Kekri
Kekri, myös "keyri" tai "köyri", on perinteinen suomalainen syysjuhla, jonka juuret ovat eurooppalaisessa maatalouskulttuurissa. Sillä ei ole alkujaan ollut vakinaista kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan se määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Kekrin aika alkaa Mikkelinpäivästä ja jatkuu Pyhäinmiesten päivään (29. syyskuuta - lauantai, joka ajoittuu välille 31. lokakuuta - 6. marraskuuta).
Kimeeri
Sana voi mytologiassa merkitä yhteensulautumaa, kuvittelua, huhua tai harhaa. Homeros kuvasi leijonan, vuohen ja käärmeen muodostamaa sekaolentoa. Sitä on pidetty vertauskuvana kolmesta vuodenajasta, jossa leijona on kevät, vuohi kesä ja käärme talvi. Kreikan jumaltarustossa Kimaira oli käärmevaimo Ekhidnan ja manalan hirviö Tyfonin tytär. Tämän veli oli helvetin koirana pidetty Kerberos. Kimairan surmasi sankari Bellerophon siipihevosensa Pegasoksen avulla. Keskiajan mosaiikeissa kimaira esitetään saatanallisten voimien ruumiillistumana. Reaalimaailmaan sijoitettuna kimeerien voi ajatella edustavan tulivuoria ja maanjäristyksiä, mutta myös muita veden ja maan vaaroja.