Presidentinlinna
Presidentin virka-asunto sijaitsi alun perin presidentinlinnassa. Vuonna 1940 Tamminiemi lahjoitettiin presidentin virka-asunnoksi; Ryti ja C. G. E. Mannerheim asuivat siellä, kun taas Paasikivi vietti koko presidenttikautensa linnassa. Urho Kekkonen muutti presidenttikautensa alussa 1956 Tamminiemeen, jossa hän asui kuolemaansa 1986 asti ja josta tehtiin myöhemmin museo. Mauno Koivisto asui presidentinlinnassa, kunnes uusi virka-asunto Mäntyniemi valmistui 1993. Mäntyniemessä ovat asuneet kaikki Koiviston jälkeiset presidentit Martti Ahtisaari, Tarja Halonen ja Sauli Niinistö. Presidentti voi itse päättää missä edustusasunnoista asuu.
Eduskuntatalo
Suomen tasavallan presidenttien patsaista pääosa on pyritty sijoittamaan Eduskuntatalon läheisyyteen. Talon edessä olevalla pihanurmikolla sijaitsevat Wäinö Aaltosen toteuttamat K. J. Ståhlbergin patsas (1959) ja P. E. Svinhufvudin patsas (1961), joista ensin mainittu on pohjoisella ja jälkimmäinen eteläisellä sivustalla. Samassa korttelissa välittömästi Eduskuntatalon pohjoispuolella olevassa Eduskuntapuistossa on Kalervo Kallion veistämä Kyösti Kallion patsas (1962). Myös marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas (1960), J. K. Paasikiven muistomerkki (1980) ja Urho Kekkosen muistomerkki (2000) ovat näköetäisyydellä rakennuksesta.