Zhou-dynastia
Käytännössä Zhou-dynastia hallitsi koko Kiinaa vain niin sanotun Läntisen Zhoun ajan 1046–771 eaa. noin 300 vuotta. Vuonna 771 eaa. barbaarien tukemat aateliset surmasivat Zhou-dynastiaan kuuluneen kuninkaan, ja uusi pääkaupunki siirrettiin itään. Samaan aikaan maa hajosi itsenäisiin feodaalivaltioihin, ja alkoi poliittisesti hajanainen Itäinen Zhou, jota leimasivat eri maakuntien väliset poliittiset valtataistelut ja sodat Kevään ja syksyn ja varsinkin taistelevien läänitysvaltioiden aikakaudella. Lopulta taistelevista valtioista yksi, Qin-dynastia, nousi valtaan 221 eaa.
Zhengzhou
Perimätiedon mukaan Zhengzhousta tehtiin läntisen Zhou-dynastian aikana Guanin perheen läänitysalue. Kaupungin nimenä olikin tuolloin "Guancheng". Nykyisen nimensä se sai 605. Zhengzhoun kukoistuskausi oli Sui-, Tang- ja Song-dynastian alkuvaiheen aikana. Se oli uuden Bianin kanavan päätepiste, ja sieltä oli yhteys Keltaiseenjoen kautta luoteeseen. Heyinin alueella kaupungissa oli suuria viljavarastoja, johon tuotiin tavaraa Luoyangista ja Xi’anista ja josta kuljetettiin sitä eteenpäin pohjoisen rajaseutujen armeijalle. Song-dynastian aikana Kaifeng vei Zhengzhoulta sen aseman.