Kiovan kansallinen yliopisto
Yliopisto perustettiin 8. marraskuuta 1833 keisari Nikolai I:n ukaasilla ja se aloitti toimintansa 15. kesäkuuta 1834 nimellä pyhän Vladimirin yliopisto. Kulttuuripoliittisena motiivina oli vastustaa Kiovan oppineiston puolalaistumista juuri Puolan kapinan 1830–1831 jälkeen. Tarpeet yliopiston perustamiseksi Ukrainaan olivat olleet olemassa, mutta sen oli pelätty muodostuvan ukrainalaisen kansallistietoisuuden keskukseksi. Koska Länsi-Ukrainassa ja myös idempänä puolalaisuuteen liittyi usein katolilaisuus, liitettiin yliopiston nimeen Kiovan Rusj:n idän kreikkalais-katoliseen piiriin liittänyt Kiovan Rusjin hallitsija Vladimir I Suuri. Yliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi asetettiin Moskovan yliopiston professori, filologi ja historioitsija Mihail Aleksandrovitš Maksimovitš.
Komin tasavallan kansalliskirjasto
Ensimmäinen jäsenmaksullisten kirjastojen jälkeen perustettu julkinen kirjasto avattiin 1. elokuuta 1902 Syktyvkarissa (tuolloiselta nimeltään Ust-Sysolsk). Neuvostovallan alkaessa vuonna 1918 kirjastojen, koulujen ja muiden tahojen kokoelmia yhdistettiin Ust-Sysolskin kihlakunnan kirjastoksi. Sanomalehdissä kansalaisilta pyydettiin kirjalahoituksia. Kokoelman laajuus oli lisäysten jälkeen 20 000 volyymiä. 1920- ja 1930-luvulla kirjasto muutti kahdesti. Niukat määrärahat rajoittivat kirjakokoelman kartuttamista. Vuonna 1945 kokoelmissa oli kuitenkin jo 72 874 kirjaa. Vuoteen 1960 mennessä oli kokoelma saatu suurella työllä kasvatetuksi 378 000 nimikkeeseen. Aineiston saantia helpotti säännös vapaakappaleoikeudesta Komin ASNT:n alueen julkaisuihin ja oikeus saada maksua vastaan kopio mistä tahansa Neuvosoliitossa julkaistusta painotuotteesta.