Puna-armeijan hyökkäys Georgiaan
Puna-armeijan hyökkäys Georgiaan (), myös Neuvosto-Venäjän–Georgian sota (, ) oli neuvosto-Venäjän puna-armeijan Georgian demokraattista tasavaltaa vastaan kohdistama sotilaallinen hyökkäys, joka käytiin 15. helmikuuta – 17. maaliskuuta 1921. Hyökkäyksen tarkoituksena oli kaataa Georgian sosiaalidemokraattisen puolueen menševikkihallitus ja tuoda maahan bolševikkihallinto. Konflikti johtui Neuvosto-Venäjän laajentumispolitiikasta, jonka tavoitteena oli saada takaisin hallintaan ensimmäisen maailmansodan tapahtumiin saakka Venäjän keisarikuntaan kuuluneet alueet, sekä Venäjälle siirtyneiden georgialaisten bolševikkien vallankumouspyrkimyksistä. Bolševikeilla ei Georgiassa ollut tarpeeksi tukea, että he olisivat voineet nousta valtaan ilman ulkomaiden apua.
Tbilisin mielenosoitukset 1956
Tapahtumien katsotaan lopullisesti muuttaneen georgialaisten suhtautumisen Neuvostoliittoon epäluuloiseksi. Neuvostoliitto yritti kyllä parantaa suhteita tukemalla georgialaisten kulttuurityötä ja järjestämällä suurelliset Georgian 1500-vuotisjuhlat vuonna 1958. Nuorten kapinallisuus ilmeni hajanaisina maanalaisina neuvostovastaisina ryhminä. Mielenosoituksen osallistujina tai silminnäkijöinä oli Georgian tulevia itsenäisyysmiehiä kuten Merab Kostava ja Zviad Gamsakhurdia.