Narvikin taistelu
Narvikin taistelut käytiin 9. huhtikuuta - 8. kesäkuuta 1940 Norjassa Narvikin sataman ja sen ympäristön hallinnasta Norjan valtauksen aikana toisessa maailmansodassa Saksan ja liittoutuneiden välillä. Ne voidaan jakaa Ofotfjordissa käytyihin kahteen meritaisteluun ja maalla käytyyn taisteluun kaupunkia ympäröivillä vuorilla. Syynä alueesta käytyihin taisteluihin oli Narvikiin Kiirunasta Ruotsista tuleva junarata ja satama, joka aina sulana mahdollisti ympärivuoden rautamalmin kuljetuksen edelleen.
Taistelu Norjasta
Narvikin edustalla kaksi vanhaa norjalaista rannikkopuolustusalusta, "Eidsvold" ja "Norge", tekivät vastarintaa kolmelle saksalaislaivalle, joka kuljetti kenraali Eduard Dietlin joukkoja Narvikiin. "Eidsvold" ampui varoituslaukauksen saksalaista "Heidkampia" kohti. Saksalaissaattuetta komentava Friedrich Bonte lähetti norjalaisalukseen neuvottelijan. Norjalaiset kieltäytyivät päästämästä saksalaisia satamaan. Saksalaisten neuvottelija lähti "Eidsvoldista", ja tämän jälkeen "Heidkamp" upotti aluksen ampumalla siihen kolme torpedoa. "Norge" alkoi tämän jälkeen tulittaa toista saksalaisalusta, "Arminia", mutta tuloksettomasti. "Armin" laukaisi torpedoja, jotka upottivat myös "Norgen". Taistelussa kuoli satoja norjalaisia uppoavien laivojen mukana. Tämän jälkeen saksalaiset ajoivat Narvikin satamaan. Narvikissa oli vain heikko maapuolustus, ja kaupungin oli antauduttava ilman taistelua. Seuraavina päivinä Kuninkaallinen laivasto teki Narvikin edustalla yllätyshyökkäyksiä Saksan laivasto-osastoja vastaan (Narvikin ensimmäinen taistelu 10. huhtikuuta ja Narvikin toinen taistelu 13. huhtikuuta).