Veriveljien saaga
"Veriveljien saagasta" on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa ("Ólafs saga hins helga"). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.
Flateyjarbók
Flateyjarbók koostuu yhteensä 225:stä lehdestä. Se on laajin kaikista keskiajan islantilaisista käsikirjoituksista ja kuvituksensa ansiosta myös niistä kaikkein kaunein. Käsikirjoitusta laadittaessa on pyritty luomaan eheä kuvaus Norjan historiasta. Alkuperäiseen käsikirjoitukseen, joka sisälsi vain 202 sivua, on yhdistetty yksittäisten Norjan kuninkaiden, Olavi Tryggvenpojan, Pyhän Olavin, Sverre Sigurðrinpojan sekä Haakon IV Haakoninpojan, elämäkerrat. Niiden yhteyteen on lisätty myös sellaisia yksittäisiä lyhyitä tarinoita ja saagakatkelmia tai kokonaisia saagoja, joiden kerronnassa on jollain tapaa sivuttu myös näiden kuninkaiden elämää. Flateyjarbókissa nykyään olevat loput 23 sivua on lisätty käsikirjoitukseen 1400-luvun jälkipuoliskolla, ja ne sisältävät toisesta kuningassaagojen kokoelmakäsikirjoituksesta, Morkinskinnasta (1200-l.), löytyvän saagaversion kuningas Magnús Hyvästä (isl. "góði") ja Haraldr Ankarasta (isl. harðráði).