Nihewanin altaan paleoliittiset kohteet
Nihewanin allas on geologinen muodostuma, joka on eri aikakausina ollut erilainen elinympäristö. Se sijaitsee 150 kilometriä Pekingistä länteen. Allasalueen pinta-ala on suuruudeltaan 9 000 km² ja sen pohjalla virtaa Sangganjoki, joka on Haijoen sivuhaara. Alue on kuivaa ja puutonta kumpareikkoa, joka kuuluu Pohjois-Kiinan laajan lössialueen itäreunaan. Osia alueesta on otettu viljelyyn.
Talvivaaran kaivos
Talvivaaran kaivos sijaitsee paleoproterotsooisen Kainuun liuskealueen eteläisessä osassa, joka on ylityöntynyt ja poimuttunut arkeeisen pohjakompleksin Kuhmon ja Iisalmen-Pudasjärven lohkojen väliin Svekofennisessä orogeniassa noin 1 900 miljoonaa vuotta sitten. Metamorfiset olot ovat vastanneet alempaa vihreäliuskefasiesta ja ylempää amfiboliittifasiesta eli lämpötila oli noin 500 °C ja paine 2–3 kbar. Kainuun liuskealue edustaa neljää ylintä osaa Karjalaisista muodostumista, jotka koostuvat suprakrustisista eli pintasyntyisistä kivistä. Talvivaaran malmi kuuluu Ala-Kalevan (muodostunut 2 060–1 950 miljoonaa vuotta sitten) ja Sotkamo-ryhmän kiviin, mutta sitä ympäröivät Jatulin (muodostunut 2 200–2 060 miljoonaa vuotta sitten) ja Ylä-Kalevan (muodostunut 1 920–1 870 miljoonaa vuotta sitten) kivet. Nykyiset kiilleliuskeet, mustaliuskeet ja kvartsiitit ovat alkujaan olleet meri- ja jokiympäristöihin kerrostuneita hiekkoja, savia, mutaliejuja, konglomeraatteja ja karbonaatteja, jotka metamorfoituivat Svekofennisessä orogeniassa.