Australian eläimistö
Pussihukka oli Australian pussipedoista suurin ja pussihukkien ("Thylacinidae") heimon viimeinen laji. Viimeinen tunnettu pussihukka kuoli vankeudessa vuonna 1936. Nykyisin maailman suurin elävä pussipeto on pussiahma. Se on kooltaan pienen koiran kokoinen ja osaa myös metsästää, vaikka onkin pääasiassa raadonsyöjä. Pussiahma kuoli mantereelta sukupuuttoon 600 vuotta sitten ja elää nykyään ainoastaan Tasmaniassa. Pussinäätiä on neljä lajia, jotka ovat kaikki uhanalaisia. Muita "Dasyuridae"-heimon pussipetoja kutsutaan toisinaan pussihiiriksi, ja monet niistä painavat alle sata grammaa. Länsi-Australian aavikolla elää kaksi lajia pussikontiaisia. Ne ovat harvinaisia, sokeita ja korvattomia lihansyöjiä, jotka viettävät valtaosan ajasta maan alla. Pussikontiaisista tiedetäänkin hyvin vähän.
Molukkiravut
Molukkiravut ("Xiphosura") on yksi niveljalkaisten pääjaksoon kuuluvan leukakoukullisten alajakson luokista. Molukkiravut kuuluvat kehityshistoriallisesti varhaisimmin muotoutuneisiin niveljalkaisten ryhmiin, ja niiden luokkaan sisältyykin monia sukupuuttoon kuolleita kehityslinjoja. Molukkirapujen varhaisimpien muotojen arvioidaan kehittyneen jo ordovikikaudella noin 445 miljoonaa vuotta sitten, joten ne olivat trilobiittien ja meriskorpionien ohella ensimmäisiä merkittäviä niveljalkaisten kehityshaaroja. Muun muassa hiili- ja jurakaudelta peräisin olevien fossiilien perusteella on voitu päätellä, että molukkiravut ovat muuttuneet varsin vähän viimeisen 300 miljoonan vuoden aikana, ja siksi niitä kutsutaankin eläviksi fossiileiksi.