Toinen maailmansota
Saksan itärintaman sota tunnettiin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä nimellä suuri isänmaallinen sota. Saksa aloitti hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Saksan liittolaisina sotaa kävivät Romania, Unkari ja Italia. Myös Suomi kävi jatkosotaa Neuvostoliittoa vastaan, antoi Saksalle luvan hyökätä Pohjois-Suomesta ja sai sotamateriaaleja Saksalta. Virallisen linjauksensa mukaan Suomi kuitenkin kävi erillistä sotaa eikä ollut Saksan liittolainen. Saksan tarkoituksena oli vallata Neuvostoliiton Euroopan puoleinen osa Astrahanin-Arkangelin linjalle asti. Hyökkäyksen alkuvaihe sujui hyvin ja paljon puna-armeijan joukkoja joutui vangeiksi. Saksan joukot saartoivat Leningradin ja etenivät lähelle Moskovaa, mutta eivät pystyneet valloittamaan kaupunkia ja talven 1941–1942 aikana puna-armeija pystyi lukuisiin vastahyökkäyksiin.
Romania toisessa maailmansodassa
Romania hyökkäsi Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941 operaatio Münchenissä. Se toimitti Saksalle öljyä ja lähetti itärintamalle enemmän joukkoja kuin kaikki muut Saksan liittolaiset yhteensä. Romanian joukot osallistuivat taisteluihin Ukrainassa, Bessarabiassa, Stalingradissa ja muualla. Myös 260 000 juutalaista joutui erilaisten vainojen uhreiksi Bukovinassa, Bessarabiassa, Transylvaniassa ja Moldovassa. Suurin osa Romanian juutalaisista selvisi hengissä vainoista, mutta Iașin pogromissa surmattiin yhden yön aikana tuhansia ihmisiä ja useita lähetettiin keskitysleireille. Romania suoritti vastaavia joukkomurhia Odessassa, Bogdanovkassa, Domanovkassa ja Peciorassa.