Islam
Islam jakautuu kahteen pääsuuntaukseen, sunnalaisuuteen ja šiialaisuuteen, joiden sisällä puolestaan on erilaisia koulukuntia ja lahkoja. Lisäksi on ahmadiyyalaisia, ibadilaisia ja druuseja. Sufilaisuus on mystiikkaa korostava islamin suuntaus, jonka seuraajia löytyy niin šiialaisten kuin sunnien joukosta.
Nykyajan poliittiset radikaali-islamilaiset eli islamistiset liikkeet ja aseelliset ryhmät nojaavat pääasiassa fundamentalistisiin islamilaisiin suuntauksiin kuten wahhabismiin eli salafi-suuntaukseen tai intialaisen deobandi-koulukunnan opetuksiin. Tärkeänä periaatteena näissä suuntauksissa on käsite "jihad" (”pyrkimys johonkin”). Jihad on sekä henkistä kilvoittelua ihmisen sisäistä pahuutta vastaan että islamin puolustamista fyysisellä väkivallalla (ks. esim. Koraani, Suura 9:5), ja se on perinteisesti tulkittu myös pyhäksi sodaksi islamin levittämiseksi. Moderneissa maltillisemmissa tulkinnoissa aseellinen jihad tulkitaan kuitenkin oikeutetuksi vain puollustustarkoituksessa.
Tadžikit
Suurin osa tadžikeista tunnustaa islamin sunnimuotoa, mutta on myös šiiavähemmistöjä on siellä täällä. Afganistanissa šiialaisia tadžikkeja kutsutaan "farseiksi". Samarqandissa ja Buharassa on vanhastaan ollut suuria tadžikin-kielisiä juutalaisyhteisöjä. Pienempiä yhteisöjä on ollut myös Kabulissa ja Heratissa sekä muissa tadžikkialueen kaupungeissa. Suurin osa näistä tadžikinkielisistä juutalaisista on muuttanut 1900-luvun aikana Israeliin ja Yhdysvaltoihin. Kristittyjä tadžikkeja ei ole juuri lainkaan.