Ritari
Ristiretkiajalle oli tyypillistä, että muodostui hengellisiä ritarikuntia. Sen jäsenet antoivat ritarilupauksen ja olivat samalla munkkeja. Itämeren piirissä tällaisia olivat Saksalainen ritarikunta ja Kalpaveljet. Niillä oli voimakas vaikutus alueen politiikkaan, erityisesti Venäjän ja Puolan vastustamiseen.
Reuss-Greizin ruhtinaskunta
Ruhtinaskunta liittyi Saksan liittoon vuonna 1815. Heinrich XXII erottui vihamielisyydellään Preussia kohtaan, jota hän vastusti Preussin–Itävallan sodassa vuonna 1866, kun Preussin joukot valloittivat maan. Seuraavana vuonna maa liittyi Pohjois-Saksan liittoon ja sen jälkeen Saksan keisarikuntaan vuonna 1871, mutta Heinrich XXII pysyi kuolemaansa asti vuoteen 1902 asti Otto von Bismarckin leppymättömänä vihollisena.