Kekri
Kekri oli sadonkorjuun juhla ja karjamarkkinoiden aikaa, ja runsaalla ruoalla kestittäminen oli kekrinvietossa tärkeässä asemassa. Esimerkiksi "kekripyörykät" ovat lihapyöryköitä, joihin on laitettu sadonkorjuusta tulleita aineksia, kuten esimerkiksi punajuurta. Lammaspaisti oli toinen tyypillinen juhlaruoka, jota syömään kutsuttiin myös suvun vainajat.
Myöhempinä aikoina kekrin osuminen samaan ajankohtaan kirkolliseen pyhäinpäivän kanssa johti toisaalta siihen, että se alettiin käsittää myös vainajien muisto­juhlaksi, jollainen se kuitenkaan, vastoin nykyisin yleistä luuloa, ei alun perin ollut.
Karhun kansa
Yhteisön tärkeimpiä uskonnollisia juhlia ovat tammikuussa oleva talvennapa, hela keväällä, 13. heinäkuuta vietettävä karhunpäivä sekä loka-marraskuussa vietettävä kekri. Se pyrkii vaalimaan itämerensuomalaisten kansojen ennen kristinuskoa vallinneita uskomuksia ja perinteitä. Pohjana ovat suomalaiset kansanrunojen runokokoelmat ja suomalainen luonnonuskoinen perinne. Karhulla on erityinen asema yhdyskunnan jäsenille, sitä pidetään jumalolentona ja sille voidaan osoittaa rukouksia.