Veriveljien saaga
"Veriveljien saagasta" on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa ("Ólafs saga hins helga"). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.
Fagrskinna
"Fagrskinna" sisältää myös runsaasti runoutta, kuten "Eiríksmálin", skaldi Þorbjörn hornklofin Haraldr Kaunotukan kunniaksi tekemän runon "Haraldskvæði" sekä Eyvindr Skaldienturmelijan (isl. Eyvindr Finnsson "skáldaspillir") kuningas Haakon Hyvän kunniaksi laatiman "Hákonarmálin".