Japanin lippu
Toisen maailmansodan päätyttyä Japanin lippua on kritisoitu, koska se on liitetty maan militaristiseen menneisyyteen. Samantyyppistä kritiikkiä on herättänyt myös Japanin kansallislaulu "Kimi ga yo". Kansallislippu ja "Kimi ga yo" määriteltiin Japanin virallisiksi tunnuksiksi laissa kansallislipusta ja kansallislaulusta vuonna 1999. Lipun ja kansallislaulun käytöstä on kiistelty erityisesti kouluissa. Tokion koulutuslautakunta vaatii, että sekä laulua että lippua käytetään tapahtumissa, joita se hallinnoi. Opettajien vaaditaan kunnioittavan molempia symboleita rangaistuksen uhalla. Jotkut ovat syyttäneet sääntöjen rikkovan Japanin perustuslakia, kun taas koulutuslautakunta on väittänyt, että koska koulut ovat valtion instituutioita, niiden työntekijöillä on velvollisuus kouluttaa oppilaitaan kunnollisiksi kansalaisiksi. Opettajat ovat nostaneet kanteita Tokion kuvernööri Shintarō Ishiharaa ja vanhempia virkamiehiä vastaan, mutta syytteet on myöhemmin hylätty.
Gott erhalte Franz den Kaiser
4. Er zerbrach der Knechtschaft Bande, 
hob zur Freiheit uns empor. 
Früh erleb’ er deutscher Lande, 
deutscher Völker höchsten Flor 
und vernehme noch am Rande 
später Gruft der Enkel Chor: 
Gott erhalte Franz den Kaiser, 
unsern guten Kaiser Franz! 
Ferdinand I nousi valtaan 1835. Uudelle keisarille alettiin kehittää hymnistä useita versioita, mutta viralliseksi hymniksi tuli sleesialaisen runoilijan Karl von Holtein (1798-1880) "Gott, erhalte unsern Kaiser, unsern Kaiser Ferdinand!". Se oli käytössä huhtikuusta 1835 tammikuuhun 1836, minkä jälkeen käyttöön otettiin vapaaherra von Zedlitzin versio, joka toimitti virallisen hymnin virkaa helmikuusta 1836 maaliskuuhun 1854.