Konstantin Tsiolkovski
Konstantin Eduardovitš Tsiolkovski (; 17. syyskuuta 1857 Iževskoje – 19. syyskuuta 1935 Kaluga) oli venäläinen lukion opettaja, joka kirjoitti ensimmäiset tieteelliset avaruuslentoja koskevat julkaisut 1800-luvun lopussa ja julkaisi teoriansa kirjoina 1920-luvun alkupuolella. Tsiolkovski on – etenkin Neuvostoliiton ja Venäjän – astronautiikan isä. Hän kehitti rakettien tehokkuutta kuvaavan lain, Tsiolkovskin lain, ajatuksen aurinkopurjehduksesta, hahmotteli avaruusaseman ja pohti tähtienvälisiä avaruusmatkoja. Hän oli erityisen aktiivinen myöhempinä vuosinaan: Tsiolkovski julkaisi kymmenenä viimeisenä elinvuotenaan yhteensä 58 kirjaa ja yli 500 tieteellistä julkaisua.
Nikolai Rubinštein
Säveltäjä Pjotr Tšaikovski halusi omistaa ensimmäisen pianokonserttonsa alun perin ystävälleen Nikolai Rubinšteinille. Tšaikovskin soitettua teoksen Rubinšteinille Moskovan konservatorion luokkahuoneessa jouluaattona 1874 Rubinštein kuitenkin haukkui sen hänelle "miltei täysin pataluhaksi". Rubinštein piti teosta mahdottomana esitettäväksi, mutta lupasi soittaa sen julkisesti, mikäli Tšaikovski tekisi siihen määräajassa hänen vaatimansa lukuisat muutokset. Suutuspäissään Tšaikovski pyyhki Rubinšteinin nimen omistussivulta ja kirjoitti tilalle saksalaisen pianistin ja kapellimestarin Hans von Bülowin, joka puolestaan kehui konserttoa kaikin puolin onnistuneeksi ja esitti sen ensimmäisen kerran julkisesti lokakuussa 1875. Myöhemmin Tšaikovski ja Rubinštein sopivat riitansa; Tšaikovski muokkasi konserttonsa piano-osuutta hieman vaivattomammaksi, ja Rubinštein puolestaan myönsi ensiarvostelunsa olleen epäoikeudenmukainen ja soitti teoksen Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1878. Rubinšteinin kuoltua Tšaikovski omisti viululle, sellolle ja pianolle säveltämänsä trion (a-molli, opus 50) "suuren taiteilijan muistolle".