Katolinen kirkko Suomessa
Legendan mukaan Piispa Henrik osallistui Ruotsin kuninkaan Eerik Pyhän järjestämään ristiretkeen Suomeen vuonna 1156 ja jäi sen jälkeen maahan. Pyhä Henrik koki marttyyrikuoleman, kansanrunon mukaan Lallin kirveeniskun seurauksena Köyliönjärven jäällä. Hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin 18. kesäkuuta 1300 Turun tuomiokirkkoon. Jo tätä ennen, vuonna 1229, paavi antoi luvan siirtää Suomen piispanistuin. Tämän otaksutaan tarkoittaneen siirtoa Nousiaisista Koroisille. Arkeologiset kaivaukset ovat osoittaneet, että Koroistenniemelle on rakennettu kivikirkko ja kaksi kolmikerroksista kivirakennusta. Kahta muuta rakennusta nimitetään piispan palatsiksi ja puolustustorniksi. Kirkosta ja sen pohjoispuolelta on löydetty 300 hautaa. Kirkkoon on haudattu kolme 1200-luvulla elänyttä piispaa. Viimeisin heistä oli piispa Catillus. Maankohoamisen myötä suurempi kauppapaikka kasvoi nykyisen Turun tuomiokirkon kohdalle, ja vuonna 1290 myös piispanistuin siirrettiin sinne. Koroisten kirkko toimi vielä 1300-luvulla piispan toisena asuntona, kunnes vitaaliveljet tuhosivat sen vuonna 1396. Koroistenniemellä on nykyään nähtävissä 1200-luvun piispankirkon kiviperustuksia.
Koskisen konserni
Yritys nousi julkisuuteen, kun 1987 paljastui, että sahan tulipalon yhteydessä vuonna 1976 Järvelän maaperään ja pohjaveteen pääsi kloorifenolia sisältävää Ky-5-valmistetta, jota käytettiin sahatavaran sinistymisenestoon. Alueen pohjaveden ja maaperän puhdistusmahdollisuuksia on selvitelty vuosikymmenten ajan. Vuosina 2012 - 2014 puhdistustyössä tehtiin läpimurto; Koskisen Oy:n ja Pöyry Finland Oy:n kehittämällä menetelmällä on puhdistettu laskennallisesti jo noin 90 prosenttia alueen pohjavedestä. Puhdistustoimintaa jatketaan, jotta loputkin pohjavedestä saadaan puhdistettua. Asiasta annettiin KHOn päätös 2008, jonka mukaan saastuminen tutkitaan. Yritystä syytettiin rikoksesta, mutta oikeuden päätöksen mukaan saastuminen johtui tulipalosta.