Eidsvollin kansalliskokous
Helmikuussa Kristian Frederik kutsui Eidsvolliin koolle niin sanotun ”suurmieskokouksen”. Kokouksessa muun muassa professori Georg Sverdrup sai hänet vakuuttuneeksi, että kansan tuli valita hänet hallitsijaksi. Ennen tätä hän oli ajatellut julistautuvansa Norjan kuninkaaksi vain perintöoikeuteensa nojautuen. Kokouksen jälkeen tuolloin sijaishallitsijan () titteliä käyttänyt Kristian Fredrik kutsui koolle perustuslainsäätämiskokouksen Eidsvolliin. Edustajavaaleja kokouksiin pidettiin ympäri maan ja samalla vannottiin valoja Norjan itsenäisyystaistelua varten. Maan pohjoisosissa vaaleja ei ehditty pitää ajoissa. Kansalliskokous pidettiin Carsten Ankerin omistamassa kartanossa, jonka päärakennus on nykyisin museona ja tunnetaan nimellä "Eidsvollbygningen". Kokouksen ajan Kristian Frederik asui kartanossa ja piti illallisia joka ilta 12 kokousedustajalle.
Harald Jäniksenkäpälä
Laillisempi perijä sekä Tanskan että Englannin kruunuille oli Haraldin velipuoli Hardeknut. Koska Tanskaa uhkasi ruotsalaisten sekä Maunu Hyvän johtamien norjalaisten hyökkäys, Hardeknut suostui kuitenkin väliaikaisesti jättämään Englannin äitinsä Emma Normandialaisen sekä velipuolensa Haraldin hallintaan. Emma ja Harald kiistelivät vallasta, mutta Wessexin voimakkaan jaarli Godwinin asetuttua Haraldin puolelle, Harald otti haltuunsa valtion kassan Winchesterissä ja hänet kruunattiin vuonna 1037 Oxfordissa Englannin kuninkaaksi.