Nihewanin altaan paleoliittiset kohteet
Nihewanin allas on geologinen muodostuma, joka on eri aikakausina ollut erilainen elinympäristö. Se sijaitsee 150 kilometriä Pekingistä länteen. Allasalueen pinta-ala on suuruudeltaan 9 000 km² ja sen pohjalla virtaa Sangganjoki, joka on Haijoen sivuhaara. Alue on kuivaa ja puutonta kumpareikkoa, joka kuuluu Pohjois-Kiinan laajan lössialueen itäreunaan. Osia alueesta on otettu viljelyyn.
Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto
Kansallispuistossa sijaitsevan Kauhanevan soistuminen alkoi suuren metsäpalon seurauksena sitten, jolloin alueella vallitsi kostea atlanttinen kausi. Toisen lähteen mukaan soistuminen alkoi 9 000 vuotta sitten. Kauhanevan laajeneminen jatkuu yhä. Kauhaneva on muodostunut Pohjankankaan ja Nummikankaan länsipuolella sijaitsevaan altaaseen, jonka pohjalle on kerääntynyt rantasedimenttejä. Altaassa sijaitsi aikoinaan matala vesistö, joka väistyi Kauhanevan keskiosien tieltä. Suon pohjasta on löydetty ohut liejukerros, jossa on säilynyt paljon osmankäämien ja järvikortteen jäännöksiä. Lisäksi on saatu selville, että muinaisessa matalassa vesistössä kasvoi hetekuirisammalta ja lettolierosammalta. Molemmat kuuluvat rehevien järvien rantojen kasveihin. Kauhaneva muodostui nopeasti. Aluksi se oli rehevä rimpineva, josta vähitellen tuli saraneva. Suunnilleen kolmen metrin syvyydessä turpeessa on havaittavissa muutos, jossa karuille soille tyypillisten lajien lukumäärä alueella kasvoi. Vastaavasti 2,5 metrin syvyydestä on huomattu, että aapasoiden lajit hävisivät kokonaan. Esimerkkejä hävinneistä lajeista ovat pullosara ja raate. Tämä tapahtui arviolta 5 000 vuotta sitten. Samoihin aikoihin Kauhaneva saavutti keidassuovaiheen. Kauhanevalla on kasvanut koko sen keidassuovaiheen ajan kalvakkarahkasammalta, joka on joissain lähteissä mainittu aapasoiden lajiksi.