Ruotsit
Ruotsi-sanan arvellaan olevan peräisin muinaisruotsin soutamista tarkoittavasta sanasta, jonka vastine nykyruotsissa on "ro". Ruotsin paikannimi "Roslagen" on samaa juurta ja on alun perin tarkoittanut soutukuntaa. Suomeen ja sen lähisukukieliin sanan arvellaan levinneen niihin aikoihin, kun ruotsalaiset rusit purjehtivat Suomen etelärannikoa pitkin kohti Laatokkaa ja Luoteis-Venäjän keskuksia, kuten Novgorodia..
Ruotsalainen keittiö
Ruotsin kielen aamupalaa vastaavaa sanaa ’frukost’ on käytetty viikinkiajoista lähtien, vaikkakin aamupalaa tuolloin kutsuttiin nimellä frokoster. Frokoster on lainasana alasaksan kielen sanasta vrokost ja tarkoittaa ’aikaista ateriaa’. Tällä nimellä ei kuitenkaan kutsuttu aikaisin aamulla syötävää ruokaa vaan ateriaa, joka syötiin ensimmäisten työtuntien jälkeen eli lounasaikaan. Kun työajat muuttuivat, myös aamupala siirtyi siihen ajankohtaan, jolloin se nykyäänkin syödään. Kuitenkin 1800-luvun loppuun asti lounasta kutsuttiin nimellä ’frukost’. Voileivät ja joskus myös näkkileipä kuuluvat ruotsalaiseen aamupalaan. Leipä voi olla limppua, vaaleaa leipää, ranskanleipää, paahtoleipää tai täysjyväleipää. Leivän päälle pannaan yleensä juustoa, makkaraa, meetvurstia ja kinkkua, maksamakkaraa, kaviaaria, heravoita, tomaattia ja kurkkua. Voileivän kanssa juodaan yleensä kahvia tai teetä. Perinteisesti aamupalan yhteydessä syödään myös viiliä, joka tarjoillaan joko sellaisenaan lautasella tai aamupalamurojen, myslin, hedelmien, sokerin ja hillon kanssa. Aamupalalla tavallisesti syödään myös kaurapuuroa tai mannapuuroa maidon, hillon, omenasoseen tai kanelin kera. Maito, mehu, tee ja kahvi ovat tavallisia aamupalajuomia. Suomen jälkeen ruotsalaiset juovat eniten kahvia maailmassa.