Sortovuodet
Ensimmäisellä sortokaudella muun muassa kerättiin Suuri adressi ja perustettiin vastarintajärjestö Kagaali, joka järjesti kutsuntalakkoja. Toisella sortokaudella annettiin yhdenvertaisuuslaki, joka antoi maassa asuville venäläisille oikeuden hakea virkoja ilman Suomen kansalaisuutta, sekä käynnistettiin jääkäriliike. Sortokausi päättyi Venäjän vallankumoukseen.
Veteli
Uusi 1600-luku alkaa tuhoisalla katovuodella, joka on jäänyt historiaan ”suurena olkivuotena”. Pohjanmaan papiston mukaan koko maakunnassa ei saatu jyvän jyvää. Monet talot autioituivat tai joutuivat veronmaksukyvyttömiksi. Kokonaisuudessaan suuren olkivuoden jälki Vetelissä ei kuitenkaan näytä kovin pahalta. Ylipäänsä 1600-luku oli veteliläisille talonpojalle raskasta aikaa. Ruotsi kohosi Venäjän ja Puolan heikkouden kustannuksella 1600-luvun alussa suurvallaksi sekä taisteli menestyksekkäästi myös Tanskaa ja Saksan katolisia ruhtinaita vastaan 30-vuotisen sodan aikana. Toistuvien katojen lisäksi talonpoikaa rasittavat yhä kasvava verorasitus ja jatkuvat sotaväenotot. Suurvalta-aseman ylläpitäminen maksoi paljon, ja suurimman osan laskusta maksoi talonpoika, hikenä ja verenä.