Jyväskylän maaseurakunta
Jyväskylän maaseurakunta oli yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista, kunnes 2009 se yhdistyi Jyväskylän kaupunkiseurakunnan ja Korpilahden seurakunnan kanssa Jyväskylän seurakunnaksi. Jyväskylä mainittiin rukoushuonekuntana 1660, rukoushuonekunnasta tuli Laukaan kappeli 1693, eri seurakunta taas 1856. Seurakunnan vanha kirkko valmistui 1775. Alue oli Jyväskylän kirkonkylä, kunnes vuonna 1837 sinne perustettiin Jyväskylän kaupunki. Siitä lähtien kun Jyväskylän maalaiskunta perustettiin 1868, Jyväskylän seurakunta, sittemmin nimellä Jyväskylän maaseurakunta, käsitti Jyväskylän maalaiskunnan koko alueen. Aluksi seurakuntaan kuului myös Jyväskylän kaupunki, mutta 1880 kaupunki erotettiin Jyväskylän kaupunkiseurakunnaksi ja siihenastinen Jyväskylän seurakunta sai nimen Jyväskylän maaseurakunta. Sitä mukaa kun osia Jyväskylän maalaiskunnasta liitettiin Jyväskylän kaupunkiin, liitettiin vastaavasti osia Jyväskylän maaseurakunnasta Jyväskylän kaupunkiseurakuntaan, tosin osa kyseisistä seurakunnallisista alueliitoksista tapahtui hieman myöhemmin kuin vastaavat kunnalliset alueliitokset. Myös pääosa Toivakan seurakunnasta erotettiin Jyväskylän maaseurakunnasta. Toisaalta Jyväskylän maaseurakuntaan liitettiin osia Laukaan seurakunnalta vastaavasti kuin Jyväskylän maalaiskuntaan liitettiin osia Laukaasta. Jyväskylän maaseurakunnan edellä mainittu kirkko meni huonoon kuntoon ja purettiin vuonna 1888. Seuraava maaseurakunnan kirkko paloi 1918, ja sen korvasi Elsi Borgin suunnittelema Taulumäen kirkko vuonna 1929. Taulumäen kirkko pysyi Jyväskylän maaseurakunnan kirkkona siitä huolimatta, että vuoden 1943 alussa tapahtuneessa alueliitoksessa se jäi kaupunkiseurakunnan alueelle. Loppuaikoinaan seurakunnalla oli muitakin kirkkoja: Antti Eskelisen suunnittelema 1978 valmistunut Palokan kirkko, Armas Lehtisen suunnittelema virallisesti maaliskuussa 1954 käyttöön otettu Vaajakosken kirkko sekä 1957 valmistunut, Olavi Kivimaan suunnittelema Tikkakosken kirkko. Kun Jyväskylän kaupunki- ja maaseurakunta sekä Korpilahden seurakunta yhdistyivät vuoden 2009 alussa, tuli Taulumäen kirkosta Jyväskylän seurakunnan pääkirkko.
Jyväskylän Liikenne
Jyväskylän Liikenne Oy:n lähtökohdat ovat 1920-luvulla. Yhtiön molemmat perustajat, metallimies Toivo Rikkinen ja maanviljelijä Oskar Lievonen, aloittivat linja-autoliikenteen Jyväskylän seudulla vuonna 1925. Toivo Rikkinen sai vuonna 1933 silloisen yhteistyökumppaninsa Toivo Salosen kanssa luvan linjalle Jyväskylä–Viitasaari; kaksi vuotta myöhemmin linjaa pidennettiin Oulun läänin Pyhäjärven Pyhäsalmelle, mikä oli merkittävä avaus Keski-Suomesta Oulun suuntaan. Samaan aikaan Oskar Lievonen laajensi paikallisliikennettä Jyväskylän kaupungin ja Jyväskylän maalaiskunnan alueilla. Toivo Rikkinen ja Oskar Lievonen perustivat vuonna 1937 yhtymän Rikkinen & Lievonen, joka muutettiin heidän tasan puoliksi omistamakseen osakeyhtiöksi vuoden 1939 alussa. Lievonen, joka oli taipumukseltaan lähinnä liikemies, hoiti yhtiön hallinnon, kun taas Rikkinen entisenä metallimiehenä vastasi kaluston kunnossapidosta. Rikkinen toimi myös yhtiön ensimmäisenä toimitusjohtajana. Yhtymän aloittaessa toimintansa sillä oli 42 työntekijää ja 17 linja-autoa, joiden väriksi oli valittu punainen. Vuonna 1937 yhtymä avasi uuden linjan Jyväskylästä Joutsaan ja pidensi Rikkisen vanhaa Pyhäsalmen linjaa Haapajärvelle. Vuonna 1939 Rikkinen & Lievonen Oy oli silloisen Linja-autoliikennöitsijäin Liiton 17. suurin jäsenyritys 22 autollaan, joista suurin osa oli Volvo- ja Mercedes-Benz -merkkisiä. Koko Suomessa oli tällöin vain 18 sellaista linja-autoyritystä, joilla oli vähintään 20 autoa.