Neuvostoliiton historia
Venäjä, Ukraina, Valko-Venäjä ja Transkaukasian neuvostotasavallat yhdistyivät 30. joulukuuta 1922 Neuvostoliitoksi, josta tuli ensimmäinen sosialistinen valtio. Vuonna 1925 mukaan liittyivät Turkmenistan ja Uzbekistan, josta vuonna 1929 erotettiin Tadžikistan. Myöhemmin Venäjästä irtautui Kazakstan ja Kirgisia, joista tehtiin omat neuvostotasavallat. Transkaukasia jaettiin vuonna 1936 Armenian, Azerbaidžanin ja Gruusian kesken.
Transnistrian kuvernoraatti
Transnistrian kuvernoraatti (), oli Toisen maailmansodan aikana 19.8.1941-29.1.1944 Romanian hallinnoima alue Dniestrin ja eteläisen Bugin (Buh) välillä, jonka akselivallat valloittivat Neuvostoliitolta Barbarossa-operaation alussa syksyn 1941 alkuun mennessä. Alue muodostettiin Dniestr-joen länsipuolella olevasta osasta Bessarabiaa) ja eteläisen Bug-joen itäpuolella olevasta osasta erottamalla se Saksan Ukrainan valtakunnankomissariaatista. Eteläpuolelle jäi Mustanmeren rannikko. Kuvernoraatti sisälsi nykyisen Transnistrian alueen ja idässä alueet Dniesteristä itään sijaitsevan Odessan ja eteläisen Vinnytsjan alueen. Odessasta tuli Transnistrian kuvernoraatin hallinnollinen pääkaupunki.