G. A. Serlachius
Yhdessä tehtaan kanssa kasvoi Mänttä. Ympäröivältä maaseudulta muutti väkeä uuteen tehtaaseen etsimään työtä ja toimeentuloa. Ajan oloista poiketen Serlachius ei juurikaan palkannut lapsia, enimmillään heitä oli työssä kymmenkunta. Työläistensä turvaksi hän perusti ”vaivaiskassan”, johon jokainen maksoi prosentin palkastaan. Näin hän saattoi tuntea moraalista ylemmyyttä toisten tehtailijoiden harjoittamaa riistoa kohtaan. Vaikka tehtailija tunnettiin liike-elämässä äkkipikaisena ja hankalana, hän oli tehtaansa ”Matteja” kohtaan mutkaton ja ystävällinen. Työssä hän vaati työläisiltä raittiutta, näyttäen tässä itse hyvää esimerkkiä, juhlissa hän salli palokunnan ja soittokunnan puffetin myyvän olutta, rommia, viskiä ja konjakkia. Ympäröivien pitäjien säätyläiset yleensä paheksuivat tällaista.
G. A. Serlachius
Kymmenen vuoden apteekkarin uran jälkeen Serlachius perusti vuonna 1868 G. A. Serlachius Osakeyhtiön, jonka ensimmäinen yksikkö oli Mänttään rakennettu puuhiomo. Puuhiomon perustamisen taustalla oli yhteistyö Fredrik Idestamin kanssa, joka oli perustanut aiemmin oman puuhiomonsa, jota Serlachius oli alkanut hoitaa Idestamin matkojen aikana. Vuonna 1881 Serlachius laajensi toimintaansa paperitehtaalla. Seuraavana vuonna 1882 Serlachius perusti toisen puuhiomon Vilppulaan.