Sortovuodet
Ensimmäisellä sortokaudella muun muassa kerättiin Suuri adressi ja perustettiin vastarintajärjestö Kagaali, joka järjesti kutsuntalakkoja. Toisella sortokaudella annettiin yhdenvertaisuuslaki, joka antoi maassa asuville venäläisille oikeuden hakea virkoja ilman Suomen kansalaisuutta, sekä käynnistettiin jääkäriliike. Sortokausi päättyi Venäjän vallankumoukseen.
Toinen sortokausi
Toisen sortokauden aikana Suomalaisen kansallispuolueen kannatus väheni voimakkaasti, ollen v. 1909 199 920 ääntä ja 48 edustajaa, pudoten v. 1916 139 111 ääneen ja 33 edustajaan.