Katalonia
Espanjan toisen tasavallan perustamisvaiheen aikana Katalonia ennätti julistautua itsenäiseksi tasavallaksi vuonna 1931, mutta Espanjan keskushallinto ei tunnustanut yksipuolista julistusta. Seuraavana vuonna hallitus myönsi Katalonialle itsehallinnon, mutta perui sen 1934 epäonnistuneen itsenäistymisyrityksen jälkeen. Itsehallinto palautettiin 1936 Kansanrintaman voitettua vaalit, jolloin Lluís Companys palasi Katalonian johtoon. Espanjan sisällissodassa Katalonia puolusti Espanjan tasavaltaa kenraali Francon johtamia kapinallisia vastaan. Kapinalliset valloittivat Barcelonan tammikuussa 1939, ja sota päättyi kapinallisten voittoon 1. huhtikuuta 1939, jolloin Franco julistautui yksinvaltiaaksi.
Barcelonan toukokuu
Ensimmäinen laukaustenvaihto tapahtui iltapäivällä 2. toukokuuta, kun Katalonian itsenäisyyttä ajavan Estat Catalàn jäsenet ottivat lyhyesti yhteen FAI-järjestön anarkistien kanssa. Tapahtumat alkoivat varsinaisesti seuraavana päivänä, kun Guardia de Asalton joukot päättivät vallata anarkistien hallussa olleen Telefónican puhelinlaitoksen. Se oli kollektivisoitu Katalonian hallituksen luvalla jo sisällissodan alussa, josta lähtien puhelinlaitoksen toiminnasta olivat vastanneet CNT-ammattiliittoon kuuluneet työntekijät. Hallitus piti varmana, että heidän puhelujaan kuunneltiin ja jopa nauhoitettiin. Viimeisenä pisarana valtaukselle sanotaan olleen, kun puhelinkeskusta hoitanut anarkisti oli katkaissut Espanjan presidentin Manuel Azañan ja Lluis Companysin välisen keskustelun, todeten linjoilla odottavan tärkeämpiäkin puheluita kuin presidenttien välinen jaarittelu. Poliisin yrittäessä tunkeutua rakennukseen avasivat puhelinlaitoksen työntekijät tulen. Valtaus päättyi kuitenkin ilman henkilövahinkoja, kun työläiset suostuivat anarkistien järjestyskaartin suostuttelujen jälkeen luovuttamaan aseensa.