Neuvostoliitto
Alkuperäinen Neuvostoliitto käsitti Venäjän, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Transkaukasian neuvostotasavallat. Myöhemmin Venäjän SFNT:stä irrotettiin Kazahstanin ja Kirgiisien autonomiset neuvostotasavallat, joista tuli omia tasavaltojansa Neuvostoliiton sisällä. Vuonna 1925 Neuvostoliittoon liittyivät rauhanomaisesti Turkmenistan ja Uzbekistan, josta vuonna 1929 erotettiin Tadžikistan. Vuonna 1936 Transkaukasia jaettiin Armenian, Azerbaidžanin ja Gruusian tasavaltojen kesken. Vuonna 1940 perustettiin Itä-Karjalaan Karjalais-Suomalainen SNT, johon liitettiin osa Suomelta talvisodassa valloitetuista alueista. Se oli alkuun oma tasavaltansa, mutta se liitettiin 1956 Venäjän SFNT:aan ja alennettiin Karjalan autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi.
Transnistrian kuvernoraatti
Transnistrian kuvernoraatti (), oli Toisen maailmansodan aikana 19.8.1941-29.1.1944 Romanian hallinnoima alue Dniestrin ja eteläisen Bugin (Buh) välillä, jonka akselivallat valloittivat Neuvostoliitolta Barbarossa-operaation alussa syksyn 1941 alkuun mennessä. Alue muodostettiin Dniestr-joen länsipuolella olevasta osasta Bessarabiaa) ja eteläisen Bug-joen itäpuolella olevasta osasta erottamalla se Saksan Ukrainan valtakunnankomissariaatista. Eteläpuolelle jäi Mustanmeren rannikko. Kuvernoraatti sisälsi nykyisen Transnistrian alueen ja idässä alueet Dniesteristä itään sijaitsevan Odessan ja eteläisen Vinnytsjan alueen. Odessasta tuli Transnistrian kuvernoraatin hallinnollinen pääkaupunki.