Koli
Koli iskoistui suomalaisten mieliin 1800- ja 1900-luvun taitteessa, kun siellä vierailivat Eero Järnefelt, Juhani Aho, Pekka Halonen, I. K. Inha ja Jean Sibelius. Siitä ei ole varmuutta, kuka vuosisadan vaihteen taiteilijoista ehdotti ensimmäisenä Kolilla käyntiä. Heillä oli kuitenkin kaikilla läheinen yhteys Järnefeltiin ja Sibeliukseen. Järnefelt kävi vuonna 1892 Kolilla perheystävänsä Juhani Ahon ja tämän nuoren puolisonsa Venny Soldan-Brofeldtin kanssa. Järnefeltin ystävä Sibelius yöpyi samana vuonna Pielisen toisella rannalla ja Järnefeltin ja Sibeliuksen ystävä I. K. Inha otti seuraavana vuonna ensimmäiset valokuvansa Kolilla. Myöhemmin Järnefelt ja Inha sekä Järnefelt ja Sibelius kävivät yhdessä Kolilla. Lisäksi Järnefeltin oppilas Eero Nelimarkka maalasi useita Koli-kuvia 1920-luvulla.
Erkki Niinivaara
Niinivaaran kirjanen "Maallinen ja hengellinen" synnytti Suomen evankelisluterilaisen papiston keskuudessa syksyllä 1952 kiivaan väittelyn uskonpuhdistaja Martti Lutherin opeista. Kirjanen oli laadittu keskustelun avaukseksi lokakuussa 1952 pidettyyn Tampereen hiippakunnan synodaalikokoukseen, mutta siitä tuli sanomalehtien palstoilla käydyn kirjoittelun myötä myös suuren yleisön kiinnostuksen kohde. Teoksessaan Niinivaara pohti Jumalan maailman ja maallisen elämän välistä kuilua toisaalta Lutherin ajatusmaailmassa ja toisaalta nykyelämän keskellä. Syntyneessä väittelyssä Niinivaaran kannalle asettuivat muiden muassa piispa Eelis Gulin ja teologian tohtori Sigfrid Sirenius sekä eräin varauksin professori Paavo Virkkunen. Niinivaaran ajatusten kiivaimmaksi vastustajaksi nousi professori Osmo Tiililä ja ankaraa arvostelua esittivät myös muiden muassa rovastit Kosti Kankainen ja Urho Muroma.