Feminiinijohdin
Joskus "-tar"-, "-tär"-pääte ei tarkoita vain naispuolisuutta vaan sitä, että kyse on sellaisen henkilön vaimosta, jota tarkoittavan sanan loppuun "-tar" tai "-tär" on lisätty. "Kuningatar" voi olla naispuolinen monarkki, mutta useimmiten kuninkaan puoliso. Kauppaneuvoksen vaimo on "kauppaneuvoksetar", mutta kauppaneuvoksen arvon saanut nainen on "kauppaneuvos". Tar-/tär-päätteellä johdetaan myös jossakin maassa tai jollakin paikkakunnalla asuvaa tai sieltä kotoisin olevaa naista tarkoittavia sanoja. Esimerkiksi "ranskatar" tarkoittaa ranskalaista naista ja "pariisitar" pariisilaista naista. Suometar on käytössä myös erittäin harvinaisena etunimenä.
Ruotsin kruununperimyslaki
Kuningashuoneen jäsenen tulee tunnustaa Augsburgin tunnustuksen ja Uppsalan vuoden 1593 kirkkokokouksen mukaista evankelis-luterilaista uskoa, muutoin hän menettää kruununperimysoikeutensa. Tämä sääntö koskee sekä hallitsijaa että prinssejä ja prinsessoja. Sen sijaan avioliittosäädös ei sido monarkkia, vaan hän voi naida kenet haluaa. Prinsessa tai prinssi taas tarvitsee sekä hallitsijan että hallituksen hyväksynnän puolisolleen, jotta ei menettäisi kruununperimysoikeuttaan.