Talonpoikaissota
Leviävä uskonpuhdistusliike aikaansai myös laajaa levottomuutta Saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueen talonpoikien keskuudessa. Talonpoikien liikehdintä oli merkittävää varsinkin siinä mielessä, että he muodostivat valtakunnan väestöstä kolme neljäsosaa. Jo aiemmin feodaaliruhtinaat olivat pyrkineet hallitsemiensa alueiden yhtenäistämiseen, mikä oli rajoittanut talonpoikien oikeuksia. Kapinointia ja liikehdintää oli nähtävillä paikallistasolla jo 1300-luvulla, mutta uskonpuhdistus ja Lutherin ajatukset kristityn vapaudesta toivat niihin uusia sävyjä. Vuosina 1524-1525 syntyi laajamittaista liikehdintää, joka sai pian vallankumouksellisia piirteitä. Liikehdintään liittyi myös aateliston ja porvariston edustajia.
Uskonpuhdistus Liettuassa
Vaikka uskonpuhdistus näytti Liettuassa vahvalta, se rakentui heikolle pohjalle. Uskonpuhdistus vaikutti lähes pelkästään yläluokkaan ja alempi aatelisto sekä talonpojat jäivät siitä kokonaan sivuun. Katolisen kirkon on katsottu pyhimyskultteineen ja rituaaleineen tarjonneen luontevamman uskon aateliston ja talonpoikien piirissä, jossa pakanuus vaikutti vielä vahvasti. Protestanttiset suuraateliset olisivat saattaneet ryhtyä esimerkiksi karkottamaan katolilaisia pappeja alueeltaan, mutta heillä ei ollut tähän tarkoitukseen vaadittua väkivaltakoneistoa. Lopulta protestanttisuus osoittautui myös aateliston keskuudessa ohimeneväksi ilmiöksi, joskin muutamat suvut säilyttivätkin sen.