Toinen maailmansota
Saksan itärintaman sota tunnettiin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä nimellä suuri isänmaallinen sota. Saksa aloitti hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Saksan liittolaisina sotaa kävivät Romania, Unkari ja Italia. Myös Suomi kävi jatkosotaa Neuvostoliittoa vastaan, antoi Saksalle luvan hyökätä Pohjois-Suomesta ja sai sotamateriaaleja Saksalta. Virallisen linjauksensa mukaan Suomi kuitenkin kävi erillistä sotaa eikä ollut Saksan liittolainen. Saksan tarkoituksena oli vallata Neuvostoliiton Euroopan puoleinen osa Astrahanin-Arkangelin linjalle asti. Hyökkäyksen alkuvaihe sujui hyvin ja paljon puna-armeijan joukkoja joutui vangeiksi. Saksan joukot saartoivat Leningradin ja etenivät lähelle Moskovaa, mutta eivät pystyneet valloittamaan kaupunkia ja talven 1941–1942 aikana puna-armeija pystyi lukuisiin vastahyökkäyksiin.
Balkanin taistelut (ensimmäinen maailmansota)
Romania oli ennen sotaa Itävalta-Unkarin liittolainen, mutta se liittyi ympärysvaltoihin elokuussa 1916. Syynä tähän oli halu vallata Transilvania. Aluksi Romanian joukot etenivät nopeasti Transilvanian puolelle. Saksa ja Itävalta iskivät takaisin syyskuun alussa. August von Mackensenin johdolla ne etenivät lokakuussa Mustanmeren rannalle ja valtasivat marraskuussa Bukarestin.