Viikinkiaika Latviassa
Viikinkiaikana vuosina 800–1000 latvialaiset ja skandinaavit kohtasivat toisensa. Väinäjoki toimi hyvänä kauppareittinä viikingeille, ja sitä kutsuttiin myös "viikingeiltä kreikkalaisille" -nimityksellä. Skandinaavit tekivät ryöstöretkiä Latvian alueelle, mutta ryöstöt kohdistuivat enimmäkseen kuureihin ja semigalleihin. Vaikka viikinkien matkat Latviassa olivat väkivaltaisia, ne eivät koskaan aiheuttaneet suurempaa alistamista tai siirtomaiden perustamista alueelle. Skandinaavit, jotka olivat kulkeneet alueella, olivat enimmäkseen gotlantilaisia, ruotsalaisia ja tanskalaisia.
Viikinkilaiva
Viikinkien pitkät veneet kehittyivät viikinkiaikaa edeltävinä vuosisatoina. Hjortspring-veneestä ennen ajanlaskun alkua varsinaiseen pitkäveneeseen noin vuonna 800 on nähtävissä selkeä linja. Viikinkiveneiden selkäranka oli pitkä köli, joka leikattiin yhdestä suorasta puunrungosta. Kölin avulla vene pystyi nousemaan tuuleen. Laivojen rakenne kevyinä ja matalalla syväyksellä tuki sen käyttö maihinnousuun ja hyökkäyssotaan. Viikingit saattoivat nousta maihin loiville rannoille ja laivoista päästiin nopeasti rantautumaan. Tilanteen mukaan laivaa voitiin soutaa myös taaksepäin. Kevyinä aluksia voitiin siirtää maakannasten yli.