Nakkila
Nykyisen Nakkilan vaiheilla Kokemäenjoen varrella asuttiin varmasti jo 1300-luvulla. Talon nimi Nakkla, josta kuntakin on nimensä saanut, esiintyy asiakirjoissa 1400-luvulla jo muodossa "Nakkila" eli ruotsiksi "Nackeby". Nimen alkujuurta ei tiedetä varmuudella. Ruotsiin perustuva selitys nojaa nimiin "Nacke" tai "Nackböle", joita esiintyy ruotsalaisilla alueilla. Jos nimen taustalla on suomalainen sana, voidaan käyttää selityksenä sanaa "nakka", jolla on tekemistä sepäntöiden kanssa. Nakka tarkoitti "vasaraa" tai "pulttia". 1400-luvuilla esiintyy Vehmaalla ja Paimiossa nimi "Nakka", jossa Paimiossa sepäntöitä teki seppä Olli. Satakunnassa talon nimi kirjoitettiin myös muodossa "Nakkala".
Ramla
Nykyisen Ramlan perusti umaijadikalifi Walid I:n veli Sulayman ibn Abd al-Malik vuonna 716. Ramla tarkoittaa arabiaksi hiekkaa ja nimi viittaa hiekkaiseen alueeseen, jolle kaupunki rakennettiin. Myöhemmin kalifiksi noussut Sulayman toimi tuolloin Palestiinan kuvernöörinä ja hän siirsi alueen hallinnollisen keskuksen Ramlaan Lodista ("Ludd"). Lodin asukkaat siirrettiin Ramlaan ja Lod raunioitui. Ramla linnoitettiin ja Sulayman aloitti useiden rakennusten, kuten moskeijan ja vettä kaupunkiin tuovan kanaalin rakentamisen. Yaqubi kuvaili kaupungin väestön koostuvan arabeista ja persialaisista. Muslimien lisäksi kaupungissa asui Lodista saapuneita kristittyjä, sekä samarialaisia ja juutalaisia. Kristityt pyhiinvaeltajat länsimaista tunsivat kaupungin aluksi nimellä "Ramula" ja ristiretkeläiset tekivät siitä hiippakunnan. 1100-luvulla ristiretkeläiset rakennuttivat kirkon, joka on nykyisin Djami 'al-Kabirin moskeija kaupungin itäosassa. Noin kolmannes kaupungista tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 1033 ja Saladin tuhosi sen vuonna 1187 estääkseen ristiretkeläisiä valtaamasta sitä uudelleen. Kaupunki elpyi 1300-luvulla, mutta taantui jälleen osmanien valtakaudella. Napoléon käytti kaupunkia tukikohtanaan sotaretkellään Palestiinassa vuonna 1798.