Kyproksen tasavalta
Koko Kyproksen väestö voidaan karkeasti jakaa kielellisesti ja uskonnollisesti kreikkaa puhuviin ortodokseihin ja turkkia puhuviin muslimeihin. Kyproksen tasavallan hallinnoiman alueen väestöstä noin 98,8% on etnisiä kreikkalaisia, ja kreikkaa puhuu ensimmäisenä kielenään noin väestöstä. Kreikkalaisella puolella on lisäksi tuhatkunta arabiaa puhuvaa, kreikkalaisiksi identifioituvaa maroniittia, jotka vuoteen 1974 asti asuivat yhdessä ainoassa kylässä. Kyproksen arabia on yksinomaan puhuttu kieli; se on läheisintä sukua syyrialais-palestiinalaisille sedentaarimurteille. Lisäksi Kyproksella asuu joitakin tuhansia armeniankielisiä. Muita yleisiä kieliä väestössä ovat englanti, romania, venäjä ja bulgaria.
Pohjois-Kyproksen presidentinvaali 2010
Oikeistolainen Eroğlu on kannattanut Pohjois-Kyproksen itsenäisyyttä, kun entinen presidentti Talat oli aloittamassa saaren yhdistämisneuvotteluita edellisenä vuonna. Vaalituloksen jälkeen epäiltiin, että Eroğlu asettaa yhdistymiselle ankarammat ehdot. Hän ehti kuitenkin voittonsa jälkeen sanoa, että hän jatkaa yhdistymisneuvotteluita. Turkin pääministeri Recep Tayyip Erdoğan ilmoitti tuloksen ratkaisun jälkeen, että hän haluaa saaren tärkeiden yhdistämisneuvottelujen tulevan päätökseen vuoden 2010 loppuun mennessä. Kyproksen tilanne on yksi este Turkin mahdollisella EU-jäsenyydellä. Kyproksen tasavalta on EU:n jäsen, mutta Turkki ei ole tunnustanut valtiota.