Irakin–Iranin sota
Irakin–Iranin sota käytiin 22. syyskuuta 1980 – 20. elokuuta 1988. Irakin johtaja Saddam Hussein aloitti sodan Irania vastaan, koska hän halusi vallata vallankumouksen heikentämältä Iranilta Khūzestānin öljykenttiä ja Shatt al-Arabin vesiväylän.
Irakin–Iranin sodan tausta
Rajavälikohtauksia sattui maiden välisellä rajalla pitkin vuotta 1980. Molemmat hyökkäilivät toistensa alueelle rajan yli. Elokuussa rajavälikohtauksissa käytettiin tykistöä ja Irak keskitti Qasr-e-Shirinin lähelle 300 panssaria. Irak kokeili menestystään valtaamalla rajakyliä, joita Iran ei ollut antanut Irakille vuoden 1975 sopimuksessa. Näihin hyökkäyksiin Iran ei kyennyt kunnolla vastaamaan, mistä irakilaiset päättelivät Iranin olevan kaoottisessa tilassa. Huhtikuussa Iranin tukema islamilainen ad-Dawa Islami-puolue teki terrori-iskun Irakin hallitusta vastaan. Irakin varapääministeri Tariq Aziz haavoittui iskussa.