Näennäistiede
Raimo Tuomela on määritellyt näennäistiedettä seuraavasti:Esimerkiksi selvänäkeminen on tämän näkemyksen mukaan näennäistiedettä, koska se rikkoo tunnettuja fysiikan lakeja. Monesti lisäksi eri selvänäkijät väittävät samasta kohteesta eri asioita. Kreationismia pidetään näennäistieteenä, koska siinä esitetyt ajatukset ovat monesti ristiriidassa yleisesti hyväksyttyjen luonnontieteellisten ajatusten kanssa ja asioita esitetään yksipuolisesti vain kreationistista näkökantaa tukien. Lisäksi kreationismin näkemykset liittyvät tieteen ulkopuoliseen uskontoon, eikä niitä voida kumota edes teoriassa.
Sisältö
Sisältö tarkoittaa ainesta tai kokonaisuutta, jonka rajaa ympäristöstä jonkinlainen muoto. Ilman rajaavaa muotoa sisältö ei välttämättä ole miellettävissä tai havaittavissa. Sisällöllä voidaan tarkoittaa konkreettisesti esimerkiksi astian sisältöä tai abstraktimmin jonkin informaation kantajan merkitys- tai ajatussisältöä. Merkitys- tai ajatussisältöjä tarkastelee merkkeinä semiotiikka ja tietona filosofiaan kuuluva tietoteoria.
Sisältö viittaa tavallisesti teoksen aiheeseen, merkitykseen tai tarkoitukseen, vastakohtana muodolle. Nykytaiteessa toisiaan seuraavat uudistukset impressionismista alkaen ovat ohjanneet keskustelua siihen, että muoto on ollut usein etusijalla sisältöön nähden. Perinteisistä taiteen muodoista irtautumista erityisen radikaalisti 1960- ja 1970-luvuilla seurasi käsitetaide, jonka piiristä nousi teoksia, joissa muoto ja sisältö sulautuivat uudella tavalla.