Suomalainen musiikki
”Suomen musiikin isäksi” kutsutaan varhaisromantiikkaa edustanutta Fredrik Paciusta, jonka tunnetuin sävellys on Suomen kansallislaulu Maamme. 1800-luvun puolestavälistä aina toiseen maailmansotaan asti taidemusiikkia hallitsi myöhäisromantiikka, varsinkin kansallisromantiikka, keulahahmonaan Jean Sibelius.
Unkarin taide
1700-luvun vaihteessa alkoi maallinen kuvataide yleistyä. Varakkaampi väki kokosi itselleen gallerian esi-isiensä muotokuvista. Myös asetelmista tuli suosittuja. 1700-luvun puolella painopiste siirtyi jälleen kirkkotaiteeseen, ja etenkin jesuiitat vaikuttivat kulttuurin muovautumiseen ja toivat maahan länsimaisia vaikutteita.
Kansalliset pyrkimykset nousivat taiteessa esiin 1800-luvun puolivälissä. Kansallisromantiikkaa edusti kuvanveistäjä Miklós Izsó. Kriittisemmän realismin edustajia oli Mihály Munkácsy, ja ensimmäisiä impressionisteja oli Pál Szinyei Merse. Paljon vaikutusta oli naturalismia edustaneen Simon Hollósyn perustamalla Nagybányan taiteilijaryhmällä.