Iivana Julma
Iivana Julma eli Iivana IV (25. elokuuta 1530 Moskova – 28. maaliskuuta 1584 Moskova) oli Venäjän ensimmäinen tsaari (keisari). Alkukielisessä nimityksessä "Ivan Groznyi" () sana "groznyi" tai "grozni" ei tarkoita julmaa, vaan toisaalta enemmänkin ”ankaraa”, pelonsekaista kunnioitusta herättävää, toisaalta suurta, suurenmoista. Venäläisessä traditiossa hänestä käytetään nimitystä Ivan Vasiljevitš isänsä ja edeltäjänsä Vasili III:n mukaan. Hänet muistetaan parhaiten julmuudestaan ja vainoharhaisuudestaan, mutta hänen valtakaudellaan Venäjä myös laajeni huomattavasti; hänen kaudellaan Venäjä valloitti Kazanin, Astrahanin ja Siperian kaanikunnat ja Venäjästä tuli yksi maailman suurimmista valtioista. Toisaalta Iivana menestyi kehnosti Liivinmaan liittoa, Ruotsia, Tanskaa ja Puola-Liettuaa vastaan käymässään sodassa. Iivana oli hyvin väkivaltainen henkilö ja legendan mukaan surmasi poikansa ja perijänsä Ivanin, mikä alle 20 vuotta myöhemmin johti Venäjää varhaiskeskiajalta saakka hallinneen Rurikin dynastian päättymiseen, koska Iivanan toinen poika ja seuraaja Fjodor I kuoli lapsettomana.
Vale-Dmitri II
Vale-Dmitri II (k. 21. joulukuuta 1610 Kaluga) oli huijari, joka teeskenteli olevansa Venäjän tsaari Iivana Julman poika, prinssi Dmitri Ivanovitš. Hän väitti samalla olevansa myös ensimmäinen vale-Dmitri, joka mukamas oli pelastunut 17. toukokuuta 1606. Toisen vale-Dmitrin oikeaa nimeä ja alkuperää ei tunneta, vaikkakin siitä on olemassa useampi versio. Jo ensimmäisen vale-Dmitrin valtakaudella kyseinen huijari väitti olevansa tämän setä, jota ei koskaan ollut olemassa. Vaikka toinen vale-Dmitri hallitsikin suurta osaa Venäjästä, häntä ei pidetä hallitsijana venäläisessä historiankirjoituksessa toisin kuin ensimmäistä vale-Dmitriä.