Compiègnen aselepo
Compiègnen aselepo oli 11. marraskuuta 1918 ympärysvaltojen ja Saksan välillä solmittu aseleposopimus, joka päätti ensimmäisen maailmansodan. Sopimus allekirjoitettiin Compiègnen metsään ajetussa rautatievaunussa Ranskassa, ja se astui voimaan 11.11. kello 11. Aselevon ehdot olivat Saksalle ankarat, ja ne saneli ympärysvaltojen ylipäällikkö, ranskalainen marsalkka Ferdinand Foch.
Ensimmäisen liittokunnan sota
Itävaltaa vastaan lähetettävien joukkojen komentajaksi nimettiin nuori kunnianhimoinen kenraali Napoléon Bonaparte. Ranska karkotti itävaltalaiset Pohjois-Italiasta vuodessa, joten sota oli maalle menestys ja tärkeä merkkipaalu Napoleonin sotilasuralle. Samalla Napoleon perusti Luoteis-Italiaan kaksi Ranskan satelliittivaltiota; Ligurian ja Cisalppisen tasavallan. Ranskan ja Itävallan välinen rauhansopimus solmittiin Campo Formiossa lokakuussa 1797. Sopimuksen mukaan Itävalta luovutti Belgian Ranskalle ja tunnusti Ranskan satelliitit, mistä korvauksena Itävallalle annettiin Venetsian tasavalta ja salainen lupaus, ettei Preussille anneta korvaukseksi muita Reininmaan saksalaisalueita. Campo Formion rauhan jälkeen enää Britannia soti Ranskaa vastaan.