Iivana Julma
Iivana Julma eli Iivana IV (25. elokuuta 1530 Moskova – 28. maaliskuuta 1584 Moskova) oli Venäjän ensimmäinen tsaari (keisari). Alkukielisessä nimityksessä "Ivan Groznyi" () sana "groznyi" tai "grozni" ei tarkoita julmaa, vaan toisaalta enemmänkin ”ankaraa”, pelonsekaista kunnioitusta herättävää, toisaalta suurta, suurenmoista. Venäläisessä traditiossa hänestä käytetään nimitystä Ivan Vasiljevitš isänsä ja edeltäjänsä Vasili III:n mukaan. Hänet muistetaan parhaiten julmuudestaan ja vainoharhaisuudestaan, mutta hänen valtakaudellaan Venäjä myös laajeni huomattavasti; hänen kaudellaan Venäjä valloitti Kazanin, Astrahanin ja Siperian kaanikunnat ja Venäjästä tuli yksi maailman suurimmista valtioista. Toisaalta Iivana menestyi kehnosti Liivinmaan liittoa, Ruotsia, Tanskaa ja Puola-Liettuaa vastaan käymässään sodassa. Iivana oli hyvin väkivaltainen henkilö ja legendan mukaan surmasi poikansa ja perijänsä Ivanin, mikä alle 20 vuotta myöhemmin johti Venäjää varhaiskeskiajalta saakka hallinneen Rurikin dynastian päättymiseen, koska Iivanan toinen poika ja seuraaja Fjodor I kuoli lapsettomana.
Iivana
­
Iivana on karjalainen muunnos etunimestä Ivan (), joka on Johannes-nimen vastine Venäjällä ja muissa slaavilaisissa maissa.
Suomessa Iivana on etunimenä harvinainen ja on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan alle 40 henkilölle, joista noin puolet on miehiä, puolet naisia. Sitä ei myöskään ole suomalaisessa nimipäiväkalenterissa. Nimeä Iivana käytetään suomen kielessä kuitenkin vakiintuneesti Ivan-nimisistä Moskovan suuri­ruhtinas­kunnan ja Venäjän hallitsijoista.