Gordianus I
Gordianus I syntyi noin vuonna 159. Hänen varhaisesta elämästään ei tiedetä paljoa, mutta epätavallinen "cognomen" "Gordianus" viittaa siihen, että hänen sukunsa olisi ollut kotoisin Vähästä-Aasiasta, ehkä Gordionin kaupungista. Suku oli rikas mutta ei luultavasti kuulunut Rooman senaattorisäädyn eliittiin. Gordianuksen "praenomen" "Marcus" ja "nomen" "Antonius" taas viittaavat siihen, että hänen sukunsa olisi saanut Rooman kansalaisuuden Marcus Antoniukselta. Tiedetään, että eräs Sempronia Romana -niminen nainen, joka oli virkamies Sempronius Aquilan tytär, teetti Ankaraan piirtokirjoituksen kuolleen ja tuntemattomaksi jääneen miehensä muistoksi. Piirtokirjoituksen tarkkaa päivämäärää ei tiedetä, mutta naisen nimi viittaisi siihen, että hän olisi ollut Gordianuksen sukulainen, ehkä äiti tai isoäiti. Gordianuksella oli myös ainakin kaksi lasta: Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus, eli Gordianus II, ja tytär, joka oli Gordianus III:n äiti. "Historia Augustan" mukaan tyttären nimi oli Maecia Faustina ja Gordianuksella olisi ollut vielä toinenkin poika, mutta ei ole löytynyt todisteita, jotka tukisivat näitä väitteitä.
Aulus Gabinius
Aulus Gabiniuksen toimiessa kansantribuunina vuonna 67 eaa., hän sääti lain joka antoi Pompeiukselle suuren vallan, kun tämä lähti sotimaan Välimerellä toimivia merirosvoja vastaan. Vuosina 66–63 eaa. Aulus toimi Pompeiuksen legaattina idässä. Vuonna 58 eaa. hän toimi konsulina. Vuosina 57-54 eaa. hän toimi Syyrian maaherrana. Hän uudelleenorganisoi Juudean hallinnon ja asetti Antipaterin Juudean hallitsijaksi ja Hyrkanoksen ylipapiksi. Vuonna 55 eaa. hän otti vastaan suuren määrän rahaa Ptolemaios XII:lta, jonka hän auttoi takaisin Egyptin valtaistuimelle. Palattuaan Roomaan häntä vastaan nostettiin oikeusjuttuja ja hänet tuomittiin kiristyksestä maanpakoon. Julius Caesar kutsui Aulus Gabiniuksen takaisin Roomaan vuonna 49 eaa. Caesar nimitti Gabiniuksen legaatikseen Illyriaan, jossa tämä kuoli vuonna 47 eaa.