Hotelli Phoenix
Yksityinen Turun Suomalainen Yliopisto oli perustettu vuonna 1920. Turun Suomalainen Yliopistoseura hankki rakennuksen vuonna 1920 yliopiston päärakennukseksi. Järjestely oli tarkoitettu tilapäiseksi mutta kesti lopulta 36 vuotta. Venäjän Kirkkokatu sai yliopiston myötä uuden nimen, Yliopistonkatu. Phoenixin talo kävi ahtaaksi, mutta vasta 1940-luvun lopulla saadun huomattavan testamenttilahjoituksen turvin yliopistolle voitiin hankkia uudet tilat. Arkkitehti Aarne Ervin suunnittelemat rakennukset valmistuivat Vesilinnanmäelle (Ryssänmäelle) 1950-luvulla, jolloin Phoenixin talo jäi tyhjilleen. Talolle yritettiin löytää uutta omistajaa, ja sitä tarjottiin Turun kaupungillekin. Kaupunginvaltuusto kuitenkin kieltäytyi kaupasta.
Turku
Keskiajan jälkeenkin Turku säilytti asemansa Suomen suurimpana kaupunkina. Juhana-herttuan pitäessä hoviaan Turun linnassa vuosina 1556–1563 turkulaiset saivat nähdä välähdyksiä keskieurooppalaisesta loistosta. Turun linnaa piiritettiin 1500-luvulla yhteensä kuusi kertaa Ruotsin valtataistelujen yhteydessä, mutta 1600-luvulla kaupungin olot olivat paljon rauhallisemmat. Turun asema laajan alueen keskuksena korostui 1600-luvun aikana, kun sinne perustettiin lukuisia koulu- ja hallintolaitoksia. Esimerkiksi lääninhallitus perustettiin Turkuun vuonna 1617 ja Suomen ensimmäinen hovioikeus, Turun hovioikeus vuonna 1623. Kuningatar Kristiina antoi käskyn perustaa Turkuun Suomen ensimmäinen yliopisto, Turun akatemia, vuonna 1640. Turussa asui 1600-luvulla noin 3 000 asukasta, jotka olivat paitsi pappeja, kauppiaita, käsityöläisiä ja palvelijoita, nyt myös virkamiehiä, opiskelijoita ja yliopiston henkilökuntaa. Kreivi Pietari Brahe toimi Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1637–1640 ja 1648–1654 tehtävänään alueen hallinnon hoitaminen. Tätä tehtävää varten Turun linnassa oli kenraalikuvernöörin virasto.