Lohja
Kustaa Vaasa antoi jo 1542 Eerik Flemingille luvan rautamalmin louhintaan, ja Ojamon rautakaivoksen sanotaankin olevan Suomen ensimmäinen. Rautaa tärkeämmäksi kaivannaiseksi osoittautui kuitenkin kalkkikivi, jota on kaivettu Lohjalla Ojamon avolouhoksen lisäksi Törmän ja Solhemin avolouhoksista, sekä myöhemmin Tytyrin kaivoksesta. Lohjalla on Tytyrin lisäksi sijainnut 1990-luvun laman aikana suljettu, vuonna 1897 perustettu Virkkalan kalkkitehdas. Kalkkikaivostoiminnan aloitti Petter Forsströmin luotsaama Lohjan Kalkkitehdas Oy, mutta vuonna 1992 toiminta myytiin nykyiselle Nordkalk Oyj:lle.
Kirkniemen lasitehdas
Kirkniemen lasitehtaan perusti joukko apteekkareita Tammisaaren apteekkarin Erik Mikael Eklundin johdolla. Apteekkarit olivat tyytymättömiä siihen että suomalaisten lasitehtaiden vuonna 1905 solmima hintakartelli oli kesäkuussa 1908 laajennettu koskemaan myös apteekkilasia. Tehtaan sijaintipaikaksi valittiin Lohja koska lähistön sahoilta oli saatavissa halpaa jätepuuta lasitehtaan polttoaineeksi. Kirkniemen tehdas rakennettiin nopeasti ja se aloitti tuotannon jo elokuussa 1908. Tehdas joutui kuitenkin heti vaikeuksiin, sillä sen toimintaa jouduttiin alusta lähtien rahoittamaan luotoilla osakepääoman tultua käytettyä tehtaan perustamiseen. Tämä johti muun muassa halvemman lapsityövoiman käyttöönottoon palkkakulujen säästämiseksi. Myös valmistetun lasin hinta jouduttiin pian nostamaan kartellin hintojen tasalle. Tehdas teki näistä toimista huolimatta konkurssin jo vajaan vuoden kuluttua kesäkuussa 1909.