Irlannin tasavaltalaisarmeija
Irlannin tasavaltalaisarmeija eli IRA (tulee englanninkielisestä nimestä "Irish Republican Army") on irlantilaisten nationalistien terroristijärjestö, joka vuodesta 1920 taisteli brittejä vastaan Irlannin itsehallinnon tai itsenäisyyden puolesta. Vuoden 1922 jälkeen se jatkoi toimintaansa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvassa Pohjois-Irlannissa Irlannin itsehallinnon tultua hyväksytyksi. IRA on historiansa aikana jakautunut monta kertaa. Nykyinen "uusi IRA" on 1960-luvulla voimistunut "vanhan IRA:n" seuraaja. Vuodesta 2005 alkaen järjestö on pidättäytynyt aseellisesta toiminnasta ja on riisunut aseistustaan.
Ulsterin vapaaehtoisjoukot
Ensimmäisen maailmansodan puhjettua unionistijohtaja Edward Carson kannusti Ulsterin vapaaehtoisjoukkojen jäseniä värväytymään Britannian armeijaan. Varta vasten heitä varten brittiarmeijaan perustettiin 36. divisioona, joka osallistui sodassa muun muassa Sommen taisteluun. Ulsterin vapaaehtoisjoukkojen toiminta Irlannissa kuihtui sodan aikana, mutta elpyi uudelleen vuosina 1919–1921 Irlannin itsenäisyyssodan seurauksena. Unionistipuolueen painostuksesta Britannian hallitus hyväksyi vuonna 1920 vapaaehtoisjoukkojen sulauttamisen Irlannin poliisivoimien tueksi perustettuun Ulster Special Constabulary (USC) -yksikköön, joka pääasiassa vastasi Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA) vastaisesta toiminnasta Pohjois-Irlannissa. USC:n seuraajaksi perustettiin vuonna 1922 Pohjois-Irlannin oma poliisi, Royal Ulster Constabulary.