Toinen maailmansota
Saksan itärintaman sota tunnettiin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä nimellä suuri isänmaallinen sota. Saksa aloitti hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Saksan liittolaisina sotaa kävivät Romania, Unkari ja Italia. Myös Suomi kävi jatkosotaa Neuvostoliittoa vastaan, antoi Saksalle luvan hyökätä Pohjois-Suomesta ja sai sotamateriaaleja Saksalta. Virallisen linjauksensa mukaan Suomi kuitenkin kävi erillistä sotaa eikä ollut Saksan liittolainen. Saksan tarkoituksena oli vallata Neuvostoliiton Euroopan puoleinen osa Astrahanin-Arkangelin linjalle asti. Hyökkäyksen alkuvaihe sujui hyvin ja paljon puna-armeijan joukkoja joutui vangeiksi. Saksan joukot saartoivat Leningradin ja etenivät lähelle Moskovaa, mutta eivät pystyneet valloittamaan kaupunkia ja talven 1941–1942 aikana puna-armeija pystyi lukuisiin vastahyökkäyksiin.
Vasalli
Vasallivaltioksi kutsutaan valtiota, jolla on muodollinen itsenäisyys, mutta joka on käytännössä poliittisesti riippuvainen jostain suurvallasta. Vasallivaltio voi olla luonteeltaan protektoraatti tai satelliittivaltio, jolloin vasallius perustuu suuremman valtion poliittiseen, sotilaalliseen, taloudelliseen tai ideologiseen ylivaltaan. Toisen maailmansodan aikana Unkaria, Romaniaa ja Bulgariaa pidettiin natsi-Saksan vasallivaltioina.