Japanin lippu
Toisen maailmansodan päätyttyä Japanin lippua on kritisoitu, koska se on liitetty maan militaristiseen menneisyyteen. Samantyyppistä kritiikkiä on herättänyt myös Japanin kansallislaulu "Kimi ga yo". Kansallislippu ja "Kimi ga yo" määriteltiin Japanin virallisiksi tunnuksiksi laissa kansallislipusta ja kansallislaulusta vuonna 1999. Lipun ja kansallislaulun käytöstä on kiistelty erityisesti kouluissa. Tokion koulutuslautakunta vaatii, että sekä laulua että lippua käytetään tapahtumissa, joita se hallinnoi. Opettajien vaaditaan kunnioittavan molempia symboleita rangaistuksen uhalla. Jotkut ovat syyttäneet sääntöjen rikkovan Japanin perustuslakia, kun taas koulutuslautakunta on väittänyt, että koska koulut ovat valtion instituutioita, niiden työntekijöillä on velvollisuus kouluttaa oppilaitaan kunnollisiksi kansalaisiksi. Opettajat ovat nostaneet kanteita Tokion kuvernööri Shintarō Ishiharaa ja vanhempia virkamiehiä vastaan, mutta syytteet on myöhemmin hylätty.
Humat ad-Diyar
Humat ad-Diyar ("Isänmaan vartijat") on Syyrian kansallislaulu. Sen on sanoittanut Khalil Mardam Bey (1895-1959) ja säveltäneet Mohammad ja Ahmad Salim Flaifel. He ovat säveltäneet myös Irakin nykyisen kansallislaulun Mawtini ja Palestiinan kansallislaulun Biladi, samoin kuin monta muuta Lähi-idässä suosittua sävellystä. Homat el Diyarista tuli Syyrian kansallislaulu vuonna 1936. Maan yhdistyttyä Egyptin kanssa Yhdistyneeksi arabitasavallaksi vuonna 1958, maan kansallislauluksi tuli Homat el Doyarin ja tuolloisen Egyptin kansallislaulun yhdistelmä. Kun Yhdistynyt arabitasavalta hajosi jo vuonna 1960, palasi Syyria takaisin vanhaan kansallislauluunsa.