Kreikka
Kreikan talous on markkinatalous, jossa julkisella sektorilla on kuitenkin aina ollut vahva rooli. Vuonna 2015 arvioitu bruttokansantuote oli 286 miljardia USD. BKT asukasta kohden oli noin 26 400 USD, mikä on noin kaksi kolmasosaa johtavista euroalueen maista. BKT:n todellinen kasvu vuonna 2013 oli –3,2 %, vuonna 2014 0,7 % ja vuonna 2015 –0,2 %. Palveluiden osuus BKT:sta on noin 81 %, teollisuuden 15 % ja maatalouden 4 %. Julkisen sektorin osuus BKT:sta on noin 40 %. Kreikka on suurin EU-tukien saaja, ja tukien osuus BKT:sta on noin 3,3 %. Vuotuinen inflaatio vuonna 2015 oli noin –1,7 %.
Giánis Varoufákis
Varoufákis oli keskeisesti mukana Kreikan velkaneuvotteluissa kansainvälisten velkojien kanssa vuoden 2015 alkupuolella. Kreikan kansanäänestyksen jälkeen heinäkuussa 2015 Varoufákis ilmoitti eroavansa hallitukselle myönteisestä tuloksesta huolimatta. Syyksi hän ilmoitti, etteivät euroryhmän neuvottelijat enää halua häntä keskustelukumppanikseen. Pari päivää aiemmin hän oli syyttänyt Kreikan velkojia terrorismista, viitaten EU:n, EKP:n ja IMF:n neuvottelutaktiikoihin ja vaatimuksiin liittyen Kreikan velkakriisin hoitamiseen. Hänen mukaansa kyseisten instituutioiden tavoitteena on ""tehdä Kreikasta varoittava esimerkki muille maille, muun muassa Espanjalle, jossa vasemmistolainen Podemos-puolue on edennyt voimakkaasti. Euroopassa tarvitaan Syrizan ja Podemosin kaltaisia puolueita, jotka suhtautuvat kriittisesti järjestelmään mutta ovat samalla Eurooppa-myönteisiä ja demokratian puolella. Meitä vihaavat väittävät meitä Euroopan vastaisiksi, mutta se ei ole totta"".