Jyväskylä
Jyväskylä irrottautui Laukaasta anomalla kaupunkioikeuksia. Hankkeen aloitti majuri Carl Christian Rosenbröijer esittämällä sitä 1823 Laukaan pitäjänkokouksessa. Kaupunginoikeudet saatiin 1837, ja nykyisen kaupungin alueen ydinalueella sijainneiden Taavettilan ja Mattilan talojen isännät joutuivat myymään maitaan kaupunkia varten. Heitä uhattiin pakkolunastuksella. Vain pieni osa tuosta kaupungille saadusta alueesta asemakaavoitettiin, mutta alueen oli pakko olla huomattavasti laajempi, jotta kaupungin lehmille riitti laidunmaata – tuolloin Suomen kaupungeissakaan ei ollut epätavallista, että asukkaat omistivat lehmiä.
Jēkabpils
Ensimmäinen maininta Krustpilsistä on vuodelta 1237, jolloin Riian piispa Nicholas de Magdeburg rakennutti paikalle linnan. Jēkabpils muodostui 1600-luvulla paikalle muuttaneiden vanhauskoisten asutuksen kohdalle. Väinäjokea pitkin kulkevat laivat houtuivat pysähtymään kaupungin kohdalla, koska jokeen tuli vesiputouksia. Paikka tunnettiin nimellä "Sala", kunnes sen nimi muutettiin Jēkabpilsiksi sen saadessa kaupunginoikeudet vuonna 1670. Nimi viittasi Kuurinmaan silloiseen herttuaan Jacob Kettleriin. Vuonna 1764 joen yli Jēkabpilsin ja Krustpilsin välillä alkoi liikennöidä lautta. Kaupunki tuhottiin useaan otteeseen 1600-luvulla Ruotsin ja Puolan välisissä sodissa. 1861 kaupunkiin rakennettiin Riiasta tuleva rautatie. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa kaupunki tunnettiin erityisesti soittimien valmistuksestaan. 1936 rakennettiin Jēkabpilsin ja Krustpilsin yhdistävä silta joen yli. Kaksi kaupunkia yhdistettiin vuonna 1962 ja samalla joen yli rakennettiin toinen, suurempi silta.