Sfinksi
Sfinksi (kreikan sanasta Σφιγξ "sphinx", ’kuristaja’) on taiteessa ja mytologiassa kuvattu ihmispäinen leijona tai hirviö, jolla on joskus myös siivet. Ensimmäiset tunnetut sfinksiveistokset valmistettiin muinaisessa Egyptissä. Egyptiläinen sfinksi kuvasi yleensä faaraon tai muun tärkeän henkilön kasvoja, sekä leijonan ruumista, jolla pyrittiin korostamaan patsaan esittämän henkilön voimaa ja mahtia. Myöhemmin kreikkalaiset omaksuivat sfinksin osaksi tarustoaan. Heidän sfinksinsä oli yleensä naispuolinen. Sfinksejä löytyy myös Mykenen, Assyrian, Persian ja Foinikian kuvataiteesta ja kuvanveistosta.
Delfoi
Apollonille omistettu Delfoin oraakkeli kukoisti erityisesti arkaaisella ajalla 500-luvulla eaa. Se teki Delfoista koko antiikin Kreikan uskonnollisen keskuksen ja muutoin hajanaisten kreikkalaisten kaupunkivaltioiden yhteyden symbolin. Oraakkeli toimi poliittisena ja uskonnollisena neuvonantajana, ja sekaantui usein mm. kreikkalaisten kaupunkien käymiin sotiin. Myös Delfoin hallinnasta käytiin useita sotia, niin kutsuttuja pyhiä sotia 500–300-luvuilla eaa. Ensimmäisen pyhän sodan 600–586 eaa. seurauksena Delfoin hallinta siirtyi amfiktyoniliitolle, joka koostui aluksi 12 kreikkalaisesta kaupunkivaltiosta, mukaan lukien Ateena ja Sparta. 500-luvun alkupuolella eaa. perustettiin Python kisat, jotka muodostuivat Kreikan toiseksi tärkeimmiksi panhelleenisiksi kisoiksi Olympian kisojen jälkeen. Niitä vietettiin joka neljäs vuosi (alun perin joka kahdeksas vuosi) Python-hirviön muistoksi, ja niihin kuului urheilu- ja näytelmäkisoja.