Jyväskylä
Jyväskylä irrottautui Laukaasta anomalla kaupunkioikeuksia. Hankkeen aloitti majuri Carl Christian Rosenbröijer esittämällä sitä 1823 Laukaan pitäjänkokouksessa. Kaupunginoikeudet saatiin 1837, ja nykyisen kaupungin alueen ydinalueella sijainneiden Taavettilan ja Mattilan talojen isännät joutuivat myymään maitaan kaupunkia varten. Heitä uhattiin pakkolunastuksella. Vain pieni osa tuosta kaupungille saadusta alueesta asemakaavoitettiin, mutta alueen oli pakko olla huomattavasti laajempi, jotta kaupungin lehmille riitti laidunmaata – tuolloin Suomen kaupungeissakaan ei ollut epätavallista, että asukkaat omistivat lehmiä.
Jyväskylän Työväen Teatteri
Vuonna 1943 teatteri sai nykyisen nimensä. Vuonna 1960 teatteri vietti 50-vuotispäiväänsä, jonka kunniaksi järjestettiin valtakunnallisestikin merkittävät juhlat. Teatteri kärsi kuitenkin edelleen taloudellisista vaikeuksista, sillä kaupungin avustukset olivat riittämättömiä. Ainoana, joskaan ei yksimielisenä, ratkaisuna vaikeaan tilanteeseen nähtiin Jyväskylän kaupunginteatterin perustaminen. Elokuussa 1961 teatteri siirrettiin varoineen ja velkoineen Jyväskylän Teatteri Oy:lle. Myös henkilöstö siirtyi uuden teatterin palvelukseen. Alkuperäisen Työväen Teatterin viimeinen ensi-ilta nähtiin 27. huhtikuuta 1961.