Petsamo
Petsamo (, , ) oli vuosina 1920-1944 olemassa ollut Suomen kunta. Se liitettiin Venäjästä Suomeen Tarton rauhassa vuonna 1920 ja luovutettiin takaisin pieneltä osin Moskovan rauhassa vuonna 1940, kokonaan Moskovan välirauhassa vuonna 1944. Se sijaitsee nykyään Venäjän luoteisimmassa kolkassa Pohjoisen jäämeren rannalla ja rajoittuu sekä Norjaan että Suomeen. Kunnan pinta-ala oli 10 470 neliökilometriä. Sen itäraja alkoi Korvatunturilta, päättyi Jäämeren rantaan Kalastajasaarennon niemimaalla ja kulki yli 200 kilometriä täysin suoraan.
Näsykkä
Näsykkä oli kylä Petsamossa Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovuttamalla alueella. Nykyisin Näsykän kylä on osa Petsamon kaupunkityyppistä taajamaa. Näsykän kylä sijaitsi Parkkinan kylän eli Petsamon kirkonkylän länsipuolella Näsykkäjoen suulla vähän ennen Petsamonjoen laskemista Petsamonvuonon perukkaan. Näsykän asutus liittyi läheisesti Parkkinan kylän asutukseen ja ne muodostivat yhtenäisen kyläalueen, ja kun Valtioneuvosto vuonna 1930 vahvisti Petsamon uuden kyläjaon, luettiin kirkonkylään kuuluviksi Parkkinan ja Näsykän kylät. Näsykän väestö oli pääasiassa karjalaista. Asukkaiden pääelinkeino oli kalastus, jonka lisäksi harjoitettiin karjanhoitoa. Kylässä oli muun muassa Petsamon talouskauppa ja kansakoulu. Näsykkäjoen varrella sijaitsi Petsamon luostarin munkkien tiilitehdas ja sähkölaitos. Kylän ja sen länsipuolella olevan Näsykkäjärven välissä on Parkkinatunturit. Jäämerentie kulki kylän läpi ja Näsykän kohdalta siitä erkani tie Petsamonjoen itäpuolelle Kaakkuriin ja Porovaaraan.