Neuvostoliitto
Alkuperäinen Neuvostoliitto käsitti Venäjän, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Transkaukasian neuvostotasavallat. Myöhemmin Venäjän SFNT:stä irrotettiin Kazahstanin ja Kirgiisien autonomiset neuvostotasavallat, joista tuli omia tasavaltojansa Neuvostoliiton sisällä. Vuonna 1925 Neuvostoliittoon liittyivät rauhanomaisesti Turkmenistan ja Uzbekistan, josta vuonna 1929 erotettiin Tadžikistan. Vuonna 1936 Transkaukasia jaettiin Armenian, Azerbaidžanin ja Gruusian tasavaltojen kesken. Vuonna 1940 perustettiin Itä-Karjalaan Karjalais-Suomalainen SNT, johon liitettiin osa Suomelta talvisodassa valloitetuista alueista. Se oli alkuun oma tasavaltansa, mutta se liitettiin 1956 Venäjän SFNT:aan ja alennettiin Karjalan autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi.
Eteläinen federaatiopiiri
Venäjän federaation eteläinen federaatiopiiri () on yksi Venäjän kahdeksasta federaatiopiiristä. Se työntyy etelään valtakunnan lounaisosassa, Ukrainan ja Kazakstanin välissä. Piirin pohjoisosat ovat Ponto-Kaspian aroa, lounaisosa ulottuu Pohjois-Kaukasukselle.
Federaatiopiiriin kuuluu kuusi liittovaltiosubjektia: Astrahanin, Rostovin ja Volgogradin alueet, Krasnodarin aluepiiri sekä Adygeian ja Kalmukian tasavallat. Suurimmat kaupungit ovat noin miljoonan asukkaan Donin Rostov ja Volgograd. Federaatiopiirin alueella noin 86 % asukkaista on venäläisiä (vuoden 2002 väestötilastoon perustuen).