Muhammad Ali Jinnah
Erotessaan Intian kongressipuolueesta vuonna 1920 Jinnah esitti profeetallisen ennustuksen, että Gandhin taistelukeinot johtaisivat hindujen ja muslimien jakoon erillisiksi yhteisöiksi. Tultuaan Muslimiliiton johtajaksi Jinnah vedettiin mukaan kongressin kannattajien ja brittien kannattajien väliseen kamppailuun. Vuonna 1927 Jinnah aloitti hindu- ja muslimijohtajien väliset neuvottelut, jotka koskivat tulevaa perustuslakia. Samaan aikaan käytiin taistelua Simonin komissiota vastaan. Se oli Sir John Simonin johtama seitsemästä Britannian parlamentin jäsenestä koostunut komissio, joka oli lähetetty Intiaan tekemään uutta perustuslaillista uudistusta. Nehru kannatti uudelle Intian dominiolle federalistista mallia, jossa kuitenkin paikallistason valta olisi viime kädessä sidottu Intian keskushallintoon. Jinnah ja Muslimiliitto taas halusivat enemmän valtaa, ja muun muassa vaalipiirit olisi pitänyt jakaa vähemmistöjen mukaan. Nehrun Intian kokonaisuutta korostava ja vähemmistöt vähemmän huomiolle jättänyt ehdotus ei ollut muslimeille suosiollinen. Vaikka Koillis- ja Luoteis-Intiassa muslimit olivat enemmistöasemassa, olisivat he aina vähemmistö koko Intian keskushallinnossa. Kompromissiehdotukseksi Jinnah julkaisi 28. maaliskuuta 1929 14 kohdan ohjelman ("14 points of Mr. Jinnah"), joka pyrki takaamaan muslimien oikeudet uudessa itsehallinnollisessa Intiassa.
Muhammad Ali
18-vuotias Ali oli rekisteröitynyt armeijan kutsuntoja varten Louisvillessa 18. huhtikuuta 1960 ja 9. maaliskuuta 1962 hänet luokiteltiin kutsuntakelpoiseksi. 24. tammikuuta 1964 hänet määrättiin armeijan kelpoisuuskokeisiin, jotka hän reputti. Hän reputti myös kaksi kuukautta myöhemmin järjestetyn uusintakokeen, jota valvoi kolme armeijan psykologia. 26. maaliskuuta 1964 Ali luokiteltiin kuntoisuusluokkaan 1 Y, mikä tarkoitti asepalveluksesta hylkäämistä. Alin kutsuntatiedot siirrettiin tämän jälkeen Louisvillesta Houstoniin, missä viranomaiset 17. helmikuuta 1966 muuttivat hänen kuntoisuusluokkansa 1 A:ksi, koska Vietnamin sodan pitkittymisen takia sotilaiden valintakriteereistä jouduttiin tinkimään. Alin asianajaja vetosi rotusyrjintään, ja mestari itse anoi lykkäystä uskontoonsa vetoamalla, sillä Koraanin mukaan muslimi ei saa osallistua sotaan, ellei se ole Jumalan tai hänen sanansaattajansa (jolla Ali viittasi "Nation of Islamin" johtajaan Elijah Muhammadiin) tahto. Päätöstä ei kuitenkaan muutettu ja Ali määrättiin osallistumaan kutsuntoihin Houstonissa. Muutamia tunteja määräyksen jälkeen Ali antoi medialle useita lausuntoja asiasta. Näistä tunnetuin oli Alin vastaus, kun toimittaja kysyi, mitä mieltä hän on Vietkongista, johon Ali vastasi, ettei hänellä ole kaunaa Vietkongin kanssa. Sodanvastaisten ja epäisänmaallisten lausuntojensa takia Alilta vaadittiin julkista anteeksipyyntöä. Hän kuitenkin seisoi mielipiteidensä takana ja kertoi katuvansa vain sitä, että oli kertonut ne lehdistölle.