Epiteelikudos
Epiteelikudos (pintakudos) muodostuu toisissaan kiinni olevista epiteelisoluista, jotka verhoavat kehon ulko- ja sisäpintoja. Epiteelisolujen tehtävänä on suojella elimiä ja kudoksia sekä valvoa aineiden kulkua epiteelin läpi. Yksittäiset epiteelisolut liittyvät toisiinsa desmosomien, tiiviiden liitosten ja vyöliitosten välityksellä. Kolmen edellä mainitun liitostyypin yhdistelmää kutsutaan myös junktionaaliseksi kompleksiksi. Epiteelikudoksessa ei ole verisuonia, joten se saa ravintonsa kudoksen alla sijaitsevasta sidekudoksesta diffundoitumalla. Myös kuona-aineet poistuvat kudoksesta samaa reittiä. Epiteelisolujen alla on aina tyvikalvo, joka on soluväliainetta. Epiteelisolut liittää tyvikalvoon hemidesmosomi.
Epistaasi
Helposti ymmärrettävä esimerkki on eläinten väritykset. Labradorinnoutajalla esiintyy vain kolmea eri väritystä: dominanttimustaa (B_), ruskeaa (BB) ja ee-keltaista (EE). Musta ja ruskea muodostuvat eumelaniinista, keltainen feomelaniinista. EE-genotyyppi estää eumelaniinin muodostumisen ja on näin ollen epistaattinen K- ja B-lokusten suhteen: riippumatta siitä, onko ee-genotyypin koira genotyypiltään dominanttimusta vai ruskea, sen fenotyyppi eli havaittava ominaisuus on keltainen väritys. Koska ee-genotyyppi ei haalista eumelaniinia vaan estää sen muodostumisen täysin, ei ee-keltaisen labradorinnoutajan turkin sävystä voi päätellä, periyttääkö se mustaa vai ruskeaa.