Venäjän sisällissota
Venäjän sisällissota käytiin 1917–1922 Venäjän vallankumousten jälkeen. Sota käytiin pääasiassa bolševikkien ja heitä vastustaneiden valkoisten välillä, ja se päättyi bolševikkien voittoon. Sota ei päättynyt aselepoon eikä rauhansopimukseen, joten sillä ei ole varsinaista päättymispäivää, mutta hajanaisia taisteluita käytiin Venäjän kaukoidässä vielä syksyllä 1922. Puna-armeija valloitti Vladivostokin 25. lokakuuta 1922.
Venäjän federaation historia
Jeltsin tasapainoili taitavasti erilaisten poliittisten ryhmien välillä muutellen politiikkaansa tilanteen mukaan, mutta hänen otteensa politiikkaan alkoi herpaantua 90-luvun puolivälissä. Presidentinvaalien jälkeen Jeltsin oli usein poissa töistä ja kävi vain silloin tällöin Kremlissä. Jeltsin oli juoppo ja sairas, ja kyseltiin, että johtaako Venäjää joku muu kuin Jeltsin. Joka tapauksessa valta oli Jeltsinin sisäpiirin "Perheen" käsissä jossa oli esimerkiksi Jeltsinin tytär Tatjana Djatšenko. Jeltsin vaihtoi ministereitä mielensä mukaan. Jeltsinin hallinnossa kilpailivat Korzakovin, Barsukovin ja Soskovetsin tyyppiset isänmaalliset "haukat" ja Tšubaisin liikemiehet.
Vuonna 1995 syntyi uudestaan voimakas sisäinen turvallisuuspalvelu, FSB joka alkoi havitella valtaa maassa. Oligarkit, kuten Boris Berezovski auttoivat Jeltsinin Venäjän presidentiksi 1996, kun kommunistien Gennadi Zjuganov uhkasi voittaa vaalit. Jeltsin erotti sotahaukat hallinnostaan ja alkoi ajaa rauhaa Tšetšenian kanssa. Jeltsin nosti rauhantahtoisen kenraali Lebedin vähäksi ajaksi korkeisiin asemiin.