Hip hop
Hip hop on Yhdysvalloissa, New Yorkin Bronxissa 1970-luvun alussa syntynyt alakulttuuri. Hip hop syntyi, kun köyhät ihmiset (eritoten afroamerikkalaiset) halusivat tehdä itse musiikkia ja saada äänensä ja mielipiteensä kuuluviin esikaupunkialueilla niin sanotuissa getoissa, ja se sai vahvoja vaikutteita esimerkiksi Jamaikalta. Hip hopin alkuaikojen suurimmat nimet ovat Kool Herc, Grandmaster Flash ja Afrika Bambaataa. He olivat DJ:itä ja järjestivät usein omia juhlia niin kaduilla, koripallokentillä kuin juhlasaleissakin. Jamaikalaisen DJ Kool Hercin voidaan sanoa olevan varsinainen hip hopin alullepanija. Hän toi Bronxin klubeille rankempaa ja kovempaa musiikkia käyttäen äänentoistojärjestelmää, eli sound systemiä. Hip hop -kulttuuriin on perinteisesti mielletty neljä osa-aluetta, MCing, DJ-työskentely (), breakdance ja graffitimaalaus. Hip hop -kulttuuriin kuuluu usein myös poliittinen aktivismi, muoti, slangi, jargon ja muita vastaavia alakulttuureille tyypillisiä elementtejä. Hip hoppiin kuuluu yleensä rennot vaatteet.
Hip hop -musiikille ovat tunnusomaista biitit eli taustamusiikit, jotka on tehty itse rumpukoneilla, samplereilla ja/tai tietokoneella. Samplaamisessa otetaan osia (sampleja) jostain toisen genren kappaleesta, jonka jälkeen ne muokataan ja uudelleenjärjestetään. Rap-musiikkia ei tule sekoittaa hip hoppiin, joka tarkoittaa laajempaa alakulttuuria.
Hip hop -kulttuuriin myöhemmin liitetyn, hiukan kyseistä kulttuuria vanhemman ilmiön, graffitin syntyjuuret johtavat 1960-luvun Yhdysvaltojen suurkaupunkeihin. Erityisesti New Yorkissa juniin ja rakennuksiin ilmestyneitä kirjoituksia alettiin kuitenkin huomioida enemmän vasta 1970- ja 1980-luvuilla‚ kun graffitit muuttuivat suuremmiksi ja monipuolisemmiksi. Graffitien tekeminen ilman lupaa on laitonta useimmissa maissa, myös Suomessa.
Hardcore (elektroninen musiikki)
Hardcorella ei ole yhtä varmaa synnyinmaata, mutta siitä kehittyi suosittu ilmiö Hollannissa 1990-luvun ensimmäisellä puoliskolla. Muita tärkeitä maita alkuaikojen kehityksessä olivat Saksa ja Belgia. Tyyli syntyi, kun tuottajat rupesivat tekemään rankempaa ja nopeampaa versiota Detroitista lähtöisin olevasta housesta. Alussa pohjana oli särötetty TR-909 bassorumpu. Ensimmäinen tunnettu hardcore kappale on saksalaisen Mescalinum Unitedin "We Have Arrived", joka julkaistiin PCP (Planet Core Productions) labelilla "Reflections of 2017" vinyylillä vuonna 1990 (kappale valmistui edeltävänä vuonna). Suurempi suosio syntyi vasta vuonna 1992 Hollannissa, tarkemmin ottaen Rotterdamista, kun Euromasters julkaisi kappaleen "Amsterdam, waar lech dat dan" Rotterdam Recordsilla. Tämän kappaleen tyyliä alettiin kutsua gabber houseksi, mutta myöhemmin kun kappaleiden tempo nopeutui ja mentiin kauemmaksi varsinaisesta housesta, vakiintui termi gabberiksi. 1990-luvun aikana hardcoresta kehittyi gabberin lisäksi lukuisia muita pienempien ja suurempien piirien tyylisuuntia, joista frenchcore ja speedcore lienevät edelleen eräitä suosituimmista alagenreistä. Hollannin gabber skene oli kasvanut 1990-luvun loppuun mennessä niin kaupalliseksi ja pop-musiikkia muistuttavaksi, että se menetti uskottavuuttaan. Valtavirran hardcore/gabber skene Hollannissa kuoli tuolloin ja vain underground hardcore liikkeet jatkoivat. Muissa maissa tämä laskukausi tuli muutaman vuoden jäljessä.