Suomi
Kasvillisuusvyöhykkeistä suurin osa Suomea kuuluu boreaaliseen vyöhykkeeseen eli pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen. Vain maan eteläisin rannikkoseutu kuuluu havu- ja lehtimetsävyöhykkeen vaihettumisalueeseen, hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Tämä vaihettumisvyöhyke luetaan välillä havumetsiin, välillä lauhkeisiin lehtimetsiin kuuluvaksi, riippuen tietolähteestä. Suomen pohjoisimmat osat edustavat jo havumetsävyöhykkeen ja tundran vaihettumisaluetta.
Puuvartisten kasvien menestymisvyöhykkeet
Ruotsissa menestymisvyöhykkeitä on myös kahdeksan. Vyöhyke I on ilmastoltaan leudoin ja vyöhyke VIII ankarin. Ruotsin tunturialueet eivät sisälly mihinkään vyöhykkeeseen, joten ne muodostavat tavallaan yhdeksännen kasvuvyöhykkeen. Ensimmäisen menestymisvyöhykekartan laati Sveriges Pomologiska Förening (SPF, nykyisin Riksförbundet för Svenska Trädgård) vuonna 1910. Tästä kartasta on tullut klassikko, ja sen tietoja on tarkennettu vuosien mittaan. Kartan ovat hyväksyneet yleisesti niin harrastelijat kuin ammattilaisetkin.