Zhou-dynastia
Käytännössä Zhou-dynastia hallitsi koko Kiinaa vain niin sanotun Läntisen Zhoun ajan 1046–771 eaa. noin 300 vuotta. Vuonna 771 eaa. barbaarien tukemat aateliset surmasivat Zhou-dynastiaan kuuluneen kuninkaan, ja uusi pääkaupunki siirrettiin itään. Samaan aikaan maa hajosi itsenäisiin feodaalivaltioihin, ja alkoi poliittisesti hajanainen Itäinen Zhou, jota leimasivat eri maakuntien väliset poliittiset valtataistelut ja sodat Kevään ja syksyn ja varsinkin taistelevien läänitysvaltioiden aikakaudella. Lopulta taistelevista valtioista yksi, Qin-dynastia, nousi valtaan 221 eaa.
Kanton
Nykyisen Kantonin ensimmäisiä tunnettuja asukkaita olivat baiyuet, jotka alistuivat Chu-valtion alaisuuteen. Alue tunnettiinkin aikanaan nimellä Chuting. Kiinan kevättä ja syksyä-kaudella nykyisen Kantonin pohjoisosiin rakennettiin muurein varustettu kaupunki. Kaupunkia laajennettiin vuosien 339 ja 329 eaa. välillä ja se tuli tunnetuksi nimellä Wuyang Cheng. Sittemmin Panyue-nimellä tunnetusta pienestä kaupungista tuli Qin-dynastian aikana Nanhain prefektuurin pääkaupunki. Qin-dynastian romahtaessa kenraali Zhao Tuo perusti alueelle autonomisen valtion, jota nimitettiin Nanyueksi. Nanyue päätyi vuonna 111 eaa. läntisen Han-dynastian haltuun. Seuranneiden 300 vuoden aikana paikallinen väestö kiinalaistui ja alueesta tuli kiinteä osa Kiinan valtakuntaa. Kolmen kuningaskunnan aikana vuonna 226 jaa. kapunki sai nimen Guangzhou, kun Wu-kuningaskunta perusti saman nimisen prefektuurin alueelle. Kaupungista tuli tärkeä Etelä-Kiinan kaupan keskus ja sen talous ja väestö kasvoivat. Paikalle rakennettiin buddhalaisia temppeleitä ja kaupungissa asui ulkomaalaisia arabi- ja hindukauppiaita. Kaupunki säilyi kiinalaisten hallitsijoiden hallussa samaan aikaan, kun barbaareina pidetyt heimot valloittivat Pohjois-Kiinaa. Rauha ja vauraus jatkui Tang-dynastian aikana, jolloin Yu-kukkulalle rakennettiin uusi muuri ja asutuskeskus. Kaupunki kärsi kuitenkin tuhoja Tang-dynastian loppuun johtaneissa levottomuuksissa.