Suomen kieli
Käsitykset siitä, milloin jotain suomensukuista kieltä on puhuttu nykyisen Suomen alueella, vaihtelevat. Vanhemman ajoituksen mukaan uralilainen kantakieli on yhdistetty kampakeraamiseen kulttuuriin, joka levisi Itämerelle asti jo noin vuosina 3900–3500 eaa. Nykyään pidetään todennäköisempänä, että uralilaiset kielet ovat levinneet nykyisen Suomen alueelle vasta kun kantasaame ja kantasuomi ovat olleet erillisiä kielimuotoja. Ne ovat eronneet toisistaan ehkä vuoden 1000 eaa. jälkeen. Kantasuomea on puhuttu ajanlaskun alun tienoille, jonka jälkeen siitä ovat alkaneet kehittyä nykyiset itämerensuomalaiset kielet. Erillisistä kielistä tai murteista voidaan puhua noin vuodesta 500 alkaen.
Suomen kielen lainasanat
Sana voi lainautua kielestä toiseen myös useita kertoja. Tällaisia sanoja ovat esimerkiksi "juhla" ja "joulu". Molemmat ovat peräisin samasta germaanisesta sanasta, mutta suomeen sana "juhla" on tullut paljon aikaisemmin kuin "joulu". Joulu on lainaa skandinaavisista kielistä, minkä huomaa ruotsin sanasta "jul". Skandinaaviset kielet syntyivät siis germaanista kielimuotoa myöhemmin. Ajan kuluessa kieli, josta sana on lainattu, ja kieli, johon sana on lainautunut, ovat voineet muuttua. Näin lainattujen sanojen muoto ja merkitys ovat erilaisia kuten sanoissa joulu ja juhla.