Sortovuodet
Ensimmäisellä sortokaudella muun muassa kerättiin Suuri adressi ja perustettiin vastarintajärjestö Kagaali, joka järjesti kutsuntalakkoja. Toisella sortokaudella annettiin yhdenvertaisuuslaki, joka antoi maassa asuville venäläisille oikeuden hakea virkoja ilman Suomen kansalaisuutta, sekä käynnistettiin jääkäriliike. Sortokausi päättyi Venäjän vallankumoukseen.
Ensimmäinen sortokausi
Nikolai II annettua manifestin laillisten olosuhteiden palauttamisesta hän määräsi kutsuttavaksi ylimääräiset valtiopäivät käsittelemään Suomen eduskuntalaitoksen uudistamista yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden periaatteelle. Nämä viimeiset säätyvaltiopäivät pidettiin 22. joulukuuta 1905 – 18. syyskuuta 1906. Vanhan nelikamarisen säätyeduskunnan tilalle tuli yksikamarinen eduskunta, johon valittiin 200 edustajaa salaisella vaalilla käyttäen suhteellista vaalitapaa.