Ludvig IX (Ranska)
Oikeamielisyydestään tunnettu Ludvig IX toimi sovittelijana Euroopan erimielisten hallitsijoiden välillä. Vuonna 1242 hän kukisti Englannin Henrik III:a tukevien ranskalaisaatelisten kapinan. Ludvig IX teki 1200-luvun puolivälissä niin sanotun seitsemännen ristiretken Egyptiin, mutta joutui neljäksi vuodeksi vankeuteen Syyriassa. Vuonna 1270 hän lähti kahdeksannelle ristiretkelle Tunisiaan, mutta kuoli matkalla ruttoon.
Ludvig XIII
Ludvig XIII:sta tuli isänsä Henrik IV:n kuoltua vuonna 1610 Ranskan kuningas. Henrik IV oli lopettanut uskonsodat ja saanut rauhan aikaiseksi Ranskassa, joten hänen kuolemansa oli kova kolaus Ranskan kuningashuoneelle. Alkoivat taas rauhattomuudet ja sisäiset epävakaudet. Aina vuoteen 1614 Ranskaa hallitsi sijaishallitsijana Ludvigin äiti Maria de’ Medici, joka oli itserakas hallitsija ja monien suosikkien, etenkin Concino Concinin vaikutusalaisena. Maria de’ Medici ei suostunut luovuttamaan valtiota Ludvigille, mutta vuonna 1617 nuori Ludvig otti vallan itselleen ja murhautti Concinin. Katolisen Ludvigin aikana jatkuivat sodat katolisten ja protestanttien (hugenotit) välillä. Vuonna 1624 kuninkaallisen neuvoston johtoon nousi kardinaali Richelieu, joka toimi vuoteen 1642 asti hänen pääministerinään. Richelieu oli nerokas poliitikko ja hän otti Ranskan hallinnan omiin käsiinsä.