Mäntän–Vilppulan rautatie
Gustav Adolf Serlachiuksen merkittävimpänä saavutuksena pidetään hänen vaikutustaan Pohjanmaan radan suuntaukseen Tampereelta kohden pohjoista. Juuri hänen vaikutuksestaan rata linjattiin ja rakennettiin Näsijärven itäpuolelle. Näin syntyi vuonna 1883 Serlachiuksen omistamille Mäntän tehtaille mahdollisuus käyttää Vilppulan asemaa tehtaan tavaraliikenteen välittämisessä. Alkuvuosina Mäntän ja Vilppulan välistä tavaraliikennettä hoidettiin hevoskuljetuksin, mikä tarjosi työtä kymmenille paikallisille hevosmiehille. Kuljetuksiin kokeiltiin myös lauttoja ja matalapohjaisia proomuja, joilla liikennöitiin Melasenkosken ja Keskikosken kautta Kotaselän rannalla Vilppulassa sijaitsevan puuhiomon luokse. Kuljetusten helpottamiseksi Melasenkoskea ruopattiin valtion varoin vuonna 1895, mutta siitä saatu hyöty jäi lyhytaikaiseksi rautatieyhteyden valmistumisen vuoksi.
Kankaan paperitehdas
Vuonna 1904 tehtiin vararikko anomus. Luotonantajilla ei ollut mahdollisuutta saada sijoituksiaan takaisin ja he päättivät sijoittaa toimintaan lisää sekä jatkaa sitä. Yhtiön johtoon nousivat Albert Snellman ja Gösta Serlachius. Serlachius realisoi varastoja ja teki rahoitusjärjestelyjä, joiden avulla tehdas selvisi eteenpäin. Tehdas siirtyi lisäksi takaisin hienopaperin valmistukseen. Tehdas alkoi tuottaa voittoa vuodesta 1906 lähtien. Vuonna 1908 Serlachiuksen serkku Rafael Schauman nousi tehtaan johtoon kun Serlachius siirtyi Mänttään. Vuonna 1915 yhtiö oli luovutettu takaisin osakkeenomistajille entistä paremmassa kunnossa. Odotusten vastaisesti ensimmäinen maailmansota lisäsi kysyntää ja tehdas teki parhaan tuloksensa vuonna 1916. Sodan aikan Gösta Serlachius alkoi ostaa tehtaan osakkeita. Vuonna 1917 suurimmat osakkeenomistaja olivat Kaukaan Tehdas Osakeyhtiö ja osakkeistaan vuonna 1918 luopunut Standertskjöld-suku.