Ihmisen ruoansulatus
Ihmisen ruoansulatus alkaa jo suusta. Siellä kieli ohjaa ruoan hienonnusta ja toimii makuelimenä. Myös hampaat hienontavat ruokaa. Aikuisella hampaita on 32 kappaletta. Hampaiden pinnalla on ihmisen elimistön kovinta aineitta, kiillettä. Kiilteen kuiva-aine koostuu 97-prosenttisesti kalsiumsuoloista. Hampaiden pinnalla on bakteereja, jotka saavat energiansa ihmisen ravinnosta. Bakteereista tunnetuin on "Streptococcus mutans", joka aiheuttaa kariesta. Suussa erittyy myös sylkeä, noin puolitoista litraa vuorokaudessa. Sylki koostuu pääasiassa vedestä ja limasta ja helpottaa nielemistä. Syljessä on myös kasvutekijöitä, jotka nopeuttavat ruoansulatuskanavan solujen uusiutumista. Jos ruokaa pureksii jonkin aikaa ennen nielemistä, alkavat ruoan hiilihydraatit hajota jo syljen vaikutuksesta. Tällöin syljen sisältämä amylaasi hajottaa tärkkelystä maltoosiksi, mikä tuo suuhun makean maun.
Paksusuoli
Kuten kaikki muutkin elimet, tarvitsee paksusuolikin happea ja ravintoa verestä. Veri tulee paksusuoleen aortan haaroista, jotka ovat ylempi ja alempi suolilievevaltimo ("a. mesenterica superior, a. mesenterica inferior"). Suoliston jälkeen hapeton veri kulkee maksan porttilaskimoa ("v. portae") pitkin maksaan. Useimmista kehon elimistä veri virtaa laskimoiden kautta suoraan takaisin sydämeen, mutta veri, joka on kulkeutunut paksusuolen kautta on ottanut mukaansa suolesta ison joukon aineita, jotka voivat olla keholle vaarallisia. Tästä syystä veri virtaa maksaan, joka pystyy käsittelemään vaaralliset aineet. Koko tätä verenkiertojärjestelmää kutsutaan porttilaskimojärjestelmäksi.