Johan Ulrik Sebastian Gripenberg
Gripenberg edusti sukuaan aatelissäädyssä vuoden 1863 valtiopäivillä. Hänet kohotettiin vapaaherraksi tammikuussa 1865 ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana keväänä Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48.
Alexis Gripenberg
Gripenberg kuului Gripenbergin aatelissukuun, jossa oli paljon sotilaita ja korkeita virkamiehiä. Hänen vanhempansa olivat postihallituksen pääjohtaja, kenraalimajuri Achates Ferdinand Gripenberg ja Catarina Orraeus. Alexis Gripenberg työskenteli ensin toimitussihteerinä valtiosihteerinvirastossa Pietarissa, mutta joutui lähtemään sieltä vuonna 1891 tapahtuneen selkkauksen jälkeen. Venäjän keisari Aleksanteri III oli lykännyt säätyjen hyväksymän Suomen rikoslain voimaantuloa ja antoi suomalaisten rauhoittelemiseksi säädyille uuden esityksen eli niin sanotun rauhoitusreskriptin. Gripenbergin laatimaan esityksen ruotsinkieliseen käännökseen oli ujuutettu kohtia, jotka tukivat Leo Mechelinin unioniteoriaa Suomen ja Venäjän suhteista – täysin päinvastoin kuin mitä tsaari oli tarkoittanut. Virhe saattoi olla suunnitelmallinen yritys vahvistaa Suomen asemaa. Asian paljastuttua ministerivaltiosihteeri Casimir Ehrnrooth joutui eroamaan ja Gripenberg siirrettiin toisiin tehtäviin.