James Garfield
Garfield vannoi virkavalansa 4. maaliskuuta 1881. Virkaanasujaispuheessaan hän korosti muun muassa afroamerikkalaisten yhteiskunnallisen aseman parantamista. Garfield vietti valtaosan lyhyeksi jääneestä presidenttikaudestaan nimittäessään kabinettiaan ja muita korkeita virkamiehiä. Vaikka Garfield pyrki nimittämään korkeisiin virkoihin sekä stalwartin että half-breedin kannattajia, half-breedit saivat selvästi korkeampia nimityksiä kuin stalwartit: Half-breedsin johtaja James Gillespie Blaine nimitettiin ulkoministeriksi ja New Yorkin sataman tullimaksujen kerääjäksi valittiin half-breedeihin kuulunut William H. Robertson, mikä sai stalwartin johtohahmoihin kuuluneen Roscoe Conklingin raivoihinsa. Muita merkittäviä nimityksiä olivat muun muassa William Windomin nimittäminen valtiovarainministeriksi, Abraham Lincolnin pojan Robert T. Lincolnin nimittäminen pääasiassa tämän sukutaustan vuoksi sotaministeriksi ja Grantin vastustajana tunnetun Wayne MacVeaghin nimittäminen oikeusministeriksi.
Arthur Zimmermann
Ulkoministeri Jagow erosi syksyllä 1916 vastustettuaan Saksan ylimmän sotilasjohdon vaatimusta rajoittamattoman sukellusvenesodan aloittamisesta ympärysvaltojen päihittämiseksi, sillä se uhkasi ajaa Yhdysvallat liittymään sotaan ympärysvaltojen puolelle. Zimmermann, joka tuki lojaalisti sotilasjohdon näkemyksiä ja ajatusta rajoittamattomasta sukellusvenesodasta, nimitettiin Jagowin seuraajaksi 25. marraskuuta 1916. Pitääkseen Yhdysvaltojen panoksen Euroopan sodassa mahdollisimman vähäisenä hän päätti junailla Meksikon ja Japanin ryhtymään sotaan Yhdysvaltoja vastaan. Zimmermann lähetti 16. tammikuuta 1917 Saksan Washingtonin-lähetystön kautta Saksan Méxicon-lähettiläälle von Eckhardtille salakielisen sähkeen, jossa pyysi tätä ehdottamaan Meksikon presidentti Venustiano Carranzalle yhteistyötä: vastineena sotaan ryhtymisestä Yhdysvaltoja vastaan Meksiko saisi Saksan tuen New Mexicon, Teksasin ja Arizonan takaisinvalloitukselle. Brittien tiedustelu onnistui kaappaamaan viestin ja murtamaan sen salauskoodin, minkä jälkeen sähkeen sisältö päätyi Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilsonin haltuun. Se julkaistiin Wilsonin aloitteesta 1. maaliskuuta ja nostatti Yhdysvalloissa saksalaisvastaisen reaktion. Zimmermann vielä vahvisti sähkeen aitouden maaliskuun lopussa pitämässään puheessa. Kuukauden sisällä Yhdysvallat julisti sodan Saksalle.