Rauma
Rauman kaupunki katsotaan perustetuksi huhtikuun 15. päivänä 1442, jolloin Kaarle Knuutinpoika Bonde antoi Kalmarin unionin silloisen kuninkaan Kristofer Baijerilaisen nimissä Rauman porvareille oikeuden harjoittaa kauppaa ja nauttia kaikkia niitä lain ja oikeuden suomia etuja, erioikeuksia ja vapauksia mitä Turunkin porvareilla oli. Rauma oli jo ennen erioikeuksien myöntämistä ollut alueen kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Tältä ajalta on jäljellä alun perin Rauman fransiskaaniluostarin kirkoksi rakennettu Pyhän Ristin kirkko sekä Pyhän Kolminaisuuden kirkon rauniot.
Rauman Lehti (1881–1919)
H. E. Wegeliuksen ja Ludvig Långforsin perustama "Rauman Lehti" oli sisällöltään paikallinen ja linjaltaan suomenmielinen. Sortovuosina se oli määraaikaisesti lakkautettuna vuosina 1900 ja 1902. Vuoden 1905 suurlakon jälkeen lehdestä tuli perustuslaillinen ja nuorsuomalaisten äänenkannattaja. Kenraalikuvernööri lakkautti lehden vuonna 1914, jolloin sen tilalle perustettiin "Pohjanlahti". Sisällissodan jälkeen se otti takaisin vanhan nimensä. Kesän 1918 hallitusmuototaistelussa lehdestä tuli monarkistinen ja sen myötä kokoomuksen äänenkannattaja. Se lopetettiin puolueen toisen paikallisen lehden "Länsi-Suomen" tieltä.