Veriveljien saaga
"Veriveljien saagasta" on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa ("Ólafs saga hins helga"). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.
Hversu Noregr byggðist
Tekstin "Hversu Noregr byggðist" iästä ja sen suhteesta toiseen edellä mainittuun tekstiin "Norjan löytäminen" on esitetty erilaisia näkemyksiä. Yleisesti ottaen "Hversu Noregr byggðist" -tekstiä pidetään näistä kahdesta lähteestä nuorempana, vaikka onkin esitetty myös sellaisia näkemyksiä, joiden mukaan "Hversu Noregr byggðist" olisi toiminut esikuvana viimeksi mainitulle. Flateyjarbókiin "Hversu Noregr byggðist" -tekstin lisäsi toinen käsikirjoituksen kirjoittajista, Magnús Þórhallsson. Hän ei kuitenkaan oletettavasti ole ollut tekstin alkuperäinen laatija, huolimatta siitä, että todennäköisesti juuri hän on lisännyt sen alkuun lyhyen johdantovirkkeen, jonka jälkeen tarina alkaa "Norjan löytäminen" -tekstiä myötäillen Fornjótrista ja tämän jälkeläisistä.Mikäli Snorri Sturluson laati "Norjan löytäminen" -tekstin, kuten esimerkiksi Finnbogi Guðmundsson (1965) on esittänyt, on "Hversu Noregr byggðist" mahdollisesti kirjoitettu vasta aikaisintaan vuosien 1225–1230 välisenä aikana. Sigurður Nordal (1944-1945) on esittänyt, että "Hversu Noregr byggðist" olisi johdanto sitä seuraaville sukupuille, joissa listataan Haraldr Kaunotukan (isl. "hárfagri") esi-isät aina pakanajumala Óðinniin, Troijan sankareihin, roomalaisten jumalaan Saturnukseen sekä Raamatun Aatamiin saakka.