Veho
Vehon markkinoimiin automerkkeihin ovat kuuluneet myös Austin (1945–1971), Kaiser (1945–1953), Willys (1953–1956), DKW/Audi (1961–1974), NSU (1966–1974), BMW (1975–1994) ja Fiat (1987–1992). Japanilaisen Hondan tuonti siirtyi Veholle vuonna 1976. Vuoteen 1967 saakka Veho toi maahan myös brittiläisiä David Brown -traktoreita ja vuosina 1975–1994 myös BMW-moottoripyöriä. 1980-luvulla Vehon koko osakekanta oli edelleen Walter Greulingin tyttären Dorrit Aminoffin ja tämän jälkeläisten omistuksessa. Vuonna 1982 Vehon liikevaihto oli 1,17 miljardia markkaa ja sen palveluksessa oli 1 201 työntekijää. BMW:n maahantuonti siirtyi Veholta valmistajan Suomeen perustamalle tytäryhtiölle vuonna 1995, mutta BMW-autoja ja -moottoripyöriä myytiin Vehon jälleenmyyntiverkoston kautta vuoteen 1997 saakka. 1990-luvun lopussa avattiin Vehon uusi logistiikkakeskus Espoon Lommilassa.
Veho
Ennen Vehon perustamista Mercedes-Benzin maahantuojana Suomessa oli toiminut Sergei Nikolajeffin autoliike, joka edusti myös General Motorsin autoja. 1930-luvun lopulla Nikolajeff sai toiselta päämieheltään toivomuksen keskittyä jommankumman konsernin autoihin, ja liikkeen pääomistajiin kuuluneen Walter Greulingin aloitteesta perustettiin uusi Mercedes-Benzin maahantuontia harjoittava yhtiö Oy Veho Ab. Perustamiskokous pidettiin Hotelli Kämpissä Helsingissä. Vehon hallituksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Yhdyspankin pääjohtaja Göran Ehrnrooth, joka toimi tehtävässä vuoteen 1949 saakka.
Hyvin alkanut toiminta keskeytyi toisen maailmansodan sytyttyä ja pääsi jatkumaan vuonna 1945 autojen varaosien tuonnilla. Vasta vuonna 1951 Suomeen tuotiin ensimmäiset uudet Mercedes-Benz -henkilöautot toisen maailmansodan jälkeen. Vehon pääkonttori siirtyi vuonna 1957 Helsingin Kamppiin rakennettuun Autotaloon. Ensimmäiset omat sivuliikkeensä Veho avasi Tampereella ja Kouvolassa vuonna 1964.