Bysantin valtakunta
Bysantin valtakunnan loppu koitti vuonna 1453. 2. huhtikuuta osmanien sulttaani Mehmed II aloitti Konstantinopolin piirityksen, jota kesti melkein kaksi kuukautta. Keisari lähetti avunpyyntöjä länteen, mutta apua ei tullut. Bysantin valtakunta kukistui lopullisesti 29. toukokuuta, kun osmanit valtasivat kaupungin rynnäköllä. Viimeinen keisari Konstantinos XI Palaiologos kaatui taistelussa turkkilaisia vastaan. Bysantin viimeinen eurooppalainen osa Morean despotaatti kukistui vuonna 1460 Mistran valtauksen myötä. Osmanit valtasivat valtakunnan viimeisetkin rippeet, kun Trebizondin keisarikunta kukistui vuonna 1461.
Bysantin–sassanidien sota (603–628)
Samalla kun pääkaupunki oli uhattuna, Herakleios oli kaukaisessa Lazicassa solmimassa liittoa kasaarien kanssa. Bysanttilaisten menestys vakuutti kasaarit ja he liittoutuivat Herakleioksen kanssa. Myöhemmin vuonna 626 he ahdistelivat persialaisia ja Herakleios pääsi etenemään uudelleen Mesopotamiaan. Joulukuussa 627 Herakleios saavutti Ninivessä ratkaisevan voiton persialaisista ja vuoteen 628 mennessä bysanttilaiset valtasivat takaisin kaikki aikaisemmin menettämänsä alueet. Samana vuonna Herakleios tunkeutui aina persialaisten pääkaupungin Ktesifonin edustalle asti, ja hankki takaisin aikaisemmin ryöstetyn Pyhän ristin. Myös Khosraun asuinpalatsi Dastegersissa vallattiin, ja hänen oli paettava. Vähän tämän jälkeen Khosrau murhattiin ja hänen poikansa Kavadh II seurasi häntä valtaistuimelle, solmien Herakleioksen kanssa pikaisesti rauhan.