Terijoki
Neuvostoliitto valtasi Terijoen talvisodassa ja se luovutettiin Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa 1940. 1. joulukuuta 1939 Terijoella perustettiin suomalaiskommunistien johtama nukkevaltio nimeltä Suomen Kansanvaltainen Tasavalta, jonka hallituksen puheenjohtajana ja ulkoasiainministerinä toimi Otto Wille Kuusinen. Kyseinen johtoelin tunnetaan paremmin nimellä Terijoen hallitus, ja sotien jälkeen Terijoki onkin pysynyt ihmisten mielissä nimenomaan tästä yhteydestä johtuen.
Porvarihallitus
Lopulta Sunilan hallitus kaatui 14. joulukuuta 1932 pankkikoron sääntelystä syntyneeseen riitaan. Svinhufvud nimitti porvarillisen enemmistöhallituksen muodostajaksi Sunilan hallituksen oikeusministerin, Edistyspuolueen T. M. Kivimäen. Kokoomus vierasti kuitenkin Kivimäkeä, eikä Maalaisliittokaan ollut innostunut. Lopulta päädyttiin nykyaikana katsottuna eriskummalliseen ratkaisuun: Edistyspuolue ja RKP muodostivat hallituksen, johon tuli lisäksi viisi kokoomuslaista ja kaksi maalaisliittolaista ammattiministeriä. Hallituksen parlamentaarinen pohja oli kapea, vain 32 paikkaa. Näin ollen se oli samaan aikaan yleisporvarillinen, mutta vähemmistön muodostama. Silti Kivimäen hallitus säilyi Suomen poliittisessa historiassa pitkäikäisimpänä aina vuoteen 1987 asti. Hallitus olisi kaatunut nopeasti aiempien hallitusten tyyliin, jollei SDP olisi tukenut sitä katsoessaan, että yleisporvarillinen suuntaus oli maan vakaudelle parempi vaihtoehto kuin vuoden 1930 kaltainen sisäpoliittinen kriisi.