Jämsä
Jämsänkoski Oy perustettiin vuonna 1887 harjoittamaan metsäteollisuutta. Jämsänkoski Oy koostui sulfiittiselluloosa- ja paperitehtaasta sekä sahalaitoksesta. Vuonna 1920 tehdas liittyi osaksi Yhtyneitä Paperitehtaita, johon siis Jämsänkoski Oy fuusioitiin. Samalla Jämsänkoski oli kehittynyt omaksi yhdyskunnakseen ja se sai kauppalan aseman vuonna 1926. Jämsänkoski toimi myös vähän aikaa Yhtyneiden Paperitehtaiden keskuspaikkana 1940-luvulla kenraali Juuso Waldenin johtoaikana kunnes keskuskonttorin toiminta siirrettiin yhtiön suurimmalle paperitehtaalle, Valkeakosken Tervasaareen. Jämsänkosken tehdas on Kaipolan tehdasta suurempi, jossa on neljä toiminnassa olevaa paperikonetta. Tehtaan vuosittainen kapasiteetti on 880 000 tonnia. Jämsänkosken tehdas valmistaa päällystämätöntä aikakauslehtipaperia sekä tarra- ja pakkauspaperia. Vuonna 2002 Jämsänkoskelle perustettiin biovoimalaitos.
Ryötön paperitehdas
Ryötön paperitehdas oli Ähtärissä sijainnut paperitehdas. Tehtaan toiminta alkoi puuhiomona vuonna 1897. Tehtaan perustajat yhtä suurilla omistusosuuksilla olivat: kauppias Ivar Yltiö, paperiteknikko Anton Pokki ja tehtailija J. A. Johansson vuonna 1896. Tehdas tuotti alussa "wain ruskeata puuwanuketta". Ivar Yltiöstä tuli tehtaan ensimmäinen isännöitsijä, mutta hän muutti pian Tampereelle ja hänen osuutensa yhtiöstä siirtyi Johanssonille. Uudenvuoden aattona 1897 koskessa oleva sulku petti ja tehtaalle vievä vesiränni särkyi. Tehdas oli pieni, vuonna 1899 puuhiomon tuotannon arvo oli vain 14.000 mk (samana vuonna Mäntän tehtaiden vastaava luku oli 1.200.000 mk). Marraskuussa 1900 höyrypuuseppä R. R. Tallqwist Tampereelta osti puolet A. Pokin omistusosuudesta. Yritys myytiin vuonna 1927 G. A. Lönnqvistin perilliset -nimiselle yritykselle. Toiminta päättyi sotavuosina 1939–41. Hiomo ja paperitehtaan rakennukset on purettu.