Normannit
Normannit ("pohjoisen miehet") olivat skandinaavisperäinen, Normandian seudulle Ranskaan asettunut väestö, joka keskiajalla vaikutti merkittävästi muun muassa Britteinsaarilla ja Välimerellä.
Pohjois-Amerikan koillisen metsäalueen intiaanit
Eurooppalaiset perustivat siirtokuntia alueen rannikolle 1600-luvun kahtena ensimmäisenä vuosikymmenenä. Alussa siirtokunnat olivat niin heikoilla, että ystävällismieliset intiaanit auttoivat pysymään valkoisia hengissä. Kun siirtolaisia tuli yhä enemmän 1600-luvun edetessä, valkoiset ajautuivat sotiin heimon toisensa jälkeen, monestikin joidenkin intiaaniliittolaisten auttamana. Alussa ainakin Virginian siirtokunnan ja powhatanien välit olivat vaihtelevia, pieniä kahakoita sattui mutta suuri sota vältettiin mm. intiaaninainen Pocahontasin ja tämän isän Powhatanin ansiosta. Kun valkoisia siirtolaisia alkoi noin vuoden 1620 jälkeen tulla enenevissä määrin, intiaanit aloittivat sodat valkoisia vastaan mm. Virginiassa. 
Toinen syy sotiin valkoisten kanssa oli ainakin powhatanien ja pequotien tapauksessa se että kilpailevat heimot aiheuttivat näille tappioita, ja päälliköt kääntyivät nyt valkoisia vastaan. Lopullinen syy sotiin saattoi olla jommankumman tekemä vääryys, pequoteille tuhoisa sota alkoi vuonna 1636 toiseen heimoon kuuluvan pojan surmattua erään kauppa-aluksen kapteenin. Eurooppalaiset vaikutteet mm. kiväärit alkoivat levitä intiaanien pariin 1600-luvulla. Englanti onnistui karkottamaan kilpailevat siirtomaavallat alueeltaan vuoteen 1664 mennessä. Näin luoteislaueesta jäivät taistelemaan Ranska ja Englanti. Ranska levittäytyi Mississippin ja Suurten Järvien seuduilla 1600-luvun loppuun menneessä vaikka taistelivat vielä silloin meskwakeja vastaan. Näihin aikoihin intiaanikansat hävittivät toisia intiaanikansoja, esim. irokeesit ja susquehannockit tuhosivat Ohiojoen seudun intiaanit 1650-luvulta alkaen kolmessa vuosikymmenessä. Ranskan intiaaniliittolaiset olivat mukana 1600-luvun lopussa ja 1700-luvun alussa käydyissä Pfalzin perimyssodassa ja Espanjan perimyssodassa. Noin vuonna 1750 Englannilla ja Ranskalla oli laajat alueet hallussaan itäisestä metsästä johon koillisaluekin kuului. Näiden välinen appalakkien alue oli tosin intiaaneilla. Monet eurooppalaiset vaikutteet, mm kuparikattilat, rautaesineet ja viski olivat levinneet laajalle intiaanien keskuuteen. Ranska voitti vuonna 1754 taistelun Ohion seudusta. Pian käytiin seitsemänvuotinen merisota, jossa monet intiaaniheimot tukivat Ranskaa, mutta vain lenapit ja mingot Englantia. Alussa Ranska oli voitokas, ja intiaanien sissit hävittivät pahoin Englannin joidenkin siirtokuntien raja-alueita. Englantilaiset kuitenkin voittivat sodan ja rauha solmittiin 1763.