Turun yliopisto
Yliopistollinen opetus tuli takaisin Turkuun pian Suomen itsenäistymisen jälkeen vuonna 1918, kun kaupunkiin perustettiin ruotsinkielinen Åbo Akademi. Nykyisen Turun yliopiston perusti vuonna 1920 Turun Suomalainen Yliopistoseura suomenkieliseksi monialayliopistoksi ruotsinkielisen Åbo Akademin ja kaksikielisen Helsingin yliopiston rinnalle. Yliopiston alkuaikoja leimasi vahva suomalaiskansallinen henki, ja se toimikin aluksi nimellä Turun Suomalainen Yliopisto. Yliopiston tunnuslause ""Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle"" kuvaa itsenäisyyden alkuajan aatetta ja 22 040:ä vapaaehtoista lahjoittajaa, jotka mahdollistivat yliopiston perustamisen.
Arvi Kontu
Konnun vanhemmat olivat talollinen Samuel Johan Kontu ja Fredrika Vilhelmina Puttaa ja puoliso vuodesta 1914 Signe Vilhelmina Granqvist, Vuonna 1908 agronomiksi valmistuneen Konnun koko työura sivusi maataloutta, erityisesti kotieläintaloutta. Hän oli ollut kuusi vuotta Lounais-Suomen maanviljelysseuran karjatalouskonsulenttina, kun Lounais-Suomen Osuusteurastamo palkkasi hänet vuonna 1916 osuuskuntaan ns. toiseksi johtajaksi. Vuonna 1918 Kontu nimitettiin Osuusteurastamon toimitusjohtajaksi, missä tehtävässä hän toimi kuolemaansa asti 1945. Konnulla oli runsaasti luottamustehtäviä kotimaakunnassaan Varsinais-Suomi Varsinais-Suomessa. Hän oli lähtöisin ympäristöstä, missä koulun kynnys oli vielä korkea, ja siksi hän suosi kouluttautumista. Hän oli muun muassa perustamassa ja ylläpitämässä Turun Suomalaista Yliopistoseuraa, jonka keräämin varoin perustettiin Turun Suomalainen Yliopisto vuonna 1920.