GMO-keskustelu
OECD:n turvallisuustyöryhmässä 2000–2009 toimineen kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisolan mukaan tiedeyhteisö aiemmin korosti sitä, miten kasvilajikkeen hyödyt ja haitat riippuvat jalostetuista ominaisuuksista eikä jalostusmenetelmistä, mutta nykyään geenimuuntelu on muita selvästi turvallisempaa, koska 2000-luvulla se on kehittynyt jopa miljardeja kertoja perinteistä mutaatiojalostusta tarkemmaksi.
Vastaavasti jalostettaessa risteytyksillä kasvilajikkeeseen tulee villikasvista hyötygeenin ohella tuhansia tuntemattomia ja usein haitallisia geenejä. Ne aiheuttavat tuhansia kertoja enemmän tuntemattomia yhteisvaikutuksia kuin geenimuuntelu, jossa vain se haluttu hyötygeeni tuodaan.
Transmutaatio
"Luonnollista" transmutaatiota tapahtuu maapallolla hyvin hitaasti luonnossa esiintyvien radioaktiivisten aineiden vähittäisessä hajoamisessa vakaammiksi isotoopeiksi. Laajassa mitassa transmutaatiota tapahtuu tähtien ydinprosesseissa, joissa rautaa ja sitä kevympiä alkuaineita muodostuu vielä kevyemmistä aineista nukleosynteesissä, jossa vapautuu energiaa. Rautaa raskaampien alkuaineiden muodostuminen puolestaan kuluttaa energiaa, mutta tähtien olosuhteissa näitäkin transmutaatioita tapahtuu vahvan ydinvoiman aikaansaamien neutronisieppauksien välityksellä. Alkuaine muuttuu lopulta neutronien beetahajoamisen ansiosta, jolloin järjestysluku kasvaa. Raskaimpia alkuaineita muodostuu erityisesti supernovissa.