Giljotiini
Giljotiinin isänä pidetään ranskalaista lääkäriä Joseph-Ignace Guillotinia (1738–1814), jonka mukaan se sai nykyisen nimensä. Guillotin ei keksinyt giljotiinia, sillä samalla periaatteella toimivia teloituslaitteita oli tunnettu jo vuosisatoja aiemmin, mutta hänen vaikutuksestaan se otettiin käyttöön Ranskan vallankumouksen aikana ja se muodostui yhdeksi vallankumouksen tunnetuimmista symboleista. Giljotiinia käytettiin teloituksiin useissa Euroopan maissa aina 1970-luvulle saakka.
Biljardi
Biljardiksi tunnistettavissa olevaa, krokettia muistuttavaa peliä pelattiin ulkotiloissa 1340-luvulla. Ranskan kuningas Ludvig XI:llä oli ensimmäinen tunnettu sisätiloissa sijaitseva biljardipöytä. Ludvig XIV kehitti peliä eteenpäin ja kasvatti sen suosiota ja se levisi nopeasti Ranskan aateliston keskuudessa. Vaikka peliä oltiin pitkään pelattu paljaalla maalla, tämä muoto näyttää hävinneen 18. vuosisadalla kroketin, golfin ja keilapelien tieltä, kun taas pöytäbiljardi on yleistynyt sisätilojen aktiviteettina. Skotlannin kuningatar Maria Stuart väitti, että hänen "table de billiard" vietiin pois niiden toimesta, joista lopulta tuli hänen teloittajansa (ja jotka käärivät hänen ruumiinsa pöydän verkaan). Vuonna 1588 Norfolkin herttua on kirjoitettu omistaneen vihreällä veralla päällystetyn biljardipöydän, kolme biljardikeppiä ja 11 norsunluista biljardipalloa. Biljardin suosio kasvoi niin, että vuoteen 1727 mennessä sitä pelattiin lähes jokaisessa pariisilaisessa kahvilassa. Englannissa peli oli kehittymässä herrasväen hyvin suosituksi toiminnaksi.