Guadaleten taistelu
Roderikin tappion perusta oli luotu jo aiemmin ja se on nähtävissä kamppailussa länsigoottien kruunusta, johon eivät sekaantuneet enää vain aateliset vaan myös sotapäälliköt. Pelkästään tästä syystä olisi ymmärrettävää, että Roderikin kilpailijat olisivat pyytäneet maureilta apua häntä vastaan, tarina jota monet historiateokset pitävät faktana. Mutta vaikka tätä tietoa usein kerrotaankin totena, ei se ole todistettavissa suuntaan jos toiseenkaan. Maurit saattoivat tulla auttamaan edellisen kuninkaan perillisiä, mutta yhtä hyvin heidän hyökkäyksensä saattoi olla oma-aloitteinen.
Mommilan veriteot 1917
Maanviljelysneuvos Alfred Kordelin on viettämässä 49-vuotissyntymäpäiväänsä omistamassaan Mommilan kartanossa Hausjärvellä 6. marraskuuta 1917. Vieraana on muiden muassa hänen asianajansa Risto Ryti, tuleva Suomen tasavallan presidentti. Kesken syntymäpäivien saadaan tieto, että joukko venäläisiä matruuseja on matkalla kohti Mommilaa. Kordelin soittaa Lahteen, josta pyytää apuun suojeluskuntalaisia. Muutama mies saapuukin illalla. He ilmoittavat, että loput suojeluskuntalaisista ovat tulossa seuraavana päivänä. 7. marraskuuta kartanon pihaan ilmestyy suuri joukko matruuseja. Suojeluskuntalaiset piilottavat aseensa ja tekeytyvät Kordelinin vieraiksi matruusien astuessa sisään. Matruuseihin on liittynyt myös suutari Johan Skott, jonka ”herraviha” kohdistuu pääasiassa Kordeliniin. Kordelin yrittää puolustautua sanomalla olevansa köyhien ystävä: ”Minä en ole ikinä varastanut kansalta. Sen minkä olen ottanut, olen ottanut rikkailta.” Kordelinia ei kuitenkaan kuunnella, vaan häntä ja muita miespuolisia vieraita lähdetään kuljettamaan kohti Lahden rautatieasemaa. Matkalla suojeluskunnan joukot kuitenkin yllättävät saattueen. Matruusi ampuu Kordelinin ja isännöitsijä Paul Petterssonin vaunuihinsa. Skott kuolee suojeluskuntalaisten ampumana taistelussa. Muut vieraat pääsevät karkuun. He palaavat yksitellen Mommilan kartanoon, jota kartanon työväestö pitää vallassaan.