Unkarilaiset riimut
On oletettu, että unkarilaisten esi-isät jo ennen maahantuloa 800-luvun lopulla omaksuivat riimukirjoituksen tai sen esimuodon turkkilaiskansoilta, joiden tiedetään käyttäneen vastaavantapaisia kirjaimistoja. Tähän viittaa myös se, että unkarin kielen sanat "ír "‘kirjoittaa’ ja "betű "‘kirjain’ ovat vanhoja turkkilaisia lainoja. Mitään kiistatonta arkeologista todistusaineistoa tästä ei ole, eikä myöskään varmuudella tiedetä, että historiallista székely rovásírás -kirjaimistoa olisi koskaan käytetty kaikkialla Unkarissa tai ylipäätään muualla kuin Transilvanian székely-heimon parissa. Mahdollisesti vanhin, kiistelty muistomerkki on vuoden 900 tienoilta ja käsittää vain neljä riimumerkkiä, joiden tulkinta on epävarma.
Riimusauva
Mahdollisesti varhaiset lähetyssaarnaajat kantoivat riimusauvoja mukanaan pohjoisessa, ja heiltä niiden käyttö siirtyi muillekin. Sauvojen alkuperästä ei kuitenkaan ole varmaa tietoa. Riimusauvoja on ollut myös Suomessa. Riimusauvassa ei ollut riimukirjoitusta, vaan suomen sana "riimu" tarkoitti alun perin viiltoa ja kuviointia. Toinen selitys on, että riimusauvan ”riimu” tulisikin latinan sanasta "primus", joka tarkoittaa uuttakuuta seuraavaa päivää. Vuoden päivien merkit riimusauvoissa ovat joissakin sauvoissa skandinavisia FUTHARK-riimuja, joissakin muita riimukirjainten näköisiä kirjainmerkkejä, joiden alkuperästä ei ole tietoa.