Sagaholmin hautakumpu
Sagaholmin hautakumpu oli Skandinavian pronssikaudella rakennettu hautakumpu, joka sijaitsi Ruotsissa Jönköpingissä Vätternjärven eteläpäässä. Jäänteitä hautakummun vainajasta ei kaivauksissa löydetty, mutta sen sijaan löydettiin 46 hiekkakivestä valmistettua kivilaattaa, joista 15 kiven pintaan oli hakattu kalliopiiroksista tuttuja kuvioita. Hautakumpu on arkeologisten kaivauksien jälkeen poistettu ja tasoitettu. Alueella on nykyään teollisuusalue. Sagaholmin nimi tulee lähellä sijainneen torpan nimestä.
Visavuori
Wikström rakennutti ateljeensa vuosina 1893–1912. Aluksi paikalla oli vuosina 1893–1894 rakennettu karjalaistyylinen hirsirakennus, joka oli koko Suomen ensimmäinen erämaa-ateljee. Tässä rakennuksessa ateljee- ja asuintilat olivat samassa yhteydessä, mutta rakennus tuhoutui perustuksiaan myöten tulipalossa vuonna 1896, joten Wikström rakennutti tämän jälkeen erilliset asuin- ja ateljeerakennukset. 
Näistä ensimmäisenä valmistui kansallisromanttinen asuinrakennus vuonna 1902 ja vuosi sen jälkeen keskieurooppalaista rakennustyyliä edustava ateljee. Ateljeen yhteyteen Wikström suunnitteli myös tähtitornin ja Suomen ensimmäisen pronssivalimon. Wikström oli ensimmäinen suomalainen, joka oppi salaisena pidetyn pronssivalun taidon, ja hänen kauttaan saman taidon oppivat myös muut suomalaiset taidevalajat. Vuonna 1912 Wikström rakennutti ateljeeseensa laajennusosan, jonka yhteyteen valmistuivat myös talvipuutarha sekä urkuparvi Wikströmin veljen rakentamille uruille.