Saksalainen ritarikunta
Euroopan maalliset hallitsijat käyttivät ritarikuntia sotilaallisiin tarpeisiinsa pakanoiksi katsottuja vihollisia vastaan. Unkarin kuningas käytti Saksalaista ritarikuntaa puolustamaan Transilvaniaa vuosina 1221–1225 kumaaneita vastaan ja ajoi ritarikunnan alueelta pois sen tultua tarpeettomaksi, vaikka ritarikunta oli rakentanut alueelle viisi linnaa. Kun puolalainen herttua Konrad halusi käyttää ritarikuntaa pakanallisia preussilaisia vastaan, vaati ritarikunta Transilvanian kokemuksesta viisastuneena valloittamilleen alueille autonomiaa.
Matruusi
Saksan keisarikunnan ja Venäjän keisarikunnan laivastoissa matruusit olivat poliittisesti aktiivisia. Laivasto teknisestä luonteestaan johtuen edellytti kohtalaista yleissivistyksen tasoa miehistöiltään. Toisaalta merisota Itämerellä oli hiljaista, ja sekä Saksan että Venäjän laivastot makasivat pitkiä aikoja laiturissa miehistön ikävystyessä. Neuvostoliiton historiankirjoituksessa matruuseja pidettiin vallankumouksen etujoukkona. Venäjällä matruusit kapinoivat jo vuonna 1905 panssarilaiva Ruhtinas Potjomkin Taurialaisella.