Myyrmannin räjähdys
Petri Gerdtin isä Armas Gerdt arvelee "Petrin matka Myyrmanniin" -kirjassaan, että Petri Gerdt olisi ollut viemässä pommia räjäytettäväksi Myyrmannin läheiseen metsään, ja että pommi räjähti kauppakeskuksessa vahingossa. Petrin suunnittelemassa räjähdyspaikassa olisi saattanut olla ihmisiä, ja Gerdt olisi odotellut Myyrmannissa parempaa hetkeä räjäyttää pommi. Hän oli kokeillut vastaavalla tavalla pienempiä pommeja. Itsetehdyt räjähteet voivat olla erittäin epävakaita ja voivat räjähtää äkkiarvaamatta. Pommi kuitenkin räjähti keskeisellä paikalla Myyrmannin kauppakeskusta, ja se oli vuorattu 6 000 teräksisellä haulilla ja nauloilla. Lisäksi aurinko oli ollut laskeneena jo tunnin verran pommin räjähdyshetkellä (aurinko laski kello 18.26).
Norrskensflammanin pommi-isku
Attentaatin taustalla oli Suomen talvisodan aikana Ruotsissa voimistunut kommunisminvastainen ilmapiiri, muun muassa maassa ilmestyneiden kommunististen lehtien julkaisua ja levittämistä yritettiin estää. Tammi-helmikuun 1940 aikana Norrbottenissa perustettiin niin sanottu "kuuden miehen komitea", jonka tarkoituksena oli tukahduttaa kommunistien toiminta läänin alueella. Se koostui oikeistolaisista toimittajista ja yhteiskunnallisista vaikuttajista, joista osa oli mukana myös talvisodan aikana vapaaehtoisapua Suomeen toimittaneessa paikallisessa liikkeessä, jolla oli yhteyksiä valtakunnalliseen Suomen komiteaan. Kommunistien lehtien julkaisua yritettiin vaikeuttaa muun muassa rajoittamalla sanomalehtipaperin toimittamista sekä tarjoamalla niiden tekniselle henkilökunnalle työpaikkoja muista sanomalehdistä. Osa komiteassa mukana olleista henkilöistä ja sen taustavaikuttajista vetäytyi toiminnasta, kun pommi-iskua alettiin suunnittelemaan. Heidän joukossaan olivat muun muassa professori Andreas Lindblom ja kansanpuolueen johtohahmoihin kuulunut Paul Wretlind, joita myöhemmin kuultiin todistajina attentaatin tekijöitä vastaan käydyssä oikeudenkäynnissä.