Tony Halme
Halme löydettiin kotoaan kuolleena 10. tammikuuta 2010. Poliisin mukaan hän kuoli kotonaan perjantain vastaisena yönä eikä kuolemaan liity rikosta. Ilta-Sanomien mukaan Halme kuoli ”oman käden kautta”. Lehden mukaan Halmeen viereltä löytyi pistooli, johon hänellä ei ollut hallussapitolupaa. Muiden muassa Helsingin Sanomat ja MTV3 uutisoivat Halmeen kuoleman itsemurhana perustuen Ilta-Sanomien käyttämään ilmaisuun ”oman käden kautta”. Helsingin poliisi ei ole vahvistanut tietoa, jonka mukaan Halme olisi tehnyt itsemurhan. Poliisi on vedonnut vaiteliaisuudessaan lakiin, jonka mukaan kuolemansyyn tutkintaan liittyvät tiedot ovat salaisia. Oikeustieteellisen ruumiinavauksen mukaan Halme kuoli kaksi päivää ennen löytymistään, 8. tammikuuta. Kuolinsyy oli itse aiheutettu ampumavamma. Halmeen kuolleena löytänyt ystävä epäili 7 päivää -lehdessä, että Halmeen ase olisi lauennut vahingossa tai että jos teko oli itsemurha, oli se kroonisista kivuista johtunut hetken päähänpisto. Halme on haudattu Hietaniemen muistolehtoon. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini luonnehti muistosanoissaan Tony Halmetta aidoksi suomalaiseksi mieheksi hyvine ja huonoine puolineen ja piti Halmeen suurimpana ansiona sitä, että tämä herätti Helsingin lähiöt.Tony Halme oli ennen kuolemaansa kirjoittamassa uutta kirjaa. Keskeneräiseksi jäänyt kirja oli työnimeltään "Testamentti". Kirjassa Halme muun muassa kertoo eduskuntatyöstään. "Testamentti" julkaistiin kesäkuussa 2010.
Hans Kalm
Hans Kalm (21. huhtikuuta 1889 Kotsaman kylä, Viljandimaa – 1. helmikuuta 1981 Jyväskylä) oli pääasiassa Suomessa vaikuttanut virolainen sotilas. Hän oli Suomen sisällissodan aikana valkoisten Pohjois-Hämeen I pataljoonan eli niin sanotun Kalmin pataljoonan komentaja. Hänen joukkonsa saivat 20. huhtikuuta 1918 ensimmäisenä valkoisena osastona yhteyden saksalaisiin Lahdessa ja teloittivat punakaartilaisia esimerkiksi Lahdessa Hennalan vankileirillä ja Harmoisten kylässä Kuhmoisissa. Kalm tunnettiin myös omavaltaisuudestaan, ja usein hän toimi saamistaan käskyistä piittaamatta. Viron vapaussodassa 1919 Kalm komensi suomalaisista vapaaehtoisista koottua niin sanottua Pohjan Poikain rykmenttiä, joka soti eteläisen Viron ja myös Latvian alueella.