Naisten äänioikeus
Uusi-Seelanti antoi ensimmäisenä naisille äänioikeuden vuonna 1893. Australiassa myönnettiin vuonna 1902 rajoitettu äänioikeus ja vaalikelpoisuus, jotka kuitenkin koskivat vain valkoista väestöä.
Argentiinan historia
Sodan jälkeen Juan Perón voitti presidentinvaalit 1946. Hän lupasi työläisille korkeammat palkat ja sosiaaliturvaa. Perónin politiikassa ensisijalla oli työllisyyden ylläpito, ja ammattiyhdistysten laajentaminen. Vuoden 1947 ensimmäinen viisivuotissuunnitelma perustui kansallistetun teollisuuden tuomaan kasvuun. Perónia on arvosteltu siitä, että hän laiminlöi maataloutta ja käynnisti palkankorotuksilla inflaation. Perónin vaimo, "Evitaksi" kutsuttu Eva Perón pantiin vastuuseen suhteista työväkeen. Evitasta tuli miltei pyhimys Argentiinassa. Hän perusti useita köyhien avustusohjelmia ja työskenteli ahkerasti myös naisten aseman parantamiseksi. Argentiinan naiset saivat äänioikeuden vuonna 1947. Useat natsit pakenivat sodan päätyttyä Perónin Argentiinaan. Vuonna 1949 säädettiin uusi perustuslaki, joka vahvisti presidentin valtaa. Perónin tukijoiden hallitsema kongressi sääti lain, joka kielsi presidentin arvostelemisen. Vuonna 1951 Perón valittiin uudelleen presidentiksi suurella enemmistöllä. Hänen vaimonsa kuoli syöpään 1952, jonka jälkeen Perónin suosio alkoi hiipua.
Kesäkuussa 1955 laivasto yritti vallankaappausta, mutta uskolliseksi jäänyt armeija kukisti sen. Syyskuussa kaikki puolustushaarat nousivat kuitenkin yhdessä kapinaan ja kolmipäiväisissä taisteluissa kuoli tuhansia. Perón pakeni paraguaylaisella sotalaivalla maasta ja asettui Espanjaan. Vuoden 1853 Yhdysvaltain malliin perustuva perustuslaki palautettiin voimaan.