Naulasaaren taistelu
Naulasaaren taistelu syntyi, kun valkoisten piirittämästä Viipurista paenneet tuhannet punaiset yrittivät läpimurtoa Haminaan johtavalla maantiellä tarkoituksenaan jatkaa kohti Kymenlaaksoa. Punakaartin taistelijoiden lisäksi kolonnassa oli mukana runsaasti siviilejä. Heitä vastassa oli kaksi vahvoihin puolustusasemiin linnoittautunutta valkoisten pataljoonaa. Vain muutamia tunteja kestäneestä yhteenotosta muodostui yksi koko sodan verisimmistä yksittäisistä taisteluista. Sekasortoisessa yhteenotossa osapuolet tulittivat toisiaan summittaisesti pimeässä ja taistelua käytiin myös mies miestä vastaan puukoin ja pistimin. Tuhoa kylvi erityisesti suojattomaan pakolaiskolonnaan valkoisten asemista ammuttu konekiväärituli. Naulasaaren taistelu päättyi lopulta aamun valjetessa noin 5 000–6 000 punaisen antautumiseen. Se vaati yli 500 kaatunutta, joista lähes kaikki olivat punaisia.
Naksos (Kykladit)
Persialaissotien jälkeen Naksos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon vuodesta 477 eaa. Se kuitenkin kapinoi vuonna 471/470 eaa. Tämän jälkeen ateenalaiset alistivat saaren kokonaan valtaansa ja tekivät siitä lopulta klerukhia-siirtokuntansa noin vuonna 450 eaa. asuttamalla sinne 500 ateenalaista. Saari sai itsenäisyytensä takaisin peloponnesolaissodan jälkeen, mutta ei saanut enää entistä asemaansa takaisin, ja sen myöhemmistä vaiheista antiikin ajalla tiedetään vain vähän. Vuonna 376 eaa. saaren edustalla käytiin meritaistelu, jossa ateenalaiset voittivat Khabriaan johdolla Spartan laivaston, mikä palautti Ateenan merivallaksi. Naksos löi pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.