Zhou-dynastia
Käytännössä Zhou-dynastia hallitsi koko Kiinaa vain niin sanotun Läntisen Zhoun ajan 1046–771 eaa. noin 300 vuotta. Vuonna 771 eaa. barbaarien tukemat aateliset surmasivat Zhou-dynastiaan kuuluneen kuninkaan, ja uusi pääkaupunki siirrettiin itään. Samaan aikaan maa hajosi itsenäisiin feodaalivaltioihin, ja alkoi poliittisesti hajanainen Itäinen Zhou, jota leimasivat eri maakuntien väliset poliittiset valtataistelut ja sodat Kevään ja syksyn ja varsinkin taistelevien läänitysvaltioiden aikakaudella. Lopulta taistelevista valtioista yksi, Qin-dynastia, nousi valtaan 221 eaa.
Yuezhit
Yuezhit oli indoeurooppalainen nomadiryhmä, joka eli Keski-Kiinassa Han-dynastian alkaessa noin 200-100 eaa. Heitä kutsuttiin nimellä Da Yuezhi. Heidän vihollisiaan olivat Xiongnut, jotka kukistivat Yuezhin sotajoukot 202 eaa. Tämän johdosta Yuezhit pakenivat länteen. Xiongnut kukistivat Yuezhin armeijan myös 177 eaa., jolloin osa Yuezhi-heimosta joutui Xiongnu-valtakunnan alaisuuteen. Osa Yuezhi-heimosta muutti Xiongnujen uhan takia vielä kauemmaksi länteen ja samalla he itse hyökkäsivät skyyttejä (sakat) vastaan. He etenivät Baktriaan ja Sogdianaan saakka vallaten Kreikkalais-baktrialaisen kuningaskunnan. Tällöin he perustivat Kušana-valtakunnan. Myöhemmin myös Intialais-kreikkalainen kuningaskunta joutui Kušana-valtakunnan alaisuuteen.