Ratsastus olympialaisissa
Ratsastus on ollut olympialaisisten ohjelmassa yhtäjaksoisesti vuoden 1912 kesäolympialaisista lähtien. Tätä ennen se oli olympialajina vuonna 1900 kesäolympialaisista. Olympialaisten ratsastuksessa kilpaillaan esteratsastuksessa, kenttäratsastuksessa ja kouluratsastuksessa. Olympialaisten ratsastusta hallinnoi Kansainvälinen ratsastusliitto FEI. Ratsastuksen menestynein maa olympialaisissa on Saksa.
10 000 metrin juoksu
"Kymppitonni" on alun perin metriseen järjestelmään mukautettu sovellus kuuden mailin (9 656 m) juoksukilpailusta. 400 metrin mittaisella juoksuradalla kymmenen kilometriä on yhteensä 25 täyttä kierrosta. 10 000 metriä on pisin arvokilpailuissa radalla juostava matka. Se vaatii paljon kestävyyttä, mutta kuitenkin myös nopeutta, koska juoksut päättyvät usein loppukirikamppailuihin. Ensimmäistä kertaa matka oli miehillä olympiaohjelmassa vuoden 1912 olympiakisoissa, ja naisilla 1988 Soulissa. Nykyaikana ”kymppiä” juostaan melko harvoin arvokisojen ulkopuolella sen pitkän keston takia.10 000 metrin juoksumatka on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuodesta 1912. Eniten kultamitaleita ovat saaneet suomalaisurheilijat. Suomeen on tullut kaikkiaan seitsemän olympiavoittoa. Suomella on myös määrällisesti eniten matkan olympiamitaleita. Toiseksi menestynein maa on Etiopia viidellä kultamitalillaan. Neuvostoliitolla on kaksi miesten mestaruutta ja yksi naisten voitto. Myös Marokolla, Tšekkoslovakialla ja Iso-Britannialla on kaksi miesten kultamitalia. Naisten 10 000 m on ollut olympialajina vuodesta 1988. Naisten menestynein maa on Etiopia.