Budapestin piiritys
Budapestin piiritys oli toisen maailmansodan loppuvaiheissa tapahtunut piiritys. Se alkoi 26. joulukuuta 1944, kun puna-armeijan ja Romanian maavoimien joukot piirittivät Budapestin, jota puolustivat unkarilaiset ja saksalaiset joukot. Taistelut kaupungista kestivät useita viikkoja ja aiheuttivat huomattavia tuhoja. Myös tuhannet siviilit saivat surmansa taistelujen aikana. Taistelut lakkasivat 13. helmikuuta 1945.
Magyar Gárda
Magyar Gárdan perustamisseremonia pidettiin Budan linnan edustalla 2007, jolloin järjestön valan vannoi 56 jäsentä. Jobbik-puolueen johtaja ja yksi järjestön perustajista, Gábor Vona puhui tilaisuudessa. Järjestön jäsenet pukeutuvat tummiin housuihin ja liiviin sekä valkoiseen paitaan. Lisäksi heillä on lippalakki, jossa on Unkarin keskiaikainen symboli, Árpádin raidat. Unkarin pääministeri Ferenc Gyurcsány tuomitsi järjestön ja kutsui sitä ”Unkarin häpeäksi”.
Magyar Gárda on toiminut erityisesti Unkarin romanivähemmistöjä vastaan. Marraskuussa 2007 järjestö ilmoitti suojelevansa mitä tahansa kylää romanien tekemiltä rikoksilta. Esimerkiksi Kiskunlacházassa kaduilla noin 80 kaartilaista partioi syyskuussa 2009, kun romani oli hyökännyt 14-vuotiaan tytön kimppuun. Kaartilaiset ovat myös tehneet maaseutukylissä hyökkäyksiä romanien kimppuun, ja vuosina 2008 ja 2009 niissä kuoli kuusi romania. Magyar Gárdasta tuli nopeasti merkittävä polittinen voima, ja jopa 9 prosenttia unkarilaisista kannattaa sen toimia. Vaikka se kiellettiinkiin 2009, sen toiminta on jatkunut yhä. Etnisten mielipiteiden lisäksi Magyar Gárda on tuonut esille Suur-Unkarin aatetta. Maassa haaveillaan edelleen Trianonin rauhansopimukseen päättyneen suurvalta-aseman palauttamisesta. Magyar Gárdan toiminta on siksi herättänyt huolta myös naapurimaissa, kuten Slovakiassa ja Romaniassa.