Kiovan kansallinen yliopisto
Yliopisto perustettiin 8. marraskuuta 1833 keisari Nikolai I:n ukaasilla ja se aloitti toimintansa 15. kesäkuuta 1834 nimellä pyhän Vladimirin yliopisto. Kulttuuripoliittisena motiivina oli vastustaa Kiovan oppineiston puolalaistumista juuri Puolan kapinan 1830–1831 jälkeen. Tarpeet yliopiston perustamiseksi Ukrainaan olivat olleet olemassa, mutta sen oli pelätty muodostuvan ukrainalaisen kansallistietoisuuden keskukseksi. Koska Länsi-Ukrainassa ja myös idempänä puolalaisuuteen liittyi usein katolilaisuus, liitettiin yliopiston nimeen Kiovan Rusj:n idän kreikkalais-katoliseen piiriin liittänyt Kiovan Rusjin hallitsija Vladimir I Suuri. Yliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi asetettiin Moskovan yliopiston professori, filologi ja historioitsija Mihail Aleksandrovitš Maksimovitš.
Komin tasavalta
Akateemista koulutusta annetaan yhteensä 23 eri yliopistossa, korkeakoulussa tai niiden sivutoimipisteessä. Lukuvuonna 2009/2010 näissä opiskeli yhteensä 35,5 tuhatta opiskelijaa. Keskeisimpiin Komin tasavallan pääkaupungissa Syktyvkarissa toimiviin korkeakouluihin lukeutuvat Komin kasvatustieteellinen valtioninstituutti, Syktyvkarin valtionyliopisto (SytkGU, perustettu 1972) ja Syktyvkarin metsäinstituutti (perustettu 1952). Vuonna 1932 perustettu Komin kasvatustieteellinen valtioninstituutti on alueen ensimmäinen korkeakoulu. Syktyvkarin valtionyliopiston Humanististen tieteiden instituutissa toimii Komin ja suomalais-ugrilaisen filologian osasto (oppituoli). Syktyvkarin metsäinstituutti on Pietarin S. M. Kirovin mukaan nimetyn Metsäteknisen akatemian sivutoimipiste. Uhtan teknillinen valtionyliopisto antaa teknisen alan korkeakouluopetusta Uhtassa, Vorkutassa ja Usinskissa. Vorkutassa toimii myös aiemmin Pietarin valtiollisena kaivosinstituuttina tunnetun Kansallisen mineraalivarojen yliopiston (Pietari) sivutoimipiste, Vorkutan vuori-instituutti.