Hauksbók
Hauksbók ( ”Haukrin kirja”) on laaja, keskiajan islantilainen käsikirjoitus, joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan. Haukr oli islantilainen lainoppinut, joka toimi laamannina ensin Islannissa ja myöhemmin Norjassa. Valtaosa käsikirjoituksesta on laadittu todennäköisesti vuosien 1306–1308 välisenä aikana Haukrin oleskellessa Islannissa, osa taas vuoden 1310 paikkeilla tai sen jälkeen. Haukr on itse kirjoittanut suuren osan käsikirjoituksesta, minkä lisäksi kirjoittamiseen on osallistunut myös muutama muu, todennäköisesti islantilainen ja norjalainen tai färsaarelainen kirjuri.
Flóilaisten saaga
"Flóilaisten saagan" kirjoittaja on todennäköisesti tuntenut muita islantilaissaagoja ja Islannin asuttamisesta kertovia tekstejä. Esimerkiksi saagan alkuosa (luvut 1-10 ja 18), jossa kuvataan Etelä-Islannissa sijaitsevan Flóin alueen asukkaita, seuraa monilta osin "Landnámabókin" Sturlubók-versiota. Sen lähteenä ei kuitenkaan todennäköisesti ole ollut Sturlubók, vaan joku siitä juontuva mutta ei identtinen käsikirjoitus, jonka kautta Sturlubókin tiedot ovat siirtyneet "Flóilaisten saagan" kirjoittajalle ja "Landnámabókin" Hauksbók-versioon. Tyylillisesti "Flóilaisten saagan" on katsottu saaneen vaikutteita myös ritarisaagoista. Osio, jossa kuvataan Þorgilsin pyrkimyksiä saada Norjassa haltuunsa esi-isiensä perintö, taas muistuttaa toista islantilaissaagaa, "Egillin, Kalju-Grímrinpojan saaga".  
"Flóilaisten saagassa" Grönlantiin sijoittuva episodi, jossa haaksirikkoutuneen Þorgilsin matkalla mukana olleet miehet ja naiset alkavat vähitellen sairastua, kuolevat ja muuttuvat sen jälkeen elävien kuolleiden joukoksi, sisältää yhtymäkohtia pariin islantilaissaagaan. Vastaavia, tautiin kuolemisen jälkeen alkavaa kummittelua ja useista elävistä kuolleista muodostuvia kummitusjoukkoja kuvataan Grönlantiin sijoittuvissa saagoissa "Eiríkr Punaisen saaga" (isl. "Eiríks saga rauða", suom. "Viinimaan saaga") ja "Grönlantilaisten saaga" (isl. "Grænlendinga saga") sekä "Eyrin asukkaiden saagassa", jonka tapahtumat sijoittuvat Islantiin. Saagan viikinkiepisodit ja Norjaan sijoittuvat elävä kuollut -episodit ovat saaneet vaikutteita muinaissaagoista (esim. "Nuoli-Oddrin saaga", "Friðþjófr Uljaan saaga") sekä toisista islantilaissaagoista, kuten "Hávarðr Jäävuonolaisen saagasta", "Tappaja-Glúmrin saagasta" sekä "Savulaaksolaisten saagasta". Näiden lisäksi "Flóilaisten saagan" kirjoittaja on todennäköisesti tuntenut "Grettir Väkevän saagan".