Gordianus I
Gordianus I syntyi noin vuonna 159. Hänen varhaisesta elämästään ei tiedetä paljoa, mutta epätavallinen "cognomen" "Gordianus" viittaa siihen, että hänen sukunsa olisi ollut kotoisin Vähästä-Aasiasta, ehkä Gordionin kaupungista. Suku oli rikas mutta ei luultavasti kuulunut Rooman senaattorisäädyn eliittiin. Gordianuksen "praenomen" "Marcus" ja "nomen" "Antonius" taas viittaavat siihen, että hänen sukunsa olisi saanut Rooman kansalaisuuden Marcus Antoniukselta. Tiedetään, että eräs Sempronia Romana -niminen nainen, joka oli virkamies Sempronius Aquilan tytär, teetti Ankaraan piirtokirjoituksen kuolleen ja tuntemattomaksi jääneen miehensä muistoksi. Piirtokirjoituksen tarkkaa päivämäärää ei tiedetä, mutta naisen nimi viittaisi siihen, että hän olisi ollut Gordianuksen sukulainen, ehkä äiti tai isoäiti. Gordianuksella oli myös ainakin kaksi lasta: Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus, eli Gordianus II, ja tytär, joka oli Gordianus III:n äiti. "Historia Augustan" mukaan tyttären nimi oli Maecia Faustina ja Gordianuksella olisi ollut vielä toinenkin poika, mutta ei ole löytynyt todisteita, jotka tukisivat näitä väitteitä.
Marcianus
Marcianus syntyi Illyriassa tai Traakiassa vuonna 392. Hän palveli sotilaana Rooman armeijassa ja otti osaa taisteluihin Persiaa ja vandaaleja vastaan. Vuonna 431 hän jäi vandaalien vangiksi Hippo Regiuksen lähettyvillä. Vandaalikuningas Geiserik vapautti hänet, kun hän vannoi olla taistelematta vandaaleja vastaan. Marcianus eteni urallaan ja hänestä tuli lopulta tribuuni ja senaattori. Kun Theodosius II kuoli, tuli Marcianuksesta tämän siskon Pulcherian puoliso. Hänen vastuulleen jäi hallita hunnien hävittämää valtakuntaa. Marcianus lopetti Attilalle maksettavan veron. Koska Attila tiesi, ettei pystyisi valtaamaan Konstantinopolia, päätti hän hyökätä Galliaan.