Lohja
Kustaa Vaasa antoi jo 1542 Eerik Flemingille luvan rautamalmin louhintaan, ja Ojamon rautakaivoksen sanotaankin olevan Suomen ensimmäinen. Rautaa tärkeämmäksi kaivannaiseksi osoittautui kuitenkin kalkkikivi, jota on kaivettu Lohjalla Ojamon avolouhoksen lisäksi Törmän ja Solhemin avolouhoksista, sekä myöhemmin Tytyrin kaivoksesta. Lohjalla on Tytyrin lisäksi sijainnut 1990-luvun laman aikana suljettu, vuonna 1897 perustettu Virkkalan kalkkitehdas. Kalkkikaivostoiminnan aloitti Petter Forsströmin luotsaama Lohjan Kalkkitehdas Oy, mutta vuonna 1992 toiminta myytiin nykyiselle Nordkalk Oyj:lle.
Oravaisten tehdas
Yhtiön nimeksi tuli vuonna 1935 Oravaisten Verkatehdas Oy (Oravais Klädesfabrik Ab). Päätuotteina olivat 1950-luvulla huopa, sarka ja diagonaalikankaat, 1960-luvun puolivälissä naistenvaatteissa suosioon nousseet keinokuituiset jersey- ja crimplenekankaat. Yhtiö luopui karjanjalostuksesta vasta 1960-luvun puolivälissä, kun uudeksi omistajaksi tuli turkistarhayritys Keppo Oy. Oravaisten tehtaalla ryhdyttiin valmistamaan tämän maailman suurimman minkinkasvattajan raaka-aineista turkkeja ja turkishattuja. Kankaiden kudonta lopetettiin 1977 ja lankojen kehruu 1979. Turkisten lisäksi vaatteita tehtiin myös Guy Rökmanin suunnittelemista tekstiileistä naistenvaatemerkillä Oravais. Mallistoihin kuului leninkejä, yhdistelmäasuja ja Laponia-ilta-asuja. Niiden suunnittelijoina toimivat Irma Sikow, Gunn Andersson ja sveitsiläinen Nelly Steinhilber. Tuotannosta jopa 70 prosenttia meni vientimarkkinoille: muihin Pohjoismaihin, Neuvostoliittoon, Isoon-Britanniaan ja Benelux-maihin.