Piano
Pianon kehitys sai alkunsa dulcimer-tyyppisistä soittimista, joihin keskiajalta lähtien yritettiin lukuisia kertoja liittää koskettimisto ja koneisto. Tämän kehityksen tuloksena eriytyivät ensin klavikordi ja cembalo. Modernin pianon kehittäjänä ja jopa keksijänä pidetään italialaista Bartolomeo Cristoforia (1655–1731). Kolme hänen 1720-luvulla rakentamaansa soitinta on säilynyt, ja niiden koneiston toimintaperiaate on sama kuin modernissa konserttiflyygelissä. Cristofori kutsui rakentamiaan soittimia nimellä "clavicembalo [tai gravicembalo] col piano e forte" eli sananmukaisesti "cembalo, jolla voi soittaa hiljaa () ja voimakkaasti ()" (cembalolla, toisin kuin pianolla, äänenvoimakkuus ei vaihtele sen mukaan, kuinka suurella voimalla koskettimia painetaan). Tämäntyyppisiä soittimia ryhdyttiin pian kutsumaan nimillä fortepiano, josta on tullut suomenkielinen nimitys piano. Pianon rakenne on Christoforin jälkeen merkittävästi kehittynyt. Tärkeitä merkkipaaluja ovat mm. valuraudasta valmistettu tukikehikko, jolloin soittimen kokoa ja kielten jännitystä voitiin huomattavasti lisätä, huovan käyttöönotto nahan sijaan vasaroiden päällysteenä sekä koneiston monet kehitysvaiheet. Kehityksen tuloksena pianon ääni on voimistunut ja tullut kantavammaksi.
Sävelkello
Sävelkellon kehitti nurmijärveläinen koululainen Perttu Pölönen. Käydessään peruskoulun viimeistä luokkaa vuonna 2011 hän alkoi kehitellä ajatusta musiikin teorian oppimista helpottavasta, kellotaulua muistuttavasta välineestä, ja leikkasi biologian tunnilla ensimmäisen pahvisen prototyypin. Asia jäi sivuun vuoden ajaksi, kunnes Pölönen aloitti lukion ja sävellysopinnot Sibelius-Akatemiassa ja huomasi ilmoituksen lukiolaisille järjestetystä Innolukio-keksintökilpailusta ja voitti Sävelkellolla sen ensimmäisen palkinnon. Kilpailun järjestäjät kehottivat Pölöstä hakemaan keksinnölleen myös patenttia. Seuraavaksi Pölönen voitti Sävelkellolla tiedekeskus Heurekassa järjestetyn Tutki-Kokeile-Kehitä-kilpailun, jonka palkintona oli pääsy Euroopan Unionin Young Scientist -kilpailun finaaliin Prahaan yhdessä 125 muun nuoren keksijän kanssa. Siellä hän sai yhden kolmesta pääpalkinnosta ja kutsun Ruotsin Nobel-juhliin. Helmikuussa 2017 New Yorkissa järjestetyissä Interaction Awards -innovaatiokilpailussa Musiclock voitti oman kategoriansa.. Vuoden 2014 Slush-tapahtumassa Perttu Pölönen nimettiin vuoden luovimmaksi suomalaiseksi. Kesällä 2016 Pölönen kutsuttiin ainoana suomalaisena NASAn tutkimuskeskuksessa Kalifornian Piilaaksossa järjestetylle singularity university -kesäkurssille, johon osallistui 80 nuorta 45 eri maasta.