Katolinen kirkko Suomessa
Legendan mukaan Piispa Henrik osallistui Ruotsin kuninkaan Eerik Pyhän järjestämään ristiretkeen Suomeen vuonna 1156 ja jäi sen jälkeen maahan. Pyhä Henrik koki marttyyrikuoleman, kansanrunon mukaan Lallin kirveeniskun seurauksena Köyliönjärven jäällä. Hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin 18. kesäkuuta 1300 Turun tuomiokirkkoon. Jo tätä ennen, vuonna 1229, paavi antoi luvan siirtää Suomen piispanistuin. Tämän otaksutaan tarkoittaneen siirtoa Nousiaisista Koroisille. Arkeologiset kaivaukset ovat osoittaneet, että Koroistenniemelle on rakennettu kivikirkko ja kaksi kolmikerroksista kivirakennusta. Kahta muuta rakennusta nimitetään piispan palatsiksi ja puolustustorniksi. Kirkosta ja sen pohjoispuolelta on löydetty 300 hautaa. Kirkkoon on haudattu kolme 1200-luvulla elänyttä piispaa. Viimeisin heistä oli piispa Catillus. Maankohoamisen myötä suurempi kauppapaikka kasvoi nykyisen Turun tuomiokirkon kohdalle, ja vuonna 1290 myös piispanistuin siirrettiin sinne. Koroisten kirkko toimi vielä 1300-luvulla piispan toisena asuntona, kunnes vitaaliveljet tuhosivat sen vuonna 1396. Koroistenniemellä on nykyään nähtävissä 1200-luvun piispankirkon kiviperustuksia.
Mäntyharjun reitti
Jääkauden jälkeen noin vuonna 4 800 eaa. Saimaan pinta nousi edelleen ja Ristiinan Matkuslammen kohdalta aukesi uusi Saimaan lasku-uoma Mäntyharjun reittiä Kymijoen vesistöön noin 400 vuoden ajaksi. Myös Päijänteen vedet purkautuivat vuodesta 4 900 eaa. noin vuoteen 1 000 eaa. Rieveleiden reittiä Vuohijärveen ja siitä Mäntyharjun reittiä Siikakosken-Verlan läpi Pyhäjärveen ja edelleen Kymijokeen. Reitin rantakalloilta löytyy jääkauden aikaisia hiidenkirnuja ja kivikautisia kalliomaalauksia, sillä pyyntiväestöä Etelä-Savossa on ollut vuodesta 4 000 eaa. alkaen. Vuonna 1854 Mäntyharjun reitin virtaamaa lisättiin keinotekoisesti muuttamalla Puulan laskureitti (aiemmin Suonteen ja Hartolan Jääsjärven kautta Päijänteeseen) Mäntyharjun reitille kaivamalla Kissakosken kanava.