Jehovan todistajat
Liikkeen nykyinen toiminta alkoi 1870-luvun alkupuolella eräästä Raamattua tutkivasta ryhmästä Alleghenyssä Pennsylvaniassa. Heidät tunnettiin tuolloin "raamatuntutkijoina". Yhteisön käsityksen mukaan Jehova Jumala alkoi tuolloin koota kansaansa. Adventisteilta vaikutteita saanut Raamatuntutkijat-ryhmän johtaja Charles Taze Russell julisti, että Jeesus oli jo läsnä näkymättömästi vuodesta 1874 alkaen. Samalla hän alkoi tutkia kriittisesti kristillisten kirkkojen oppeja. Jehovan todistajat uskovat, että vuonna 1919 Jumala havaitsi, että maan päällä vain nuo raamatuntutkijat saarnasivat Kristuksen näkymätöntä läsnäoloa ja puhdasta kristillistä oppia. Tämän pohjalta Jehovan todistajat uskovat, että he ovat ainoita tosikristittyjä ja että Jumala ohjaa yhteisöä.
Jehovan todistajien tavat
Jehovan todistajat haluavat pysyä puolueettomina suhteessa yhteiskuntaan ja poliittisiin järjestelmiin, koska he eivät halua olla "osa maailmasta". Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Vartiotorniseura on edellyttänyt Jehovan todistajilta pidättäytymistä politiikasta. Jehovan todistajat eivät pidä sopivana puolueisiin tai poliittisiin järjestöihin kuulumista. He eivät äänestä eivätkä asetu ehdokkaaksi poliittisissa vaaleissa (äänestämisestä tehtiin tosin virallisesti omantunnonasia 1. marraskuuta 1999 Vartiotornissa). Jehovan todistajat kieltäytyvät myös asepalveluksesta. Asevelvollisuuden suorittamismuotona myös siviilipalvelus oli pitkään Jehovan todistajien mukaan kristitylle sopimatonta, kunnes menettelystä tehtiin jäsenten omantunnon asia vuonna 1996. Vaikka yhdys­kunta nykyään salliikin jäsentensä suorittavan siviili­­palveluksen, Suomessa on edelleen voimassa aikaisemmin säädetty laki, joka vapauttaa Jehovan todistajat rauhan aikana ase­palveluksesta ja kaikista sitä korvaavista palvelus­muodoista. Muissa maissa kohtelu vaihtelee. Mm. Turkissa seurauksena on vankilatuomio, jopa peräkkäisiä tuomioita.