Unkarilaiset riimut
Unkarilaiset riimut eli székely rovásírás -merkit ovat alkuaan Transilvanian unkarinkielisen székely-heimon parissa käytetty kirjaimisto. Nimityksellä voidaan viitata sekä tähän perinteiseen kirjaimistoon, jonka varhaisimmat todetut esiintymät ovat keskiajalta ja jota käytettiin Transilvaniassa 1800-luvulle saakka, että tästä kirjaimistosta 1900-2000-luvuilla Unkarissa kehitettyihin modernisoituihin versioihin. Unkarilainen riimukirjoitus on aakkoskirjoitusta, ja sen kirjoitus- ja lukusuunta on normaalisti oikealta vasemmalle.
Riimukirjoitus
Suomen kielessä riimu on tarkoittanut joissakin murteissa juovaa, viiltoa, naarmua tai raaputusta. "Riimustaminen" oli viillon tekemistä tai naarmuttamista. "Riimustus" oli koristekuvio esimerkiksi puussa tai luussa. Riimusauva eli "pirkka" oli puusauva, johon oli merkitty viilletyin kuvioin kalenteri. Kirjoitus tarkoitti myös alun perin koristekuviointia.