Khūzestān
Khūzestān (, aiemmin myös Arabistan) on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee Persianlahden pohjukassa Irakin vastaisella rajalla. Sen pääkaupunki on Ahvāz.
Fezzan
Historiallisesti Fezzan on ollut Välimeren ja Sudanin alueen välisen karavaanikaupan tärkeä välietappi. Sen keskus oli muurein varustettu Murzuqin keidaskaupunki. Tärkeimmät kauppareitit olivat 1800-luvun puoliväliin saakka Bornu–Kawar–Fezzan–Tripoli ja Kano–Aïr–Ghat–Ghadames. Yhteyksiä on ollut myös nykyisen Sudanin ja Tšadin alueelle. Fezzanin kulttuurissa on afrikkalaisia vaikutteita.
Alueen vanhimpia tunnettuja asukkaita olivat garamantit. Myöhemmin se joutui Rooman valtaan ja sai nimen "Phazania". Arabit valtasivat Fezzanin vuonna 668, mutta paikalliset hallitsijat säilyttivät huomattavan osan määräysvallastaan. Samalla alueelle levisi islam. 1200–1400-luvuilla Fezzan oli vasallisuhteessa Kanem-Bornun hallitsijoihin. Ottomaanit valtasivat alueen 1570-luvulla, mutta ajoittain sillä oli varsin itsenäinen asema. Libyalainen karamanlien dynastia teki sinne sotaretkiä 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa. Ottomaanit onnistuivat alistamaan Fezzanin 1800-luvun puolivälissä. Vuosisadan lopulla siitä tuli yksi senusien muslimiveljeskunnan keskuksista. Italia sai alueen pysyvästi hallintaansa vasta vuosina 1929–1930. Ranskalaiset joukot miehittivät sen toisen maailmansodan aikana. Vuonna 1951 Fezzanista tuli yksi itsenäisen Libyan kuningaskunnan kolmesta osamaakunnasta. Ranska veti joukkonsa pois vuonna 1956.