Attila
Attila (n. 406–453) oli viimeinen ja voimakkain Euroopan hunnien johtajista. Attilasta tuli yhdessä veljensä Bledan kanssa hunnien hallitsija vuonna 434. Bleda kuoli vuonna 445, ilmeisesti veljensä murhauttamana. Siitä lähtien aina kuolemaansa saakka Attila oli hunnien yksinvaltias.
Kassiitit
Pohjoisessa Assyria alkoi nousta, ja valtasi lopulta entisen Mitannin, jota nyt sanottiin Hanigalbatiksi. Niinpä Kadashmanturgun 1287–1271 johtama Babylonia solmi liiton Assyrian vihollisten heettiläisten kanssa, joita johti Hattushili III. Pian Tukulti-Ninurta I hyökkäsi Babyloniaan, ja voitti kassitit kahdella sotaretkellä, vallaten ja ryöstäen Babylonin, ja kuljettaen Marduk-jumalan kuvan maasta pois riemusaatossa Assuriin. Pian Tukulti-Ninurta murhattiin kotimaassaan, ja Assyria ajautui pahaan aseelliseen kamppailuun valtaistuimesta. Babylon saattoi irtautua Assyriasta. Elamilaiset tunkeutuivat Isiniin ja Nippuriin, ja Adadshumussur nosti Babylonian taas vahvaksi kuningaskunnaksi. Tukulti-Ninurtan heikko seuraaja tuli Assyrian vasalliksi. Assyrialaiset Enlilkudrussurin johdolla eivät voittaneet kassiitteja. Babylonian Melishipak 1183–1169 hallitsi rauhassa, ja sijoitti aatelistoa Tigrisin eteläpuolisille maille suojaksi Elamia vastaan. Elam oli siellä voimistumassa uudestaan. Elam hyökkäsikin maahan kuninkaansa Kutirnahunten johdolla, ja viimeinen kassiittikuningas Enlilnadinakhe vietiin vankina Elamiin. Seuraava Elamin hallitsija Shilhakinshusinak 1155–1135 eaa. ryösteli Babyloniaa ja tunkeutui Assyraankin asti Kirkukiin.