Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan vaakuna
Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan vaakuna oli Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan tunnus. Se otettiin käyttön vuonna 1923 ja poistettiin käytöstä vuonna 1936 kun Transkaukasian SFNT jaettiin Azerbaidžanin, Armenian ja Georgian neuvostotasavaltojen kesken. Vaakunaan on kuvattu Kaukasus-vuoret, joiden takaa nousee aurinko. Edustalla on kuvattu kommunismin tunnukset punainen tähti sekä sirppi ja vasara. Alhaalla on kuvattu savua tupruttava tehdas ja öljynporaustorneja sekä viinirypäleitä, vehnäntähkiä, maissia, riisiä ja puuvillaa. Koko vaakunaa ympäröi punainen nauha jossa lukee neuvostotasavallan lyhenne azerin (ZSFSC, Zaqafqasja sosjalist federativ suralar Cymhurijjəti"), armenian (ԱՍՖԽՀ, Անդրկովկասյան Սոցիալիստական Ֆեդերատիվ Խորհրդային Հանրապետություն"), georgian (აკსფსრ, ამიერკავკასიის საბჭოთა ფედერაციული სოციალისტური რესპუბლიკა") ja venäjän (ЗСФСР, Закавказская Советская Федеративная Социалистическая Республика") kielellä. Alhaalla olevassa keltaisessa nauhassa lukee ainoastaan venäjäksi Neuvostoliiton motto, ""Пролетарии всех стран, соединяйтесь!"", suomeksi ""Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen!"".
Ukrainan sosialistinen neuvostotasavalta
Bolsevikkien vakiinnutettua valtansa Ukraina yhdessä Venäjän, Valko-Venäjän ja Transkaukasian kanssa muodostivat Neuvostoliiton vuoden 1922 lopussa. Neuvostoliitossa pakolla toteutetun maatalouden kollektivisointin myötä aiheutui Ukrainan nälänhätä 1932–1933.
Pääkaupungiksi Harkovan sijaan tuli Kiova vuonna 1934 ja neuvostotasavallan nimi muuttui 1936 muotoon . Pääkaupungin pitäminen Kiovan sijaan oli johdonmukaista siksi, että se oli perustaltaan teollisempi ja sosialistisempi kuin Kiova, jossa Venäjän sisällissodan aikana oli muita hallituksia. Näin ollen vasta Ukrainan maatalouden kollektivisoinnin ja nälänhädän lopussa pääkaupunki palautettiin Harkovasta Kiovaan.