Sortovuodet
Ensimmäisellä sortokaudella muun muassa kerättiin Suuri adressi ja perustettiin vastarintajärjestö Kagaali, joka järjesti kutsuntalakkoja. Toisella sortokaudella annettiin yhdenvertaisuuslaki, joka antoi maassa asuville venäläisille oikeuden hakea virkoja ilman Suomen kansalaisuutta, sekä käynnistettiin jääkäriliike. Sortokausi päättyi Venäjän vallankumoukseen.
Oikeustaistelu
Esimerkiksi Suomessa käytiin oikeustaistelua ensimmäisen sortokauden aikana 1899–1905, jolloin Venäjä yritti yhtenäistää valtakuntaansa poistamalla Suomen autonomisen aseman Suomen perustuslaista piittaamatta. Suomen hallinnon kieleksi määrättiin venäjä, uusi asevelvollisuuslaki määräsi palvelusajaksi kolme vuotta, kouluissa lisättiin venäjän opetusta, sensuuria tiukennettiin ja yhdistymis- ja kokoontumisvapaus lakkautettiin lähes kokonaan. Suomalaisten vastatoimina oli keisariin vetoaminen suuren adressin avulla, laittomia määräyksiä kieltäydyttiin noudattamasta, asevelvolliset karttoivat kutsuntoja, aktivistit olivat valmiita myös laittomaan toimintaan ja Venäjän suurlakko levisi myös Suomeen.