Bobi Sivén
Hans Håkon Christian Sivén syntyi 18. huhtikuuta 1899 Helsingissä. Hänen isänsä oli kuuluisa ja voimakas aktivistijohtaja, lääketieteen ja kirurgian tohtori Valter Osvald Sivén jä äitinsä ylioppilas Siiri Sivén o.s. Blomstedt. V. O. Sivénin nuorena kuollut isä oli Pudasjärven piirilääkäri Frans Johan Edvard Sivén. Siiri Sivénin isä oli fennomaani, yliopistovaikuttaja sekä suomen ja unkarin kielten dosentti Oskar Blomstedt. Hans Håkonilla oli kolme sisarusta Paavo (s. 1896), Liisa (s. 1897) ja Anna (s. 1903). Isä Ossi Sivén, kuten häntä lähipiirissä kutsuttiin, oli ruotsinkielinen, mutta ehdottomasti suomenmielinen. Ossi Sivén kannatti ”yksi kansa, kaksi kieltä” -ajattelua. Siiri taas oli pohjalainen suomenkielinen ja luki lapsille alusta alkaen "Kalevalaa". Aatemaailmaltaan hän oli snellmanilainen fennomaani, mutta kieliriitaa perheessä ei koskaan ollut, joten lapset olivat käytännössä kaksikielisiä. Tarkkaan ottaen Bobi Sivén puhui äidinkielenään suomea, mutta puhui äidinkielen tasoisesti myös ruotsia.
Bobi Sivén
Vuokkiniemessä käytiin Vienan heimosodan viimeinen ja ratkaisevin taistelu, joka oli Sivénin toinen taistelukokemus. Suomalaisten pääjoukko saarrettiin 1. lokakuuta kello 4 aamulla kyläaukealla, mutta taistelu voitettiin kääntämällä sattumalta konekiväärituli vihollisen pääjoukkoon. Voiton varmisti selustaan jääneen jääkärivänrikki Akseli Isopuron komppanian, johon Sivén kuului, koukkaus vihollisen selustaan. Suomalaisia kaatui 20 ja vihollisia noin sata. Voitosta huolimatta Sivén Vienan retkien muistelmissaan arvosteli sotilasjohtoa ja piti koko voittoa onnenkantamoisena.