Bysantin valtakunta
Bysantin valtakunnan loppu koitti vuonna 1453. 2. huhtikuuta osmanien sulttaani Mehmed II aloitti Konstantinopolin piirityksen, jota kesti melkein kaksi kuukautta. Keisari lähetti avunpyyntöjä länteen, mutta apua ei tullut. Bysantin valtakunta kukistui lopullisesti 29. toukokuuta, kun osmanit valtasivat kaupungin rynnäköllä. Viimeinen keisari Konstantinos XI Palaiologos kaatui taistelussa turkkilaisia vastaan. Bysantin viimeinen eurooppalainen osa Morean despotaatti kukistui vuonna 1460 Mistran valtauksen myötä. Osmanit valtasivat valtakunnan viimeisetkin rippeet, kun Trebizondin keisarikunta kukistui vuonna 1461.
Bysantin–sassanidien sota (572–591)
Itä-Rooma ja sassanidien Persia olivat sotineet useaan otteeseen 500-luvulla. Yli 60 vuotta vallinnut rauha suurvaltojen välillä oli rikkoutunut vuonna 502 kun Persian kuningas Kavadh I oli rahantarpeessaan hyökännyt roomalaiseen Armeniaan ja Pohjois-Mesopotamiaan. Sota oli päättynyt vuonna 506 seitsemänvuotiseen rauhansopimukseen, johon kuului Rooman suorittamia maksuja Persialle. Rauha osoittautui kuitenkin horjuvaksi ja uusi sota syttyi vuonna 527 valtakuntien välien kiristyttyä äärimmilleen sotaa edeltävien vuosien aikana. Vuonna 532 valtakunnat solmivat niin kutsutun "ikuisen rauhan", joka kuitenkin kesti vain kahdeksan vuotta. Seuraava sota syttyi vuonna 540 kun persialaiset hyökkäsivät Mesopotamiaan ja Syyriaan ryöstäen merkittävän Antiokian kaupungin. Osapuolet sopivat aselevon vuonna 545, mutta tämä ei koskenut Lazicaa, missä sota jatkui vielä vuoteen 562 asti.