Venäjän maantiede
Läntinen Venäjä kuuluu pääasiassa Itä-Euroopan tasankoon, joka on maailman suurimpia alankoalueita. Se levittäytyy Venäjän länsirajalta Uralvuorille ja Pohjoiselta jäämereltä Kaukasukselle. Noin puolet alueesta on alankoa, ja korkein kohta sijaitsee Moskovan pohjoispuolella Valdain ylängöllä 343 metrissä. Moskovan eteläpuolella maastossa vuorottelevat jokilaaksot ja niitä erottavat kukkulat, kuten Keski-Venäjän ylänkö, joka erottaa Dneprin laakson Oka- ja Donjokien alueesta. Volgan itäpuolella leviää laaja Kaspian syvänkö, joka on matalimmillaan 25 metriä merenpinnan alapuolella. Itä-Euroopan tasanko ulottuu etelässä Kaukasuksen juurille. Vuorten harja muodostaa Venäjän rajan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Venäjän puolella on 5 642 metriä korkea Elbrus, joka on Euroopan korkein vuori.
Pyhä vuori
Vuoria on pidetty monissa uskonnoissa pyhinä siksi, että ne ovat lähellä taivasta tai ikään kuin maan ja taivaan välissä. Vuorelle kiipeäminen vienyt ihmisiä lähemmäksi taivasta, joka on jumalien todellisuus. Esimerkiksi Vanhassa testamentissa kristinuskon Jumala antoi Siinain vuorella Moosekselle kymmenen käskyä. Myös joidenkin vuorten vulkaaninen toiminta on herättänyt kunnioitusta. Vuori on voitu kokea jopa maailmanpylvääksi, joka kannattaa taivasta ja yhdistää sen maahan. Vuori on voitu ajatella maailman keskukseksi. Pyhille vuorille viedään uhrilahjoja tai niillä käydään hakemassa uskonnollisia kokemuksia. Pyhä vuori voi olla seudun vuorista suurin tai näyttävin, mutta ei välttämättä. Se voi olla myös erikoisen muotoinen, eri kivilajia kuin muut tai huomiota herättävässä paikassa. Vuoren pyhyys voi johtua myös siellä tapahtuneesta asiasta (todesta tai legendasta), esimerkiksi Neitsyt Marian väitetään käyneen Athos-vuorella. Saattaa tosin olla, että joskus paikkaa on ensin kunnioitettu ja sitten kehitetty tätä kunnioitusta tukeva legenda.Pyhiä vuoria ovat vastanneet alueilla, joilla ei ole korkeita vuoria, pienemmät mäet, tunturit ja vaarat. Lapissa saamelaiset ovat pitäneet useita tuntureita pyhinä, muun muassa Haltia ja Saanaa. Suomessa melko pieniäkin mäkiä on pidetty pyhinä. Tällainen on ollut esimerkiksi Koli. Kolilla on käyty uhraamassa vuorenhaltijoille. Kansalaisen karttapaikan mukaan Suomessa on kaksikymmentä Pyhävuori, -mäki tai -kallio -nimistä kohoumaa.