Veriveljien saaga
"Veriveljien saagasta" on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa ("Ólafs saga hins helga"). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.
Norjan kirjallisuus
Haakon V:n kuoltua Norjan hallitsijaksi tuli Ruotsin kuningas Maunu Eerikinpoika (1319–1364), ja hovielämä katosi Norjasta vuosisadoiksi. Vuonna 1349 musta surma saapui Bergeniin ja tappoi 1300- ja 1400-luvuilla lopulta yli puolet Norjan asukkaista. Kun suurin osa luku- ja kirjoitustaitoisista oli kuollut ja norjan puhekieli poikkesi jo niin paljon vuosisatoja vanhasta muinaisnorjan kirjakielestä, ettei vanhoja kirjoituksia enää ymmärretty, ja kun maan poliittinen ja kulttuurinen keskus oli siirtynyt ensin Ruotsiin ja Kalmarin unionin perustamisen jälkeen 1380 Tanskaan, kaikki kirjallinen elämä lakkasi Norjasta lähes tyystin vuosisatojen ajaksi.