Kaukasia
Kaukasian maat ja kansat ovat varsin erilaisia uskonnoiltaan ja kieliltään, mikä on johtanut moniin konflikteihin. Alueella puhutaankin yli 40 erilaista kieltä; katso "kaukasialaiset kielet".Vuonna 1918 alueelle perustettiin Transkaukasian federaatio, joka kuitenkin nopeasti hajosi jäsenvaltioiden keskinäisten kiistojen vuoksi. Neuvostoliittoon liitettiin 1922 Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta, josta vuonna 1936 muodostettiin Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian sosialistiset neuvostotasavallat.
Neuvostoliiton hajotessa 1991 Tšetšenia julistautui itsenäiseksi Venäjästä, mutta se liitettiin takaisin Venäjään toisen Tšetšenian sodan jälkeen. Armenia ja Azerbaidžan kiistelevät Vuoristo-Karabahin alueesta, joka on Armenian miehittämä Azerbaidžanin osa, jossa asuu lähinnä armeeneja.
Georgian demokraattinen tasavalta
Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen ja tsaarin kukistumisen jälkeen suurin valta Kaukasuksella oli Venäjän väliaikaisen hallituksen "Transkaukasian erityiskomitealla" ("Ozakom" eli "Osobij Zakavkazskij Komitet"). Kaikki neuvostot olivat Georgiassa tiukasti menševikkien hallussa. He seurasivat Petrogradin neuvoston esimerkkiä ja tukivat väliaikaishallitusta. Lokakuun bolševikkivallankumous muutti tilanteen dramaattisesti, eivätkä Kaukasian alueen neuvostot suostuneet tunnustamaan Leninin hallintoa. Entisen Venäjän Kaukasuksen armeijan yhä bolševistisempien sotilaiden suunnalta tuleva uhka, etniset jännitteet ja anarkia pakottivat Georgian, Armenian ja Azerbaidžanin poliitikot luomaan yhteisen alueellisen auktoriteetin, Transkaukasian komissariaatin (14. marraskuuta 1917), ja myöhemmin parlamentin, Sejmin (23. tammikuuta 1918). 22. huhtikuuta 1918 Sejm julisti Transkaukasuksen alueen itsenäiseksi Transkaukasian federaatioksi.