Grigori Rasputin
Rasputin syntyi siperialaisen talonpojan perheeseen Pokrovskojen pikkukylässä Tura-joen rannalla. Hänen syntymäpäiväkseen on ilmoitettu eräissä lähteissä 10. tammikuuta 1869. Varmaa on kuitenkin vain, että Rasputin syntyi vuosien 1863–1873 välisenä aikana. Hän vietti lapsena ja nuorena aikaansa paikallisessa luostarissa. Vuoden 1893 tietämillä Rasputin meni naimisiin naapurikylästä Dubrovista kotoisin olevan talonpoikaistytön Praskovia Fedorovnan kanssa, joka oli miestään kaksi vuotta vanhempi. He saivat viisi lasta, joista vanhin – poika – kuoli puolen vuoden ikäisenä. Muut lapset olivat Dimitri (1895), Mihail (1897), Matrjona (tunnettu Maria Rasputinina) (n. 1898) ja Varvara (1900). Rasputinin suku elää yhä Maria-tyttären kautta. Hänen jälkeläisiään asuu Ranskassa ja Yhdysvalloissa.
Konstantine Gamsakhurdia
Gamsakhurdia syntyi alhaisaateliseen perheeseen Abašan kaupungissa länsigeorgialaisessa Mingrelian provinssissa, joka kuului silloin Venäjän keisarikuntaan. Hän kävi koulua Kutaisin lukiossa ja opiskeli sen jälkeen Pietarissa, jossa hän riiteli Nikolai Marrin kanssa. Hän vietti lähes koko ensimmäisen maailmansodan Saksassa, Ranskassa ja Sveitsissä ja valmistui tohtoriksi Berliinin yliopistosta vuonna 1918. Venäjän alamaisena hänet vangittiin lyhyeksi aikaa Baijerin Traunsteiniin, jonne Thomas Mann lähetti hänelle suklaata. Gamsakhurdia julkaisi ensimmäiset runonsa ja novellinsa 1910-luvulla, jolloin häneen vaikuttivat saksalainen ekspressionismi ja ranskalainen post-symbolistinen kirjallisuus. Oleskellessaan Saksassa hän kirjoitti säännöllisesti saksalaiselle lehdistölle Georgiasta ja Kaukasuksen alueesta. Hän osallistui myös Georgian vapautuskomitean organisoimiseen. Kun Georgia oli julistautunut itsenäiseksi vuonna 1918, hänestä tuli tasavallan attasea maan Saksan-suurlähetystöön, jossa hän hoiti georgialaisten maailmansodan veteraanien palauttamista kotimaahan ja georgialaisten opiskelijoiden pääsyä saksalaisiin yliopistoihin.