Elämä Marsissa
Vahvat todisteet (joista tärkeimpiin kuuluvat Mars Global Surveyor -luotaimen tekevät havainnot) puhuvat sen puolessa, että muinaisessa Marsissa on ollut nestemäistä vettä. Erityisesti pohjoisosia on peittänyt paikoittain jopa kilometrin syvyinen meri. Vesi alkoi haihtua noin miljardi vuotta sitten ilmakehän ohentumisen ja planeetan viilenemisen seurauksena.
Marsin geologia
Marsilla on sisuksessaan arviolta 1 700 kilometrin paksuinen rautaydin. Marsin koko säde on noin 3 395 kilometriä. Ytimessä oletetaan olevan enemmän rikkiä kuin muilla terrestrisillä planeetoilla, koska Mars ei ole niin tiheä kuin muut terrestriset maailmat. Marsin tiheys on noin 3,9 g/cm³. Sen ydin, joka on koostumukseltaan mahdollisesti rautasulfidia, oli sula ehkä ensimmäiset miljardi vuotta syntynsä jälkeen. Perinteisesti ytimen on oletettu olevan kiinteä, niin ettei siinä tapahdu virtauksia, jollaiset synnyttäisivät magneettikentän. Kuitenkin vuonna 2016 julkaistujen painovoimakarttojen mukaan Marsilla on nestemäinen ulompi ydinkerros. Kartat perustuvat Marsia kiertävien luotainten nopeusvaihteluiden mittaamiseen 16 vuoden ajalta. Jos ydin on rautasulfidia, sen säde voi olla jopa hieman alle 2 000 km; ytimen säde on vähintään 1 300 kilometriä.