Veho
Vehon markkinoimiin automerkkeihin ovat kuuluneet myös Austin (1945–1971), Kaiser (1945–1953), Willys (1953–1956), DKW/Audi (1961–1974), NSU (1966–1974), BMW (1975–1994) ja Fiat (1987–1992). Japanilaisen Hondan tuonti siirtyi Veholle vuonna 1976. Vuoteen 1967 saakka Veho toi maahan myös brittiläisiä David Brown -traktoreita ja vuosina 1975–1994 myös BMW-moottoripyöriä. 1980-luvulla Vehon koko osakekanta oli edelleen Walter Greulingin tyttären Dorrit Aminoffin ja tämän jälkeläisten omistuksessa. Vuonna 1982 Vehon liikevaihto oli 1,17 miljardia markkaa ja sen palveluksessa oli 1 201 työntekijää. BMW:n maahantuonti siirtyi Veholta valmistajan Suomeen perustamalle tytäryhtiölle vuonna 1995, mutta BMW-autoja ja -moottoripyöriä myytiin Vehon jälleenmyyntiverkoston kautta vuoteen 1997 saakka. 1990-luvun lopussa avattiin Vehon uusi logistiikkakeskus Espoon Lommilassa.
Este (suku)
Este-suku polveutuu Obertenghin suvusta, joka hallitsi 900-luvulla rajakreiveinä Pohjois-Italian Lunigianaa, Genovaa ja Milanoa. Suku sai nimensä Padovan lähellä sijaitsevasta Esten kaupungista, joka kuului erään Oberthenghien haaran läänityksiin. Esten dynastian perustajana pidetään Milanon varakreivi Albert Azzo II:ta (k. 1097). Hänen vanhin poikansa Welf IV (k. 1101) peri myöhemmin Saksassa sijainneen Baijerin herttuakunnan ja on siten Welfin hallitsijasuvun kantaisä, mutta Milanon varakreivin arvo periytyi Albert Azzo II:n nuorimmalle pojalle Fulco I:lle (k. 1136), josta Esten suvun päähaara polveutuu. Keskimmäinen poika Hugo V hallitsi Mainen kreivikuntaa Ranskassa, mutta ei jättänyt jälkeensä dynastiaa. Suvun mahti alkoi kasvaa, kun Fulco I:n pojanpojan pojanpoika Azzo VII vuonna 1240 liittoutui guelfien kanssa Italian valtataistelussa. Azzo VII:n seuraaja Obizzo II (k. 1293) nimettiin vuonna 1264 elinikäiseksi Ferraran herraksi () ja hän sai valtaansa myös Modenan vuonna 1288 ja Reggion vuonna 1289. Ferraran herra Niccolò II rakennutti Ferraraan 1300-luvun lopulla Castello Estensen eli Esten linnan ja hänen veljensä Albert V (k. 1393) perusti vuonna 1391 Ferraran yliopiston. Seuraava hallitsija Niccolò III (k. 1441) isännöi vuonna 1438 Ferraran kirkolliskokousta ja hänen poikansa Leonello (k. 1450) tunnettiin merkittävänä taiteiden suosijana.