Vesien saastuminen
Ydinjätettä syntyy sellaisissa teollisissa, lääketieteellisissä ja tieteellisissä prosesseissa, joissa käytetään radioaktiivisia raaka-aineita. Ydinjätteellä saattaa olla haitallisia vaikutuksia merten elinympäristöihin.
Prypjat
26. huhtikuuta 1986 Tšernobylin ydinvoimalassa sattui maailmanhistorian vakavin ydinonnettomuus, jossa suuria määriä radioaktiivisten aineiden saastuttamaa savua vapautui ilmakehään ydinreaktorin sisäosissa riehuneesta tulipalosta. Koska ydinvoimala oli vain kahden kilometrin päässä Prypjatista, savu liikkui lyhyessä ajassa kaupungin yläpuolelle, minkä seurauksena kaupunki asukkaineen altistui ionisoivalle säteilylle. Kun Neuvostoliiton viranomaiset kuulivat onnettomuudesta ja sen laajuudesta, he päättivät salata Tšernobylin laitoksen reaktorin räjähdyksen eikä asiasta tiedotettu edes neuvostokansalaisille. Prypjatin asukkaiden väestönsuojelu laiminlyötiin täysin. Vaikka säteily ei enää Prypjatin läheisyydessä aiheuttanut välitöntä vaaraa, oli se edelleen tarpeeksi voimakasta altistaakseen väestön mahdollisille haitallisille jälkiseurauksille. Asian traagisuutta pahentaa se, että suurin osa myöhemmin säteilyaltistuksen aiheuttamista noin 10–15 kuolemantapauksesta olisi ollut mahdollista välttää varsin yksinkertaisin väestönsuojelutoimenpitein, kuten rakennusten sisälle suojautumalla. Sisälle suojautuminen olisi pienentänyt huomattavasti altistumista savun mukana tulleelle laskeumalle.