Sfinksi
Kreikkalaiset kuvasivat sfinksin yleensä naishahmoisena ja siivekkäänä. Heidän uskomuksensa mukaan sfinksi ryösti nuoria poikia ja oli läsnä verisissä taisteluissa. Joissakin taruissa sfinksi kyseli kreikkalaisilta sankareilta arvoituksia: jos ei tiennyt vastausta, sfinksi muutti onnettoman uhrinsa kiveksi. Kun joku tiesi vastauksen, kaikki vapautuivat loitsusta. Klassisella kreikkalaisella kaudella sfinksi inhimillistyi. Sen kasvot kuvattiin tyyninä ja kauniina ja sille veistettiin usein myös rinnat.
Kreikkalainen sfinksi oli huonon onnen ja tuhon demoni. Tunnetuimmassa sfinksimyytissä sfinksi kysyi ihmisiltä vastausta arvoitukseen ("Mikä olento liikkuu aamulla neljällä jalalla, päivällä kahdella, ja illalla kolmella jalalla?") ja kuristi kaikki jotka vastasivat väärin. Viimein kuitenkin Oidipus osasi vastata arvoitukseen oikein ("Ihminen."), jolloin sfinksi tappoi itsensä hyppäämällä rotkoon. Oidipusmyytin antiikinaikaisissa kuvituksissa sfinksi esiintyykin usein.
Nevan rannan sfinksit
Sfinksit on tehty aikoinaan faarao Amenhotep III:lle. Kreikkalainen arkeologi löysi ne vuonna 1820. Hän päätti myydä toisen rahoittaakseen kaivauksiaan. Venäläinen matkailija näki sen ja päätti ostaa molemmat. Varainhankinta kesti niin kauan, että sfinksit ehdittiin myydä Ranskaan. Ranskalainen ostaja kuitenkin perui kaupan, ja Venäjä sai sfinksit. Niiden kuljetus oli pulmallista, jo pelkkä laivamatka kesti yli vuoden. Toinen graniittinen sfinksi on vaurioitunut toisen maailmansodan aikana.