Islam
Islam jakautuu kahteen pääsuuntaukseen, sunnalaisuuteen ja šiialaisuuteen, joiden sisällä puolestaan on erilaisia koulukuntia ja lahkoja. Lisäksi on ahmadiyyalaisia, ibadilaisia ja druuseja. Sufilaisuus on mystiikkaa korostava islamin suuntaus, jonka seuraajia löytyy niin šiialaisten kuin sunnien joukosta.
Nykyajan poliittiset radikaali-islamilaiset eli islamistiset liikkeet ja aseelliset ryhmät nojaavat pääasiassa fundamentalistisiin islamilaisiin suuntauksiin kuten wahhabismiin eli salafi-suuntaukseen tai intialaisen deobandi-koulukunnan opetuksiin. Tärkeänä periaatteena näissä suuntauksissa on käsite "jihad" (”pyrkimys johonkin”). Jihad on sekä henkistä kilvoittelua ihmisen sisäistä pahuutta vastaan että islamin puolustamista fyysisellä väkivallalla (ks. esim. Koraani, Suura 9:5), ja se on perinteisesti tulkittu myös pyhäksi sodaksi islamin levittämiseksi. Moderneissa maltillisemmissa tulkinnoissa aseellinen jihad tulkitaan kuitenkin oikeutetuksi vain puollustustarkoituksessa.
Suit (kansa)
Suit ovat maanviljelijöitä ja he kasvattavat esimerkiksi riisiä, vehnää, rapsia, appelsiineja, sitruunoja ja muita hedelmiä. Proteiinia on saatu puolestaan kalastamalla. Suit ovat perinteisesti puhuneet suin kieltä, mutta kiina on sittemmin vallannut alaa etenkin nuoremman sukupolven keskuudessa. Myös suurin osa suita äidinkielenään puhuvista osaa kiinaa. Suilla on oma kirjoitusjärjestelmänsä, mutta sitä käytetään lähinnä uskonnollisissa menoissa. Uskonnoista suit harjoittavat buddhalaisuutta, taolaisuutta ja animismia. Muutamat tuhannet heistä ovat kääntyneet kristinuskoon protestanttisten ja katolilaisten lähetyssaarnaajien vaikutuksesta 1800- ja 1900-luvuilla.