Ukraina
Ukrainan sähköntuotanto pohjautui vuonna 2010 pääosin fossiilisiin polttoaineisiin (64,1 %), ydinvoimaan (25,2 %) ja vesivoimaloihin (9,9 %). Ydinvoiman osuus sähköntuotannosta on maailman korkeimpia; maa sijoittuu suhteellisessa vertailussa kolmanneksi maailmassa Ranskan ja Belgian jälkeen. Ukrainan sähköntuotannoksi vuonna 2012 arvioitiin 198,1 TWh. Samana vuonna Suomen sähköntuotanto oli 67,7 TWh, joka vastaa noin kolmannesta Ukrainan sähköntuotannon kokonaismäärästä. Kansainvälisen ydinenergiajärjestö IAEA:n mukaan Ukrainan neljä ydinvoimalaitosta tuottivat vuonna vuonna 2013 noin 78 TWh sähköä, mikä oli noin 43,6 prosenttia Ukrainan nettosähköntuotannosta tuona vuonna. Lämpöenergian tuotannossa maakaasu oli vuonna 2011 hallitseva polttoaine 83,9 prosentin tuotanto-osuudella. Hiilellä tai turpeella tuotettiin 12,7, biopolttoaineilla 1,5, ydinvoimalla 1,1 ja öljyllä 0,9 prosenttia Ukrainan lämmitysenergiasta.
Ukrainan vallankumous 2014
Mielenosoitukset yltyivät tammikuussa 2014 uudelleen väkivaltaisiksi, ja useita satoja mielenosoittajia ja sisäministeriön poliisin erikoisjoukkojen (Berkut) mellakkapoliisia loukkaantui, kun oppositiosta irtautuneet hyökkäsivät poliiseja vastaan. Parlamentti oli säätänyt tätä ennen lain, joka hankaloitti niin mielenosoitusten järjestämistä, kuin ulkomaisten kansalaisjärjestöjen toimintaa maassa. Väkivaltaisuuksissa oli siihen mennessä kuollut neljä ihmistä. Uusi laki kielsi naamioiden käytön ja hallintorakennusten saartamisen, ja lain rikkomisesta voitiin tuomita useiksi vuosiksi vankilaan. Mielenosoitusten yllyttyä uudelleen presidentti Janukovitš yritti neuvotella opposition kanssa, ja hän kutsui hallituksen hätäistuntoon. Mielenosoittajien keskuudessa oli muutamia hyvin varustautuneita ryhmiä. Siitä oli itse asiassa haittaa muille mielenosoittajille, sillä noiden äärioikeistolaisten ryhmittymien jäsenet saattoivat vahingossa provosoida hallituksen joukkoja ampumaan.