Monarkia
Monarkioita, joissa monarkki (kuningas, kuningatar, keisari tai keisarinna) toimii valtionpäämiehenä perustuslain mukaisesti, olipa se sitten kirjoitettu tai kirjoittamaton perustuslaki, kutsutaan perustuslaillisiksi monarkioiksi tai parlamentaarisiksi monarkioiksi. Siinä hallitsijalla on usein rajoitetusti tai ei ollenkaan valtaoikeuksia ja hänen tehtävänsä ovat ensisijaisesti edustuksellisia. Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on useimmiten pääministeri.
Tasavalta
Tasavaltaa voi johtaa valtionpäämies, jolla on monia monarkin piirteitä: jotkut tasavallat valitsevat presidentin eliniäksi ja myöntävät presidentille enemmän oikeuksia kuin on tavallista edustuksellisessa demokratiassa. 1970-luvun jälkeinen Syyrian arabitasavalta osoittaa, että presidentin virka voidaan tehdä perinnölliseksi. Historioitsijat väittelevät ajankohdasta, jolloin Rooman tasavallasta tuli Rooman keisarikunta. Ongelmana on, että ensimmäisille Rooman keisareille annettiin valtionpäämiehen valtuudet vähitellen, eivätkä vallan antaneet hallitukset poikenneet paljoa Rooman tasavallasta..