Kriminologia
Kriminologia tutkii rikollisuutta yhteiskunnallisena ilmiönä pääasiassa empiirisin menetelmin. Tutkimuskohteena voi olla rikollisuuden määrä, rakenne, kehitys, rikollisuuteen vaikuttavat tekijät ja sen syyt. Kriminologia on monitieteellistä ja sen voidaan sijoittuvan omana tieteenalanaan oikeussosiologian tai rikosoikeuden yhteyteen. Sillä on yhteyksiä myös taloustieteeseen, sosiaalipolitiikkaan ja tilastotieteeseen.
Rikosoikeus
Rikosoikeusfilosofia on oikeusfilosofian osa-alue josta keskeinen esimerkki ovat rangaistuksen oikeutusta käsittelevät rangaistusteoriat. Tunnetuista filosofeista Jeremy Bentham, Immanuel Kant ja Georg Wilhelm Friedrich Hegel ovat esittäneet edelleen merkittäviä teorioita rangaistuksen oikeutuksesta ja tarkoituksesta. Rikosoikeusfilosofian alaan kuuluviksi voidaan lukea myös muita rikosoikeudellisia ongelmia kuten syy-yhteys, kausaliteetti, syyllisyysperiaate ja syyksiluettavuus. Rikosoikeusfilosofialla on yhteys myös moraalifilosofiaan, sillä molemmissa tutkitaan oikean ja väärän käsitteitä sekä eettisen toiminnan periaatteita. Siinä missä rikoslaissa määritellään yhteiskunnan näkökulmasta väärät ja rangaistavat teot, moraalifilosofiassa pyritään rakentamaan teorioita, jotka määrittelevät oikean ja väärän. Rikosoikeusfilosofialle tärkeä kysymys, jolle ei moraalifilosofiassa ole vastinetta, on kuitenkin itse rikosoikeusjärjestelmän eettinen oikeutus. Rikosoikeudellisen järjestelmän katsotaan täytyä täyttää tietyt eettiset vähimmäisvaatimukset esimerkiksi rangaistusten ja tekojen joille niitä on säädetty osalta, jotta sitä voidaan pitää hyväksyttävänä. Esimerkiksi ruumiinrangaistuksia ja kuolemanrangaistusta ei nykyään hyväksytä useimmissa länsimaissa.