Venäjän maantiede
Läntinen Venäjä kuuluu pääasiassa Itä-Euroopan tasankoon, joka on maailman suurimpia alankoalueita. Se levittäytyy Venäjän länsirajalta Uralvuorille ja Pohjoiselta jäämereltä Kaukasukselle. Noin puolet alueesta on alankoa, ja korkein kohta sijaitsee Moskovan pohjoispuolella Valdain ylängöllä 343 metrissä. Moskovan eteläpuolella maastossa vuorottelevat jokilaaksot ja niitä erottavat kukkulat, kuten Keski-Venäjän ylänkö, joka erottaa Dneprin laakson Oka- ja Donjokien alueesta. Volgan itäpuolella leviää laaja Kaspian syvänkö, joka on matalimmillaan 25 metriä merenpinnan alapuolella. Itä-Euroopan tasanko ulottuu etelässä Kaukasuksen juurille. Vuorten harja muodostaa Venäjän rajan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Venäjän puolella on 5 642 metriä korkea Elbrus, joka on Euroopan korkein vuori.
Annapurna
Annapurna on vuorenhuippujen jono Himalajalla. Se on 48 kilometriä pitkä harjanne, jonka korkein kohta Annapurna I ulottuu 8 091 metrin korkeuteen. Annapurna I on maailman kymmenenneksi korkein huippu ja yksi neljästätoista yli kahdeksankilometrisestä vuoresta. Annapurna on sanskriittia ja tarkoittaa elonkorjuun jumalatarta.
Annapurna I:n huipulle nousi ensimmäisen kerran ranskalaisen Maurice Herzogin johtama retkikunta 3. kesäkuuta 1950. Nousu oli samalla ensimmäinen yli 8 000 metrin korkuiselle vuorenhuipulle. Annapurna I:tä pidetään yhtenä maailman vaarallisimmista vuorista kiipeilijöille. Kiipeily-yrityksissä on saanut surmansa noin 32 % kiipeilijöistä (vuoteen 2012 mennessä).