Merivesi
Meriveden suola on pääasiassa kallio- ja maaperästä siihen liuennutta natriumkloridia.
Pikku-Ahvenisto
Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1985, 1999 ja talvella 2012. Vedenväri on ruskeaa ja se johtuu vedessä olevasta humuksesta. Vesi on hapanta ja sen puskurikyky happamoitumista vastaan on välttävä. Vuoden 1985 tutkimuksissa järvi oli happamoitunut ja sen vesi oli joillekin kalalajeille liian hapanta. Viime aikoina järven happamuustaso on ollut parempi ja puskurikykyä on tullut lisää. Järven ravinnetaso oli talvella 1999 lievästi reheville järville ominainen. Fosforipitoisuus alitti tuolloin rehevien järvien tason (30 mikrogrammaa litrassa vettä eli µg/l). Forsforin pitoisuudet ovat laskeneet vuoden 1985 tasosta. Järven happitilanne oli talvella 2012 erinomainen. Veden happipitoisuus oli 15 metrin syvyydessä melko korkea 6,9 milligrammaa litrassa vettä (mg/l), kun pintavedessä se oli 9,3 mg/l. Järven virkistyskäyttöarvo on hyvä. Jos järvessä on lämpötilakerrostuneisuudesta johtuvia happiongelmia, se voi pudottaa järven virkistysarvoa tyydyttäväksi.