Alkaliteetti (limnologia)
Alkaliteetti (A) (myös alkaliniteetti) on luonnonveden tai muun vesiliuoksen puskurikyky happamoitumista vastaan. Tässä artikkelissa alkaliteettia tarkastellaan erityisesti luonnonvesissä limnologian näkökulmasta.
Alkylointi
Yksi tärkeimmistä alkylointireaktioista on aromaattisten hiilivetyjen, kuten bentseenin alkylointi. Reaktio on nimeltään Friedel–Crafts-alkylointi ja kuuluu elektrofiilisiin aromaattisiin substituutioreaktioihin. Friedel–Crafts-alkylaatiossa aromaattinen rengas reagoi alkyylihalogenidin, alkeenin tai alkoholin kanssa. Reaktioissa käytetään tyypillisesti katalyyttinä alumiinikloridia, joka on Lewis-happo, mutta myös muita katalyyttejä esimerkiksi proottisia happoja kuten rikkihappoa tai vetyfluoridia käytetään ja myös zeoliittipohjaisia katalyyttejä on kehitetty. Proottisia happoja käytetään erityisesti silloin kuin alkyloivana yhdisteenä on alkoholi tai alkeeni. Katalyytin avustuksella alkyloivasta yhdisteestä muodostuu karbokationi, joka elektrofiilinä reagoi aromaattisen renkaan kanssa. Muodostuva karbokationi voi toisiintua, mikä rajoittaa Friedel–Crafts-alkyloinnin synteettistä käyttöä. 
Öljynjalostuksen yhteydessä valmistetaan alkylaattia alkylointireaktiolla. Alkylaatin valmistuksessa tertiäärinen hiilivety tyypillisesti isobutaani alkyloidaan käyttämällä alkeeneja alkyloivina yhdisteinä. Tyypillisimmät niistä ovat buteeni, propeeni ja penteeni. Tuotteina saadaan hiilivetyjen seos, joka sisältää muun muassa iso-oktaania. Alkylaatin valmistuksessa käytetään happokatalyyttiä, joka on tyypillisimmin rikkihappo tai vetyfluoridi.