Veriveljien saaga
"Veriveljien saagasta" on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa ("Ólafs saga hins helga"). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.
Hryggjarstykki
Siitä ajanjaksosta, jonka *"Hryggjarstykki" on kattanut, ei ole täyttä varmuutta. On oletettu, että teos jatkoi suunnilleen siitä, mihin islantilainen oppinut Ari Viisas oli todennäköisesti päättänyt oman kuninkaiden elämästä kertovan tekstinsä ("konunga ævi"), joka sekään ei ole säilynyt. On oletettu, että Arin teos olisi päättynyt noin vuoteen 1120. *"Hryggjarstykki" on mahdollisesti aloittanut kerrontansa kuningas Sigurðr I Magnússon "Jórsalafarin" (”Jerusaleminkävijä”) kuolemasta ja Haraldr "gillin" valtaannousun aatosta (1130). "Morkinskinna" ja "Heimskringla" viittaavat ajoittain Eiríkr Oddsoniin lähteenään. Näiden viittausten perusteella on oletettu, että *"Hryggjarstykkissä" olisi kuvattu tapahtumia vuoteen 1139 eli Maunu Sokean (isl. "blindi") kuolemaan saakka. Toisen näkemyksen mukaan kerronta on jatkunut jopa vuoteen 1161 ja Haraldr "gillin" poikien kuolemaan saakka. On myös esitetty sellainen mahdollisuus, että Eiríkr olisi keskittynyt vallantavoittelijana tunnettuun Sigurðr "slembiriin" ja tämän marttyyriuteen eli vuosiin 1136–1139.