Muhammad Ali Jinnah
Jinnahin uskonnollisuus on aina ollut kiistelyiden ja väittelyiden kohteena, varsinkin kun kyse on Intian muslimiliikkeen johtajasta. Jinnah ei ollut mitenkään harras muslimi, vaan pukeutui lähinnä eurooppalaisiin pukuihin ja puhui englantia enemmän kuin äidinkieltään gudžaratia. Lapsuudessaan hänen kotonaan puhuttiin kutšia, sindhiä, urdua ja englantia. Käytännössä englanti oli hänen äidinkielensä. Jinnah esimerkiksi piti whiskystä ja kerrotaan hänen syöneen sianlihaa. Hän oli omaksunut länsimaalaisen makutottumuksensa, elämäntapansa ja mieltymyksensä pääasiassa briteiltä. Jinnahin perhe kuului šiialaisten ismailiittien khoja-lahkoon, mutta myöhemmin hän kääntyi šiialaisuuden valtasuuntaukseen kaksitoistašiialaisuuteen. Toisaalta joskus on väitetty hänen ollen sunnimuslimi, mutta yleensä Jinnah indentifioi itsensä vain pelkästään muslimiksi. Jinnahilla islam tarkoitti lähinnä tiettyä kulttuuripiiriä, joka muodosti oman erillisen yhteisönsä ja osansa Intiassa.
Muhammad Alin dynastia
Dynastian perusti albaanitaustainen Ottomaanien armeijan kenraali Muhammad Ali, joka otti Egyptin valtaansa ja sai vuonna 1805 sulttaanilta tunnustuksen asemalleen Egyptin käskynhaltijana. Hän myös otti käyttöön kediivin arvon, jota hänen seuraajansa käyttivät, mutta sulttaani tunnusti sen vasta vuonna 1867. Egypti kuului nimellisesti Ottomaanien valtakuntaan vuoteen 1914 asti, mutta käytännössä se oli vuonna 1882 tapahtuneesta miehityksestä alkaen osa Brittiläistä imperiumia. Britannian sotajoukot jäivät maahan senkin jälkeen, kun Britannia tunnusti Egyptin itsenäisyyden vuonna 1922. Muhammad Alin dynastian valta päättyi käytännössä heinäkuussa 1952 toteutettuun sotilasvallankaappaukseen, joskin vallan ottanut sotilasjohto julisti Egyptin muodollisesti tasavallaksi vasta vuotta myöhemmin. Suvun viimeinen hallitsija Fuad II asuu nykyään maanpaossa Sveitsissä.