkkilaisten osmanien vuosina 1265–1453 käymiä sotia. Bysantin valtakunnan olemassaolo päättyi, kun osmanit valtasivat Konstantinopolin vuonna 1453.
Asparuh
Onglosiin saapuneet bulgaarit olivat todennäköisesti menettäneet suuren osan karjastaan ja karjan laidunalueet. Näinpä he turvautuivat ryöstelemään tuolloin Bysantin valtakunnan hallussa olleita alueita. Konstantinopoli oli tuolloin muslimien piirittämä ja keisari joutui ehkä maksamaan suojelurahaa bulgaareille. Bulgaarien ryöstöretket lakkasivat joksikin aikaa, mutta jatkuivat taas vuoden 678 jälkeen, ehkäpä koska Konstantinos IV ei enää maksanut bulgaareille hänen voitettuaan arabit. Vuonna 680 tai 681 Konstantinos IV johti armeijansa bulgaareja vastaan. Sotaretki epäonnistui ja Bysantin joukot voitettiin verisesti näiden yrittäessä palata takaisin. Konstantinos solmi vuonna 681 rauhan Asparuhin bulgaarien kanssa tunnustaen näiden aseman Dobrudzhassa, sekä Tonavan ja Balkanvuorten välillä. Bysantin valtakunta suostui myös maksamaan vuosittaista suojelurahaa bulgaareille. Konstantinoksen poika Justinianus II johti Bysantin armeijan bulgaareja vastaan kahteen otteeseen vuosina 688 ja 689, mutta myös nämä sotaretket päättyivät tappioon. Asparuh sai ilmeisesti sittemmin surmansa ehkä kasaareja vastaan taistellessaan vuoden 700 paikkeilla. Osa tutkijoista pitää Asparuhia seurannutta kaani Terveliä Asparuhin poikana.