Mutaatiojalostus
Geenimuuntelun sääntely on saanut jalostajat käyttämään sen sijaan entistä enemmän gamma- ja röntgensäteilyä ja kemikaaleja tuottaakseen kasveihin geenimutaatioita. Tällöin ei tarvitse tuottaa todisteita uuden lajikkeen turvallisuudesta, mikä maksaisi 150 - 200 miljoonalla dollaria. National Academies of Science (NAS) sanoi jo vuonna 1989, että on tieteellisesti perusteetonta vaatia geenimuuntelulta sääntelyä, jota ei vaadita mutaatiojalostukselta. Professori, molekyyligeneetikko Kevin M. Folta arvioi, kaikki kasvitieteilijät ovat tästä yksimielisiä, mutaatiojalostus on kaikkein ennustamattominta.
Lajiutuminen
Mitä pienikokoisempi populaatio on, sitä suurempi vaikutus on sattumalla ja näin evoluutio etenee niissä monesti varsin nopeasti. Tällöin tapahtuu geneettistä ajautumista eli alleelien suhteellisen osuuden sattumanvaraista muuttumista. Tämän vuoksi kaukaisilla valtamerten saarilla on usein niin sanottuja endeemisiä lajeja, joita ei muualla ole. Toisinaan pienissä populaatioissa voi käydä niin, että evoluutio ei edistäkään populaation sopeutumista, sillä jokin mutaatiossa syntynyt alleeli saattaa yleistyä populaatiossa aivan sattumalta riippumatta sen eduista tai haitoista sopeutumiselle.