Turun yliopiston pohjalainen osakunta
Vuonna 1922 perustetun Turun yliopiston opiskelijat perustivat vuosina 1925–1928 viisi maakuntakerhoa. Vuonna 1928 perustettiin Turun Yliopiston Pohjalainen Kerho, jonka tarkoituksena oli alusta alkaen pohjalaisuuden ja pohjalaisen hengen säilyttäminen opiskelupaikkakunnalla. Toisena tavoitteena oli tehdä Turun Yliopistoa tunnetuksi opiskelijoiden kotiseudulla. Kahdenkymmenenkolmen opiskelijajäsenen lisäksi Pohjalainen Kerho sai taustavoimikseen professorit V. A. Koskenniemen, J. G. Granön ja M. H. Palomaan.
Turun yliopiston kirjasto
Kirjaston ensimmäiset toimitilat olivat vuonna 1878 valmistuneessa hotelli Phoenixin talossa, jonka Turun Suomalainen Yliopistoseura hankki vuonna 1920 yliopiston päärakennukseksi. Keskeisellä paikalla Turun kauppatorin laidalla sijaitseva rakennus oli aiottu alun perin vain yliopiston väliaikaisiksi tiloiksi, mutta vasta 1940-luvun lopulla saadun talousneuvos K. F. Joutsenen huomattavan lahjoituksen turvin yliopisto vapautui ahtaista tiloistaan. Turun seudulta lähtöisin olleet K. F. Joutsen ja hänen veljensä A. F. Johnson olivat 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa vaurastuneet kullankaivulla Alaskassa, josta he palasivat Suomeen vuonna 1905. K. F. Joutsenen lahjoittama omaisuus mahdollisti yliopiston uudisrakentamisen aloittamisen Turun Ryssänmäelle eli Vesilinnanmäelle. Ensimmäiseen rakennusvaiheeseen vuosina 1953 – 1954 kuuluivat kirjasto sekä fysiikan ja kemian laitosrakennukset. Aarne Ervin suunnittelema kirjastotalo on siten vanhin Vesilinnanmäen yliopistorakennuksista. Se avattiin yleisölle marraskuussa 1954 ja vihittiin käyttöön kesäkuussa 1955 promootiojuhlallisuuksien yhteydessä.