Neuvostoliitto
Alkuperäinen Neuvostoliitto käsitti Venäjän, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Transkaukasian neuvostotasavallat. Myöhemmin Venäjän SFNT:stä irrotettiin Kazahstanin ja Kirgiisien autonomiset neuvostotasavallat, joista tuli omia tasavaltojansa Neuvostoliiton sisällä. Vuonna 1925 Neuvostoliittoon liittyivät rauhanomaisesti Turkmenistan ja Uzbekistan, josta vuonna 1929 erotettiin Tadžikistan. Vuonna 1936 Transkaukasia jaettiin Armenian, Azerbaidžanin ja Gruusian tasavaltojen kesken. Vuonna 1940 perustettiin Itä-Karjalaan Karjalais-Suomalainen SNT, johon liitettiin osa Suomelta talvisodassa valloitetuista alueista. Se oli alkuun oma tasavaltansa, mutta se liitettiin 1956 Venäjän SFNT:aan ja alennettiin Karjalan autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi.
Abhasian sosialistinen neuvostotasavalta
Abhasian epäselvä asema "sopimustasavaltana" kirjoitettiin tasavallan perustuslakiin 1. huhtikuuta 1925. Sen mukaan "Abhasian SNT, yhdistyttyään Georgian SNT:hen erikoisen liittosopimuksen perusteella" oli sen kautta osa Transkaukasian SFNT:tä ja Neuvostoliittoa. Vuoden 1924 Neuvostoliiton perustuslaki kuitenkin viittasi Abhasiaan autonomisena tasavaltana.