Transkaukasian federaatio
Transkaukasian demokraattinen federatiivinen tasavalta julistautui itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918 ja maan johtajaksi valittiin georgialainen menševikki Nikoloz Tškheidze. Georgialaiset olivat muutenkin Transkaukasiassa johtoasemassa, ja kun kansalliset intressit johtivat Georgian itsenäistymiseen 26. toukokuuta 1918, Armenia ja Azerbaidžan päättivät lakkauttaa liittovaltion.
Neuvostoliitto
Juuresten ja vihannesten viljely oli tavallista Neuvostoliiton Euroopan puoleisissa osissa. Tärkeitä kasveja olivat peruna, kaali, lanttu, nauris ja sipuli. Maan loppuaikoina kasvihuoneiden laajamittainen rakennustyö mahdollisti sen, että asutuskeskuksissa oli useimmiten saatavilla myös tomaattia ja kurkkua ympäri vuoden. Sokerijuurikasta, puuvillaa, auringonkukkaa ja muita teollisia raaka-ainekasveja viljeltiin puoliaavikoilla keinokastelun turvin. Toisen maailmansodan jälkeen hampun ja pellavan viljely taantui hiljalleen näiden kasvien viljelyalueilla Kaukasuksella ja Baltiassa. Gruusia oli teenviljelyn keskus, kun taas Moldova vastasi suurimmaksi osaksi yleisliittolaisesta hedelmätuotannosta. Tupakkaa kasvatettiin pääosin Etelä-Venäjällä ja Kaukasuksella, mutta Neuvostoliitto joutui silti tuomaan suuren osan kuluttamastaan tupakasta.