Teosofia
Teosofia (kreik. "theos" jumala, "sophia" viisaus, suomeksi "jumalviisaus") tarkoitti alun perin filosofista ajattelua, joka kohdistui Jumalan olemuksen selville saamiseen salaperäisellä, välittömällä näkemyksellä. Tällaista teosofiaa harrastivat muun muassa uusplatonikot, useat keskiajan mystikot, sekä uudella ajalla muun muassa Jakob Böhme, Franz Xaver von Baader ja Friedrich von Schelling.
Dzyanin kirja
Dzyanin kirja on väitetty ikivanha tiibetiläinen runomuotoon (stanza) kirjoitettu kirja, joka käsittelee mm. ihmiskunnan syntyä ja muinaisia tapahtumia. Teosofian perustajan Helena Blavatskyn mukaan Dzyanin kirja kuuluu maailman vanhimpiin käsikirjoituksiin, ja se on kirjoitettu vihittyjen pyhällä kielellä. Kirja toimii perustana Blavatskyn Salaiselle Opille, joka on yksi Teosofisen liikkeen tärkeimpiä teoksia. Blavatskyn mukaan Dzyanin kahteentoista runoon sisältyy useita satoja säkeitä. Salaisen Opin toisen osan alussa hän toistaa niistä 49. 
Dzyanin kirjan olemassaolosta ei ole muuta todistusaineistoa kuin Blavatskyn väitteet.