Kuningatar
Perinteisen käytännön mukaan monarkioissa monarkin miespuolisilla perillisillä on ollut etuoikeus valtaistuimeen, mutta viime vuosikymmeninä monissa monarkioissa on siirrytty sukupuolesta riippumattomaan kruununperimykseen, jossa perijän sukupuolella ei ole väliä, joten hallitsevien kuningattarien tulo on entistä todennäköisempää (esimerkiksi Norjassa, Ruotsissa, Belgiassa ja Alankomaissa). On myös monarkioita, joissa nainen voi periä kruunun vain siinä tapauksessa, että miespuolisia sukulaisia ei monarkilla ole lainkaan. Nykyisin kuningatar monissa maissa, joissa hän on valtaistuimella, samoin kuin kuningas monissa maissa, joissa hän on valtaistuimella, on lähinnä muodollinen ja symbolinen valtionpäämies, jonka tehtävät ovat lähinnä edustus- ja seremoniatehtäviä. Tällaisilla monarkeilla ei ole välttämättä lainkaan poliittista valtaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa taas kuningattarella on erittäin laajat valtaoikeudet, mutta hän käyttää niitä vain poikkeustapauksissa. Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on useimmiten pääministeri.
Märtha Louise
Prinsessa Märtha Louise on kruununperimysjärjestyksessä neljäntenä veljensä ja tämän lasten jälkeen. Märtha Louisen ja Haakonin syntyessä Norjassa oli voimassa perustuslaki, jonka mukaan nainen voi periä kruunun ainoastaan miespuolisten perillisten puuttuessa. Tästä syystä Haakon jälkikasvuineen on etusijalla kruununperimysjärjestyksessä Märtha Louiseen nähden. Sittemmin perustuslakia on muutettu, ja kruununperimysjärjestys määräytyy nykyään lasten syntymäjärjestyksen mukaan.