Valko-Venäjän presidentinvaali 2006
Presidentti Aleksandr Lukašenko ei hyväksy vierasta vaikutusta eikä vallankaappausta Valko-Venäjällä. Valko-Venäjän matkapuhelinyhtiö lähetti matkapuhelimiin viestin, minkä mukaan Oktjabrskaja-aukiolla provokaattorit suunnittelevat vaalipäivän illaksi verilöylyä ja että pitäisi varoa henkeään ja terveyttään. Teleyhtiö ei kommentoinut tarkemmin lähettämänsä viestin sisältöä. Opposition edustajat puolestaan lupaavat rauhallisia mielenosoituksia.
Valko-Venäjä
Maan suhteet Euroopan unioniin ja länsimaihin lähtivät lupaavasti liikkeille itsenäistymisen jälkeisinä vuosina 1991–1994. Lukašenkan noustua presidentiksi vuonna 1994, kansallinen suhtautuminen oppostioon ja kansalaisyhteiskuntaan vaikutti nopeasti länsisuhteita heikentävästi. Neuvottelut EU-jäsenyydestä ja unioniin liittymisestä keskeytettiin vuonna 1995. Toukokuussa 2009 Valko-Venäjä kuitenkin sopi Prahan huippukokouksessa yhtenä osapuolena Eurooppa-suhteidensa kehittämisestä osana Euroopan unionin itäistä kumppanuusohjelmaa. Suomen ulkoasiainministeriö käynnisti Suomen Vilnan suurlähetystön alaisuudessa toimivan Minskin yhteistoimiston 1. lokakuuta 2010. Valko-Venäjä avasi vastavuoroisesti suurlähetystön Helsingissä helmikuussa 2012.. Valko-Venäjä tuki Ukrainaa, kun Venäjä kaappasi vuonna 2014 Krimin. Maat kiistelivät keskenään öljy- ja kaasutoimituksista. Valko-Venäjä ei antanut Venäjän perustaa lentotukikohtaa maahansa. Maiden välit olivat edelleen huonot vuoden 2017 alussa.