Tekstiviesti
Vuonna 1984 Pohjoismaat esittivät silloin kehitteillä olevaan GSM-järjestelmään tekstiviestiominaisuutta. Aluksi asia tuotiin J. Audestadin (Norja) vetämään GSM WP3 -alatyöryhmään. Vuoden 1985 helmikuussa GSM-päätyöryhmässä käsiteltiin tekstiviestipalvelua WP3:n työn (GSM Doc 90/84) sekä toisaalta Saksan ja Ranskan omasta yhteistyöstä syntyneiden ehdotusten (GSM Doc 19/85) pohjalta. Sen jälkeen SMS (Short Message Service) tuli osaksi GSM-spesifikaatioita vielä samana vuonna (GSM Doc.28/85) perustuen Saksan ja Ranskan ehdottamaan tekniikkaan, jossa viesti kulkee puhelimen signalointikanavalla ja on siten vastaanotettavissa vaikka puhelun aikana. Valittu menetelmä rajoitti viestipaketin pituuden 160 merkkiin. Suomalaiset edistivät tekstiviestiä sen syntyvaiheessa pohjoismaisten matkapuhelintyöryhmien kautta. Heidän ideansa johti kuitenkin valitun välitystekniikan osalta Pohjoismaiden esittämään toteutumatta jääneeseen kehityshaaraan (ns. Message Handling System -perustainen vaihtoehto).
SACLOS
SACLOS on yhdysvaltalainen, englanninkielinen lyhenne ja sotilaallinen erikoistermi. Lyhenne on muodostettu sanoista Semi-automatic command to line of sight l. puoli-automaattinen komento(ohjaus) tähtäyslinjaan. Line of sight itsessään lyhennetään muotoon LOS. Termejä käytetään ohjuksien ohjausmenetelmästä, joka lennon aikana vaatii maalin seurannan mutta ei varsinaisia ohjaustoimenpiteitä, joista huolehtii automaattinen laskin. Laskin vertailee maalin sijaintia ohjuksen sijaintiin ja antaa tarvittavat käskyt. Tiedon ohjuksen paikasta laskin saa tähtäimen optiselta ilmaisimelta, joka havaitsee ohjuksessa tarkoitusta varten olevat valosoihdut.