Uranus
Uranuksen pieni tiheys (noin 1,3 kertaa veden tiheys) viittaa siihen että se koostuu vedystä, heliumista ja vedestä. Sillä ei ole kiinteää pintaa. 1990-luvulla jättiläisplaneetat jaettiin kaasujättiläisiin ja jääjättiläisiin. Uranus kuuluu jälkimmäisiin. Nimitys liittyy planeetan syntyhistoriaan, nykyisin siellä on hyvin vähän jäätä. Itse planeetan massasta noin 20 % on vetyä, joten se eroaa selvästi kaasujättiläisistä, jotka ovat 90-prosenttisesti vetyä. Uranuksen kaasukehästä on vetyä noin 83 %, noin 15 %heliumia ja noin kaksi prosenttia metaania.
Panspermia
Viime vuosina panspermiahypoteesi on taas noussut esiin. Muualtakin kuin Maasta on löydetty vettä ja toiseksi monet pieneliöt pystyvät säilymään avaruudessa vuosia hengissä. Nasan Cassini-avaruusluotain lähetti maahan kuvia Saturnuksen Enceladus-kuusta, joissa näkyi jäähiukkasten ja vesihöyryn muodostamia geysireja. Myös Galileo-luotain havaitsi Jupiterin Europa-kuussa sähkövirtaa, jota ei voi syntyä kuivalla kappaleella, joten Europassa on ilmeisesti suolavettä.