Iivana Julma
Iivana Julma eli Iivana IV (25. elokuuta 1530 Moskova – 28. maaliskuuta 1584 Moskova) oli Venäjän ensimmäinen tsaari (keisari). Alkukielisessä nimityksessä "Ivan Groznyi" () sana "groznyi" tai "grozni" ei tarkoita julmaa, vaan toisaalta enemmänkin ”ankaraa”, pelonsekaista kunnioitusta herättävää, toisaalta suurta, suurenmoista. Venäläisessä traditiossa hänestä käytetään nimitystä Ivan Vasiljevitš isänsä ja edeltäjänsä Vasili III:n mukaan. Hänet muistetaan parhaiten julmuudestaan ja vainoharhaisuudestaan, mutta hänen valtakaudellaan Venäjä myös laajeni huomattavasti; hänen kaudellaan Venäjä valloitti Kazanin, Astrahanin ja Siperian kaanikunnat ja Venäjästä tuli yksi maailman suurimmista valtioista. Toisaalta Iivana menestyi kehnosti Liivinmaan liittoa, Ruotsia, Tanskaa ja Puola-Liettuaa vastaan käymässään sodassa. Iivana oli hyvin väkivaltainen henkilö ja legendan mukaan surmasi poikansa ja perijänsä Ivanin, mikä alle 20 vuotta myöhemmin johti Venäjää varhaiskeskiajalta saakka hallinneen Rurikin dynastian päättymiseen, koska Iivanan toinen poika ja seuraaja Fjodor I kuoli lapsettomana.
Iivana Julma ja hänen poikansa Ivan 16. marraskuuta 1581
Öljymaalauksen korkeus on 199,5 ja leveys 254 senttimetriä. Se kuuluu Moskovassa toimivan Tretjakovin gallerian kokoelmiin. Maalausta vandalisoitiin vuonna 1913, kun Abram Balašov -niminen mielisairas mies hyökkäsi sen kimppuun veitsen kanssa ja vaurioitti kangasta hahmojen kasvojen kohdalta. Teos saatiin pian kunnostettua entisen näköiseksi. Toukokuussa 2018 teosta vandalisoitiin uudestaan, kun juopunut venäläismies hyökkäsi sen kimppuun galleriassa metallisen kaidetolpan kanssa ja onnistui vahingoittamaan sitä. Kangas repeytyi kolmeen osaan ja kehykset vaurioituivat. Mies ilmoitti teon syyksi maalauksen ”historiallisten faktojen epäuskottavuuden”.