Rautapitoisuus (limnologia)
Ihmisessä olevan raudan kokonaismäärä on noin 4 grammaa. Ihminen tarvitee vuorokaudessa useita milligrammoja rautaa korvatakseen kehosta poistuvan raudan. Miehillä tarve on 7 mg ja naisilla 11 mg vuorokaudessa. Raudan pitkäaikainen puute aiheuttaa anemiaa, sillä punaisten verisolujen hemoglobiini rakentuu raudan ympärille. Hemoglobiinin rauta tarttuu verenkierrossa happeen ja kuljettaa sen soluihin ja palatessaan keuhkoihin se kuljettaa soluista pois hiilidioksidia. Lihasten punaisuus johtuu myoglobiinista, joka sisältää myös rautaa. Rauta osallistuu useisiin ihmiskehon prosesseihin ja sitä tarvitaan jatkuvasti riittävä määrä kehossa. Jos rautaa on riittävästi, raudan ylimäärää varastoituu maksaan, haimaan, pernaan, sydämeen ja luuytimeen. Jos rautaa kertyy liikaa, alkaa se vaurioittaa näitä varastoelimiä. Ihminen hyödyntää ravinnostaan juuri hapettunutta rautaa (Fe) sen eri yhdisteissään, jota se saa ravinnosta ja juomavedestä. Jatkuva yli 200 mg/l pitoisen juomaveden nauttiminen aiheutta lopulta tällaisen vaarallisen tilan. Tappava pitoisuus on kuitenkin 10–50 g kehossa.
Androgeenit
Liiallinen mieshormonin tuotanto miehellä voi viitata lisämunuaissairauteen ja aiheuttaa liian varhaista puberteettia ja myöhemmällä iällä ylikorostunutta maskuliinisuutta. Mieshormonin kiveksistä johtuvaa vajetta kutsutaan (primääriseksi) hypogonadismiksi. Se ilmenee murrosiän muutosten puuttumisena tai erittäin heikkona esiintymisenä. (Primääriseen) hypogonadismiin liittyy kivesten pieni koko. Aikuisena mieshormonin vajaus ilmenee alentuneena seksuaaliviettinä ja seksuaalisena kyvyttömyytenä. Murrosiän muutosten puuttuminen tai erittäin heikko esiintyminen voi johtua myös aivojen hypotalamuksesta tai aivolisäkkeen vajaatoiminnasta (hypopituitarismi), jota kutsutaan myös sekundääriseksi hypogonadismiksi. Vastaavat ongelmat voivat johtua myös vähän tai ei lainkaan toimivista androgeenireseptoreista, mikä estää androgeenien vaikutuksen kehon kudoksissa.