Bysantin valtakunta
Bysantin valtakunnan loppu koitti vuonna 1453. 2. huhtikuuta osmanien sulttaani Mehmed II aloitti Konstantinopolin piirityksen, jota kesti melkein kaksi kuukautta. Keisari lähetti avunpyyntöjä länteen, mutta apua ei tullut. Bysantin valtakunta kukistui lopullisesti 29. toukokuuta, kun osmanit valtasivat kaupungin rynnäköllä. Viimeinen keisari Konstantinos XI Palaiologos kaatui taistelussa turkkilaisia vastaan. Bysantin viimeinen eurooppalainen osa Morean despotaatti kukistui vuonna 1460 Mistran valtauksen myötä. Osmanit valtasivat valtakunnan viimeisetkin rippeet, kun Trebizondin keisarikunta kukistui vuonna 1461.
Bysantin–sassanidien sota (572–591)
Bysantin–sassanidien sota käytiin sassanidien Persian ja Itä-Rooman valtakunnan välillä, josta nykyään käytetään myös termiä Bysantin valtakunta, vuosina 572–591. Sodan syitä olivat valtakuntien välien kiristyminen äärimmilleen sotaa edeltävien vuosien aikana ja Itä-Rooman keisari Justinus II:n haluttomuus jatkaa vuoden 562 rauhansopimuksessa solmittujen maksujen jatkamista Persialle. Sotatoimet rajoittuivat eteläiseen Kaukasukseen ja Mesopotamiaan, mutta se laajeni myös idässä Anatoliaan, Syyriaan ja pohjoisessa Iraniin.