Kiinan tasavallan historia
Toukokuun neljännen päivän liikkeen jälkeen Sun Yat-Sen kykeni järjestämään Kuomintangin toiminnan uudelleen käyntiin. Kuomintang vahvisti asemiaan Kiinan eteläosassa ja Sun johti Kantonissa toiminutta eteläistä hallitusta. Sun Yat-Sen ei elinaikanaan ehtinyt vakiinnuttaa hallintoaan ja saada Kiinaa yhtenäiseksi, hän kuoli syöpään vuonna 1925. Hänen seuraajakseen Kuomintangin johtoon nousi nuori kenraali Tšiang Kai-šek. Toukokuun neljännen päivän liikkeen jälkeen Kiinassa alkoi herätä myös kommunistiset aatteet. Marxilaisuus sai kannatusta opiskelijoilta, jotka ihannoivat Neuvostoliiton mallin mukaista sosialistista yhteiskuntajärjestystä. Marxilaisuus alkoi levitä Kiinassa nopeasti ja Komintern tarjosi sosialistiselle liikehdinnälle pian tukeaan. Kiinan kommunistinen puolue piti ensimmäisen yleiskokouksensa vuonna 1921.
Kiinan tasavalta (1912–1949)
Sun Yat-senin tavoitteena oli viedä loppuun vuoden 1911 tasavaltalaisvallankumous, ja Tšiang Kai-šek näki itsensä Sunin työn jatkajana. Valtaan päästyään ja Tšiangin johtamana Kuomintang kuitenkin muuttui vallankumouksellisesta puolueesta yhteiskuntaa säilyttäväksi voimaksi. Nanjingin hallitus ei arkaillut lain ja järjestyksen ylläpitämisessä. Vainon kohteena olivat varsinkin kommunistit tai "bandiitit", kuten Tšiang heitä kutsui.