Uranus
Uranuksen pieni tiheys (noin 1,3 kertaa veden tiheys) viittaa siihen että se koostuu vedystä, heliumista ja vedestä. Sillä ei ole kiinteää pintaa. 1990-luvulla jättiläisplaneetat jaettiin kaasujättiläisiin ja jääjättiläisiin. Uranus kuuluu jälkimmäisiin. Nimitys liittyy planeetan syntyhistoriaan, nykyisin siellä on hyvin vähän jäätä. Itse planeetan massasta noin 20 % on vetyä, joten se eroaa selvästi kaasujättiläisistä, jotka ovat 90-prosenttisesti vetyä. Uranuksen kaasukehästä on vetyä noin 83 %, noin 15 %heliumia ja noin kaksi prosenttia metaania.
Avaruuden asuttaminen
Monesti on kuviteltu ihmisen rakentavan pysyviä asutuksia Kuuhun ja Marsiin. Kuun mahdollinen asuttaminen on yksi Nasan Kuu-ohjelman tutkimuskohteista. Kuu on Maan läheisin taivaankappale, ja sen ominaisuudet tunnetaan hyvin, minkä vuoksi Kuuhun on usein suunniteltu siirtokuntaa. Jotkut uskovat, että Maata kiertäville radoille rakennetaan tulevaisuudessa valtavia avaruusasemia. Avaruuden asuttaminen vaatii nykyistä kehittyneempää tekniikkaa ja voimaperäistä paikallisten luonnonvarojen hyödyntämistä. On kuitenkin ehdotettu että esimerkiksi Kuusta, Marsista ja asteroideista voitaisiin louhia mineraaleja ja Marsista saadaan napalakeista vettä, happea ja metaania polttoaineeksi. Marsin pinta on samanlainen kuin Maan pinta, siellä on suuret vesivarastot sekä hiiltä (hiilidioksidina ilmakehässä).