Toinen maailmansota
Saksan itärintaman sota tunnettiin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä nimellä suuri isänmaallinen sota. Saksa aloitti hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Saksan liittolaisina sotaa kävivät Romania, Unkari ja Italia. Myös Suomi kävi jatkosotaa Neuvostoliittoa vastaan, antoi Saksalle luvan hyökätä Pohjois-Suomesta ja sai sotamateriaaleja Saksalta. Virallisen linjauksensa mukaan Suomi kuitenkin kävi erillistä sotaa eikä ollut Saksan liittolainen. Saksan tarkoituksena oli vallata Neuvostoliiton Euroopan puoleinen osa Astrahanin-Arkangelin linjalle asti. Hyökkäyksen alkuvaihe sujui hyvin ja paljon puna-armeijan joukkoja joutui vangeiksi. Saksan joukot saartoivat Leningradin ja etenivät lähelle Moskovaa, mutta eivät pystyneet valloittamaan kaupunkia ja talven 1941–1942 aikana puna-armeija pystyi lukuisiin vastahyökkäyksiin.
Petre Dumitrescu
Vuoden 1941 loppupuolella Adolf Hitler suostutteli Ion Antonescun jatkamaan sotaa Neuvostoliittoa vastaan, minkä jälkeen Dumitrescun joukot osallistuivat syyskuussa 1941 Asovanmeren taisteluun. Sen seurauksena Neuvostoliiton 9. ja 18. armeija tuhoutuivat. Lokakuun 10. päivään mennessä romanialaisjoukot olivat edenneet yli 1 700 kilometriä Romanian vuoden 1940 rajoilta Ukrainaan. Romanian 3. armeija oli aiheuttanut Neuvostoliitolle seuraat tappiot: yli 20 000 kaatunutta, yli 40 000 haavoittunutta ja saaneet sotasaaliina 149 panssarivaunua, 128 tykkiä ja yli 700 konekivääriä. 3. armeija oli kuitenkin itsekin kärsinyt isoja tappioita: 2 555 kaatunutta, 6 201 haavoittunutta ja 1 785 kadonnutta.