Toinen maailmansota
Saksan itärintaman sota tunnettiin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä nimellä suuri isänmaallinen sota. Saksa aloitti hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Saksan liittolaisina sotaa kävivät Romania, Unkari ja Italia. Myös Suomi kävi jatkosotaa Neuvostoliittoa vastaan, antoi Saksalle luvan hyökätä Pohjois-Suomesta ja sai sotamateriaaleja Saksalta. Virallisen linjauksensa mukaan Suomi kuitenkin kävi erillistä sotaa eikä ollut Saksan liittolainen. Saksan tarkoituksena oli vallata Neuvostoliiton Euroopan puoleinen osa Astrahanin-Arkangelin linjalle asti. Hyökkäyksen alkuvaihe sujui hyvin ja paljon puna-armeijan joukkoja joutui vangeiksi. Saksan joukot saartoivat Leningradin ja etenivät lähelle Moskovaa, mutta eivät pystyneet valloittamaan kaupunkia ja talven 1941–1942 aikana puna-armeija pystyi lukuisiin vastahyökkäyksiin.
Romania toisessa maailmansodassa
Akselivaltain sotaonnen käännyttyä liittoutuneet alkoivat pommittaa Romaniaa vuodesta 1943 eteenpäin. Puna-armeija eteni maahan vuonna 1944. Fasistit ja sotilaalliset ryhmittymät menettivät suosionsa romanialais-saksalaisten linjojen murtuessa ja vetäytyessä Neuvostoliiton joukkojen edessä. Muutamaa päivää puna-armeijan ratkaisevan läpimurron jälkeen, 23. elokuuta 1944 kuningas Mikael onnistui kaappaamaan vallan Antonesculta ja julisti saman tien sodan Saksalle. Saksan armeija yritti vallata Bukarestin suistaakseen kuninkaan vallasta, mutta Romanian armeija onnistui torjumaan hyökkäyksen. Samalla puna-armeija miehitti Romanian ja ehdottoman antautumisen sisältänyt aselepo Neuvostoliiton kanssa allekirjoitettiin 12. syyskuuta. Romanian puolenvaihto mahdollisti neuvostojoukoille syyskuun 1944 alussa etenemisen myös Bulgariaan, joka sitä ennen ei ollut sodassa Neuvostoliiton kanssa. Maailmansodan loppuun asti Romanian armeija taisteli liittoutuneiden puolella. Se osallistui muun muassa Unkarin ja Tšekkoslovakian valtaamiseen.