Neuvostoliiton historia
Venäjä, Ukraina, Valko-Venäjä ja Transkaukasian neuvostotasavallat yhdistyivät 30. joulukuuta 1922 Neuvostoliitoksi, josta tuli ensimmäinen sosialistinen valtio. Vuonna 1925 mukaan liittyivät Turkmenistan ja Uzbekistan, josta vuonna 1929 erotettiin Tadžikistan. Myöhemmin Venäjästä irtautui Kazakstan ja Kirgisia, joista tehtiin omat neuvostotasavallat. Transkaukasia jaettiin vuonna 1936 Armenian, Azerbaidžanin ja Gruusian kesken.
2000-luvun ensikymmen
Kaukasuksella Venäjä taisteli Tšetšenian maakunnassa toisen Tšetšenian sodan. Neuvostoliiton hajotessa Venäjästä irtautunut tasavalta palasi liittovaltion osaksi. Tšetšenian konflikti osoitti laantumisen merkkejä tasavallan kovaotteisen tšetšeenipresidentti Ramzan Kadyrovin rauhoittamana, mutta toisaalta islamistikapinallisten iskut levisivät muualle Pohjois-Kaukasiaan.
Venäjä puuttui myös naapurinsa Georgian sisäiseen konfliktiin, mikä aiheutti Etelä-Ossetian sodan 2008.