Roslagen
Historiallisesti nimeä käytettiin Ruotsissa koko Itämeren rannikosta kuin myös Mälarenin rannoista. Nimi juontuu erään teorian mukaan sanasta "Roden," jolla tarkoitettiin eräänlaista rannikon ruotulaitosta. Tämä merkitsi sitä, että jokainen tällainen "skeppslag" eli laivakunta oli velvollinen asettamaan tietyn määrän aluksia rannikon puolustamiseen vihollisen uhatessa mereltä. Nimessä Roslagen on siis yhdistetty sanat "Roden" ja "skeppslag". Monet historiantutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä että nimi Roslagen juontuu suomen- ja viron kielen Ruotsia tarkoittavista sanoista, tosin on myös väitetty suomen ja viron Ruotsia tarkoittaneiden sanojen juontuneen roslagen-sanasta. Myös muita selityksiä nimen synnylle on esitetty, mutta asiaan ei ole saatu varmuutta.
Ruotsi-Suomi
Osmo Jussilan tutkimuksen mukaan käsitteen "Ruotsi-Suomi" käyttöönotto liittyy Suomen itsenäistymisen jälkeiseen Ahvenanmaan kysymykseen, jossa Suomi ja Ruotsi kiistelivät saarten omistuksesta. Ruotsi pyrki tällöin osoittamaan myös historian avulla saarten kuuluvan Ruotsille sillä perusteella, että käsite "Suomi" oli vain maantieteellinen. Suomalaisten puolesta Carl von Bonsdorff todisti monin historiallisin esimerkein, miten Suomi-sanaa oli käytetty myös aktiivisesti toimivana yhteisönä. Samasta syystä historioitsija E. G. Palmén otti teoksessaan "Oma maa" vuonna 1920 käyttöön termin Ruotsi-Suomi.