Friedrich Nietzsche
Friedrich Wilhelm Nietzsche (15. lokakuuta 1844 Röcken, Saksi, Preussi – 25. elokuuta 1900 Weimar, Thüringen) oli saksalainen filosofi, oppitaustaltaan klassillinen filologi, joka tyylillisesti kirjavassa tuotannossaan pohti erityisesti elämänfilosofian perimmäisiä kysymyksiä. Nietzschellä oli voimakas vaikutus moraalifilosofiaan, jossa hän nosti pinnalle kysymyksen siitä, miksi ihmisen tulisi ylipäänsä olla moraalinen. Nietzschen tuotannossa keskeistä on myös aikalaisdiagnostinen filosofia, jossa keskitytään suuriin kulttuuris-historiallisiin kehityskaariin. Hän hyökkäsi uskontoa vastaan syyttäen sitä ”orjamoraalista”. Ihmisyyttä ja kulttuuria koskeviin teemoihin hän yhdisteli myös näkemyksiään estetiikasta. Nietzscheen on liitetty usein nihilismi, mutta hän kirjoitti yli-ihmisestä, joka pyrkii ylittämään nihilismin asettamalla uusia arvoja.
Eugen Fischer
Eugen Fischer (5. kesäkuuta 1874 Karlsruhe Saksa – 9. heinäkuuta 1967 Freiburg im Breisgau) oli saksalainen lääkäri, antropologi ja eugeenikko, joka toimi Kaiser-Wilhelm-Institut für Anthropologie, menschliche Erblehre und Eugenik -rotuinstituutin johtajana. Hän toimi berliiniläisen Friedrich-Wilhelm-yliopiston antropologian professorina 1927–1942 ja sen rehtorina 1933–1934 ja oli merkittävä Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen kannattaja. 
Fischer kirjoitti yhdessä Edwin Baurin ja Fritz Lenzin kanssa teoksen "Grundriss der menschlichen Erblichkeitslehre und Rassenhygiene" (1921, "ihmisen perinnöllisyysopin ja rotuhygienian perusteet", ei suomennettu), josta muodostui saksalaisen rotuopin keskeisin teos. Fischerin osuus on sen ensimmäisessä osassa "Menschliche Erblichkeitslehre" jakso ihmisten välisistä rodullisista eroista. Teos on ilmestynyt ruotsiksi nimellä "Ärftlighet och rashygien" (1925). Englanniksi siitä on käännetty vain ensimmäinen osa nimellä "Human Heredity" (1931).