Suomalainen musiikki
Pelimannimusiikki on saanut alkunsa 1600-luvulla keski-euroopasta Ruotsin kautta tulleista sävelmistä. Keskeinen soitin on viulu, myöhemmin myös haitari, klarinetti ja harmoni. Sävelmät ovat eurooppalaismallisia tanssisävelmiä, ensin polkia, myöhemmin poloneesi ja masurkka ja 1800-luvulta alkaen myös polkka, jenkka ja valssi.
Suomalainen runous
Katolisella keskiajalla kansanrunouden kehitys ei päättynyt, vaan loitsu-, sananlasku- ja saturunous jatkuivat edelleen. Keskiajalla suomalainen kansanrunous sai vaikutteita erityisesti kristinuskosta ja muusta länsi­maisesta kulttuurista. Muinaisia taruja välittäneiden runojen lisäksi syntyi balladintapaisia lauluja, kuten "Elinan surma", kristillisperäisiä legendarunoja, kuten "Piispa Henrikin surmavirsi", sekä joitakin historiallisia runoelmia. Runot kehittyivät siirtyessään paikkakunnalta paikkakunnalle ja sukupolvesta sukupolveen aina siihen asti, kunnes niitä alettiin kirjoittaa ylös. Tämän vuoksi kansanrunoudessa on havaittavissa erilaisia kerrostumia, joista nuorimmat yleensä eroavat vanhemmista suuresti.