Heinrich Mark
Tämän vuoksi Suomi, joka ei koskaan de jure tunnustanut Viron sosialistista neuvostotasavaltaa saattoi ilmoittaa, ettei sen tarvitse tunnustaa Viron itsenäisyyttä, vaan aikaisempi itsenäisyystunnustus on voimassa. Tämä muodosti perustan diplomaattisuhteiden solmimiselle Suomen ja Viron kesken 1992. Viron pakolaishallituksen voimin elokuusta 1944 alkaen ylläpidetyllä piilevällä itsenäisyydellä on ollut vaikutusta myös Viron ja Venäjän rajasopimukseen.
Viron vapaussodan voitonpylväs
Viron vapaussodassa vuosina 1918–1920 kaatui noin 4 000 ja haavoittui noin 14 000 virolaista. Ajatus itsenäisyyden puolesta taistelleiden muistoa kunnioittavasta muistomerkistä syntyi jo sodan aikana vuonna 1919. Laki muistomerkin pystyttämisestä laadittiin kuitenkin vasta vuonna 1936. Valmisteleva työ asian edistämiseksi keskeytyi kuitenkin toisen maailmansodan takia ja estyi vuosikymmeniksi sodanjälkeisen neuvostomiehityksen myötä. Viron julistauduttua uudelleen itsenäiseksi 1991 ajatus muistomerkistä nousi jälleen esiin. Keväällä 2005 Riigikogu päätti Tallinnan Vapaudenaukiolle pystytettävästä muistopylväästä. Keväällä 2006 muistomerkistä järjestettiin suunnittelukilpailu, johon tuli yli 40 ehdotusta. Viron vapaudenpylvään valmistumista tukivat yli 12 000 ihmisen lahjoitukset.