Agatha Christie
Christien nousu todella suureen kuuluisuuteen ei kuitenkaan ollut romaanien ansiota vaan niiden sovitusten, jotka tekivät Christien nimen tunnetuksi kirjallisten piirien ulkopuolella. Christien näytelmäsovitus "Eikä yksikään pelastunut" -romaanista vuonna 1943 menestyi hyvin Lontoossa ja Broadwaylla. René Clairn elokuva "Eikä yksikään pelastunut" (1945) oli ensimmäisen suuren luokan elokuvasovitus Christien teoksesta ja se menestyi hyvin. Vielä suuremmaksi menestykseksi muodostui kuitenkin novellin ”Syyttäjän todistaja” (1925) näytelmä- ja elokuvaversio. Näytelmä (1953) oli välitön yleisö- ja arvostelumenestys West Endissä ja Broadwaylla. Billy Wilderin ohjaama "Todistaja" (1957) oli vielä suurempi menestys ja se onkin ainut Christien teokseen perustuva elokuva, josta Christie itse piti.
Emma Irene Åström
Vuonna 1869 Åström suoritti Jyväskylän seminaarin tutkinnon. Seminaarin johtaja Uno Cygnaeuksesta tuli Åströmin epävirallinen holhooja, joka aluksi vastusti Åströmin jatko-opintoja. Seminaarin matematiikanopettaja Ernst Bonsdorff kuitenkin ehdotti Åströmille ylioppilastutkinnon suorittamista ja Åström valmistui ylioppilaaksi vuonna 1873. Kouluylihallituksen esimies Casimir von Kothen hankki hänelle erityisluvan tutkinnon suorittamiseksi yliopistossa. Åström valmistui filosofian kandidaatiksi ja promovoitiin maisteriksi vuonna 1882. Muun muassa Zachris Topelius ja Adelaïde Ehrnrooth kirjoittivat tapauksen kunniaksi juhlarunon. Åström oli myös Topeliuksen "Tähtien turvatit" -teoksen päähenkilön esikuva.