Unkarilaiset riimut
Unkarilaiset riimut eli székely rovásírás -merkit ovat alkuaan Transilvanian unkarinkielisen székely-heimon parissa käytetty kirjaimisto. Nimityksellä voidaan viitata sekä tähän perinteiseen kirjaimistoon, jonka varhaisimmat todetut esiintymät ovat keskiajalta ja jota käytettiin Transilvaniassa 1800-luvulle saakka, että tästä kirjaimistosta 1900-2000-luvuilla Unkarissa kehitettyihin modernisoituihin versioihin. Unkarilainen riimukirjoitus on aakkoskirjoitusta, ja sen kirjoitus- ja lukusuunta on normaalisti oikealta vasemmalle.
Unkarin kieli
Unkarilaisten vaiheista ennen heidän saapumistaan Keski-Eurooppaan ei ole täyttä varmuutta. Kantaugrilaista kieltä on mahdollisesti puhuttu Siperiassa toisella vuosituhannella eaa.. Myöhemmin unkaria puhunut kansa asutti Mustanmeren pohjoispuolisia aroja turkkilaisten heimojen kanssa. Tuolloin unkariin lainautui sanoja turkkilaisista kielistä; muun muassa "unkari" polveutuu turkkilaisesta heimonnimestä "on-ogur" 'kymmenen nuolta'. 800-luvun lopulla ratsastavina paimentolaisina eläneet unkarilaiset asettuivat asumaan Tonavan halkomaan Karpaattien altaaseen, jossa nykyinenkin Unkarin valtio sijaitsee.