Jyväskylä
Jyväskylä irrottautui Laukaasta anomalla kaupunkioikeuksia. Hankkeen aloitti majuri Carl Christian Rosenbröijer esittämällä sitä 1823 Laukaan pitäjänkokouksessa. Kaupunginoikeudet saatiin 1837, ja nykyisen kaupungin alueen ydinalueella sijainneiden Taavettilan ja Mattilan talojen isännät joutuivat myymään maitaan kaupunkia varten. Heitä uhattiin pakkolunastuksella. Vain pieni osa tuosta kaupungille saadusta alueesta asemakaavoitettiin, mutta alueen oli pakko olla huomattavasti laajempi, jotta kaupungin lehmille riitti laidunmaata – tuolloin Suomen kaupungeissakaan ei ollut epätavallista, että asukkaat omistivat lehmiä.
Jyväskylän kesä
Jyväskylän kesän alkuunpanijoita olivat professori Päivö Oksala, säveltäjä Seppo Nummi ja musiikkitieteen professori Timo Mäkinen. Heillä syntyi kesällä 1955 ajatus korkeatasoisesta musiikkitapahtumasta. He suunnittelivat ohjelman, ja kesällä 1956 järjestettiin ensimmäiset Musiikkikulttuuripäivät. Tapahtuma oli alkuun keskittynyt kamarimusiikkiin, mutta varsin pian mukaan tulivat myös kuvataiteet, arkkitehtuuri ja teatteri, ja nimi sai ensin muodon Jyväskylän Kulttuuripäivät, sittemmin Jyväskylän kesä.