Akateeminen Karjala-Seura
Akateeminen Karjala-Seura (AKS) oli Suomessa vuosina 1922–1944 toiminut ylioppilaiden ja akateemisten muodostama järjestö, jonka tavoitteena oli alun perin Itä-Karjalasta Suomeen tulleiden pakolaisten avustaminen, sittemmin myös yleisesti heimo­yhteyden, kansallisuus­tunteen ja maanpuolustustahdon kohottaminen. Seuran piirissä kannatettiin laajalti myös aito­suomalaisuutta ja Suur-Suomi-aatetta.
Luettelo Akateemisen Karjala-Seuran jäsenistä
AKS:ssä oli jäseniä ja valajäseniä. Valajäsenyys oli seuran korkein jäsenyysaste. Jäsenyyteen pääsy edellytti suosittelijoita ja alokkaan tuli käydä läpi pari vuotta kestänyt alokas- ja kokelasvaihe, joka huipentui valan vannomiseen. Näin ollen kaikki AKS:n jäsenet eivät ehtineet vannoa valaa, eivätkä saaneet siten valanumeroa. Jäsenestä tuli valajäsen, kun hän luki lippuvalan heimoaatteen marttyyrin Bobi Sivénin surmanluodilla koristellun seuran lipun edessä. Tämän jälkeen hän merkitsi nimensä valakirjaan. Valakirjan viimeinen numero on 3188, mutta Kerho 22:n mukaan valakirjasta puuttuu 71 valajäsenen nimet. Valakirja otettiin käyttöön vasta kolmannessa valatilaisuudessa 12. toukokuuta 1923, joten seuran sihteerillä Erkki Räikkösellä oli vaikeuksia saada vuoden 1922 aikana valan vannoneiden 62 jäsenen nimet valakirjaan, eikä hän saanut kasaan kuin 3/4 nimistä. Lisäksi alkuvaiheessa joissain tapauksissa sama valanumero on annettu kahdelle eri henkilölle.