Viron kieli
Suomen murteista lähimpänä viroa ovat lounaismurteet. Nykyteorian valossa itämerenkantasuomen eteläisestä murteesta muotoutuivat suomen lounaismurteet ja viron kieli, ja suomen lounaismurteet ja viron kieli erkanivat toisistaan lopullisesti vasta 1200-luvulla.
Viron kulttuuri
Länsi-Euroopasta saapuneet Ristiretkeläiset valloittivat Viron 1200-luvulla. Viro jäi kuitenkin vielä pitkäksi aikaa idän ja lännen kulttuurialueiden väliin. 1300-luvun puolivälin jälkeen vallanpitäjät olivat pääosin saksalaisia, joilla oli merkittävä vaikutus virolaisen kaupunkikulttuurin historiaan. Kaupunkeihin alkoi nousta kirkkoja, kartanoita ja luostareita, joissa alettiin kouluttaa ihmisiä. Gotiikan ja renessanssin taide- ja tyylisuunnat virtasivat Keski-Euroopasta ja koristivat myös tavallisten talonpoikien vaatteita ja esineitä. Vähitellen kansalaiset omaksuivat kristinuskon ja myös viron kieli alkoi toden teolla kehittyä.
1500-luvulla Saksassa alkanut uskonpuhdistus vakiinnutti luterilaisen kirkon aseman Virossa. Protestanttinen työmoraali kasvatti kaupunkeja entisestään ja luterilainen ymmärrys ajoi talonpojat kouluun. Kirjapainotaito käynnisti viron kirjakielen kehityksen ja ensimmäinen viron kielellä kirjoitettu kirja painettiin Tallinnassa 1535. Sen suunnittelivat pastorit Johann Koell ja Simon Wanradt. Kirja on nimeltään Wanradti-Koelli katekismus.