Paavo Väyrynen
Viron tuolloinen pääministeri Edgar Savisaar on syyttänyt useiden Suomen johtajien jarruttaneen Viron itsenäistymistä Neuvostoliitosta 1990-luvun alussa ja on nimennyt myös Väyrysen yhdeksi heistä. Viro julisti itsenäisyytensä palautetuksi vallankaappauksen aikana 20. elokuuta ja Latvia seuraavana päivänä, mutta Suomen johto oli aluksi epäileväinen niiden itsenäisyyden tunnustamisen suhteen. Suomessa paraikaa vieraillut Viron ulkoministeri Lennart Meri toivoi Suomelta tukea maansa itsenäisyydelle. Väyrynen otti lopulta Meren vastaan 22. elokuuta, mutta ilmoitti vielä kaksi päivää myöhemmin Suomen linjaksi, etteivät Baltian maat täyttäneet suvereenien valtioiden tunnusmerkkejä. Venäjän kuitenkin tunnustettua Baltian maiden itsenäisyyden useat valtiot seurasivat perässä, ja Suomikin ilmoitti muutama päivä myöhemmin vuoden 1920 tunnustusten olevan edelleen voimassa.
Viron apostolinen ortodoksinen kirkko
Kristinuskon historia Virossa alkaa noin 900-luvulta. Itsenäinen ortodoksinen kirkko sai ensimmäisen piispansa vuonna 1917. Piispa Platonin kausi oli lyhyt, sillä bolševikit ampuivat hänet Tartossa Viron vapaussodan lopulla 14.1.1919, kun virolaiset joukot lähestyivät Tallinnaa. Kesäkuun 15. päivä 1920 Venäjän ortodoksinen kirkko virallisti Viron kirkon itsenäisyyden. Kirkko siirtyi vuonna 1923 Konstantinopolin patriarkaatin alaisuuteen yhdessä Suomen ortodoksisen kirkon kanssa, sillä Moskovan patriarkaattiin oli vaikea pitää yhteyttä.
Maailmansotien välisenä aikana venäjänkieliset seurakunnat muodostivat oman, Narvan hiippakunnan.