Islam
Islam jakautuu kahteen pääsuuntaukseen, sunnalaisuuteen ja šiialaisuuteen, joiden sisällä puolestaan on erilaisia koulukuntia ja lahkoja. Lisäksi on ahmadiyyalaisia, ibadilaisia ja druuseja. Sufilaisuus on mystiikkaa korostava islamin suuntaus, jonka seuraajia löytyy niin šiialaisten kuin sunnien joukosta.
Nykyajan poliittiset radikaali-islamilaiset eli islamistiset liikkeet ja aseelliset ryhmät nojaavat pääasiassa fundamentalistisiin islamilaisiin suuntauksiin kuten wahhabismiin eli salafi-suuntaukseen tai intialaisen deobandi-koulukunnan opetuksiin. Tärkeänä periaatteena näissä suuntauksissa on käsite "jihad" (”pyrkimys johonkin”). Jihad on sekä henkistä kilvoittelua ihmisen sisäistä pahuutta vastaan että islamin puolustamista fyysisellä väkivallalla (ks. esim. Koraani, Suura 9:5), ja se on perinteisesti tulkittu myös pyhäksi sodaksi islamin levittämiseksi. Moderneissa maltillisemmissa tulkinnoissa aseellinen jihad tulkitaan kuitenkin oikeutetuksi vain puollustustarkoituksessa.
Sumerilaisten alkuperä
Sumerilaiset kuvaavat itsensä nimeltä "saggiga", "mustapäät". Tämä saattaa kertoa, että sumerit olisivat olleet mustahiuksisisia, tai jopa ihonvärin olleen musta. Monissa sumerilaisissa patsaissa ja kovissa sumerilaislla on pyöreähkö pää ja matala leuka. Erään tutkimuksen mukaan 22 tutkitusta 26 kallosta oli australoideja tai austriikkeja. Toisen tutkimuksen mukaan
sumerilaisten kallot olivat kolmea tyyppiä australoidi,eurafrikkalainen, austriikki ja armenoidi. Australoidia ja austriikkia on esim. Intiassa..
Eräs Sumerissa esiintynyt kallotyyppi oli 
lyhytkalloinen Välimeren tyyppi. Erään näkemyksen mukaan sumerilaisten nenät muistuttivat egyptiläisiä ja kreikkalaisia.