Budapestin piiritys
Budapestin piiritys oli toisen maailmansodan loppuvaiheissa tapahtunut piiritys. Se alkoi 26. joulukuuta 1944, kun puna-armeijan ja Romanian maavoimien joukot piirittivät Budapestin, jota puolustivat unkarilaiset ja saksalaiset joukot. Taistelut kaupungista kestivät useita viikkoja ja aiheuttivat huomattavia tuhoja. Myös tuhannet siviilit saivat surmansa taistelujen aikana. Taistelut lakkasivat 13. helmikuuta 1945.
János Zsigmond
Suleiman antoi Tiszajoen itäpuoliset osat ja Transilvanian János Zsigmondin ja Isabellan hallintaan, ja niistä muodostettiin Transilvanian ruhtinaskunta. Isabellan kuollessa János Zsigmond oli 19-vuotias, oppinut mutta heiveröinen. Hän oli tukeutunut valtakautensa ajan äitiinsä ja neuvonantajiinsa. Ferdinand I hyökkäsi Transilvaniaan 1561 vaatien Partiumiksi kutsuttua rajaseutua. János Zsigmond oli valmis antautumaan, mutta kenraali Stefan Batory taivutteli hänet luopumaan ajatuksesta. Ottomaanien avustuksella solmittiin aselepo 1563. Ferdinand kuoli seuraavana vuonna, ja Bathory hyökkäsi Habsburgien kimppuun, mutta hänet torjuttiin. Vuonna 1565 solmitussa rauhassa Habsburgit saivat lähes koko Partiumin, János Zsigmond suostui tunnustamaan Maksimilian II:n Unkarin kuninkaaksi ja Transilvanian aseman Unkarin alusmaana. Hän meni naimisiin Maksimilianin sisaren kanssa ja tunnusti Habsburgien perintöoikeuden Transilvanian kruunuun. Suleiman ei pitänyt järjestelystä ja vaati Transilvanian tunnustamista myös Ottomaanien vasallivaltioksi. Hän hyökkäsi vuonna 1566 Maksimiliania ja János Zsigmondia vastaan. Sota jatkui vuoteen 1570. Vuonna 1571 János Zsigmond kuoli. Habsburgien piti periä Transilvania, mutta paikallinen aatelisto äänesti Suleimanin tuella Stefan Batoryn ruhtinaakseen.