Kiovan kansallinen yliopisto
Yliopisto perustettiin 8. marraskuuta 1833 keisari Nikolai I:n ukaasilla ja se aloitti toimintansa 15. kesäkuuta 1834 nimellä pyhän Vladimirin yliopisto. Kulttuuripoliittisena motiivina oli vastustaa Kiovan oppineiston puolalaistumista juuri Puolan kapinan 1830–1831 jälkeen. Tarpeet yliopiston perustamiseksi Ukrainaan olivat olleet olemassa, mutta sen oli pelätty muodostuvan ukrainalaisen kansallistietoisuuden keskukseksi. Koska Länsi-Ukrainassa ja myös idempänä puolalaisuuteen liittyi usein katolilaisuus, liitettiin yliopiston nimeen Kiovan Rusj:n idän kreikkalais-katoliseen piiriin liittänyt Kiovan Rusjin hallitsija Vladimir I Suuri. Yliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi asetettiin Moskovan yliopiston professori, filologi ja historioitsija Mihail Aleksandrovitš Maksimovitš.
Ivan Šuvalov
Šuvalov perusti vuonna 1755 Moskovan yliopiston ja hänestä tuli sen ensimmäinen kuraattori. Hän perusti samalla myös yliopiston kirjapainon, joka alkoi julkaista "Moskovskije vedomosti" -lehteä. Keisarillinen taideakatemia perustettiin yliopiston yhteyteen Moskovaan vuonna 1757 ja Šuvalov toimi sen johtajana vuoteen 1763. Hänet tunnettiin muutenkin suuresta taidekokoelmastaan ja taiteilijoiden tukemisesta. Hän lainasi laajan kirjastonsa taideakatemian käyttöön, ja kun taideakatemia vuonna 1763 erotettiin yliopistosta ja siirrettiin pääkaupunkiin Pietariin, se toimi aluksi Šuvalovin palatsin tiloissa. Šuvalovin aloitteesta perustettiin myös Kazanin kymnaasi vuonna 1758. Lisäksi hän tuki Mihail Lomonosovin tieteellistä toimintaa ja antoi Voltairelle idean tämän Venäjän historiaa käsitelleeseen teokseen "Histoire de l'empire de Russie sous Pierre le Grand".