Johan Ulrik Sebastian Gripenberg
Gripenberg edusti sukuaan aatelissäädyssä vuoden 1863 valtiopäivillä. Hänet kohotettiin vapaaherraksi tammikuussa 1865 ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana keväänä Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48.
Didrik Wrangel af Adinal
Wrangelin vanhemmat olivat kapteeni Herman Wrangel ja Beata Wachtmeister. Hän palveli Ruotsin laivastossa vuodesta 1653, otti osaa Tanskan sotaan ja yleni 1670 amiraaliluutnantiksi. Wrangel teki meriväen pääkatselmuksen Suomessa 1671 ja 1674, jolloin hänet nimitettiin Pohjanmaan maaherraksi. Tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 1685 asti. Wrangel toimi 1680-luvulla tarmokkaasti ruotujakolaitoksen hyväksi, jota talonpojat kuitenkin vastustivat Pohjanmaalla. Kajaanin suunnalla syntyi sen sijaan sopimus 1681 Kajaanin linnan ja läänin puolustamisesta. 1683 Wrangel onnistui myös järjestämään laivaväen ruodut länsirannikolle ja Ahvenanmaalle. Pohjanmaan läänin taloudellisen tilanteen parantamiseksi hän ehdotti muun muassa uutta maanmittausta, verollepanoa ja lainamakasiinin perustamista. 1685 Wrangelista tuli Närken ja Värmlannin maaherra, 1693 kuninkaan neuvos ja vuorikollegion presidentti. 1680 hänet korotettiin vapaaherraksi ja 1693 kreiviksi. Hankoon Wrangel rakennutti majakan ja piti sitä yllä korvauksena 1672 Tenholasta saamistaan tiloista.