Tornio
Tornion maisemat ovat vaikuttavia Tornionjoen myötä. Yli 500 kilometriä pitkänä se on Euroopan suurin vapaana virtaava joki. Vaihteluista huolimatta virtaama on Suomen oloissa suuri: Karungin kohdalla vettä virtaa 367 kuutiometriä sekunnissa, enimmillään 3 180 kuutiometriä sekunnissa. Tornio kuuluu boreaaliseen vyöhykkeeseen. Vallitsevat puulajit ovat kuusi ja mänty, yleisin lehtipuu on koivu. Noin puolet koko alueesta sisältää suota. Korkein Tornion kohta on 189 metriä korkea Kaakamavaara. Rannikkoalueet nousevat merenpintaan nähden 6–8 millimetriä vuosittain maankohoamisen myötä. Rannikko on karikkoista ja sen ulkoisin alue kuuluu Perämeren kansallispuistoon.
Myllyjoki (Tammela)
Teuronjoki on 10,7 kilometriä pitkä Pehkijärveen laskeva joki, jonka valuma-alue on 117 km² laajuinen ja siihen kuuluu yli 40 järveä tai lampea. Joki alkaa Rautijärvestä Pihonjoen nimisenä ja virtaa Kuuslammin läpi jatkaen Teuronjoen nimisenä Pehkijärveen asti. Matkalla sen uoma on padottu Mannilan kohdalla. Tämän jälkeen se alkaa meanderoida Teuron kylän ylä- ja alapuolella. Lopuksi se laskee Pehkijärveen Teurossuun kylässä. Joen suisto on maatunut pitkälle muodostaen pitkänomaisen deltan. Sen synty liittyy Pehkijärven vedenpinnan laskuun.