Suomen kieli
Genealogisen eli kielen alkuperään perustuvan luokittelun mukaan suomen kieli kuuluu uralilaisen kielikuntaan. Uralilaisia kieliä on parisenkymmentä, ja niitä puhutaan Euroopan pohjois- ja itäosissa, Unkarissa ja sen lähialueilla sekä Siperiassa. Ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään, suomalais-ugrilaisiin kieliin ja samojedikieliin. Suomen lähimpiä sukukieliä ovat itämerensuomalaiset kielet, kuten viro ja karjala. Kaukaisempaa sukua ovat esimerkiksi saamelaiskielet ja unkari. Uralilaiset kielet ovat kehittyneet uralilaisesta kantakielestä.
Budapest
Vuoden 2001 väestönlaskennassa Budapestin asukkaista valtaosa ilmoitti äidinkielekseen unkarin. Saksan- ja romaninkielisiä oli kumpiakin yli 3 000 ja muiden kielten puhujia vähemmän. Toisaalta yli 100 000 ihmistä ei ilmoittanut äidinkieltään. Etniseltä identiteetiltään 18 000 ihmistä ilmoitti olevansa saksalaisia, 14 000 romaneita ja 5 000 slovakkeja. Uskonnoltaan 46 % budapestiläisistä ilmoitti olevansa katolisia ja 13 % kalvinisteja. Mihinkään uskontokuntaan kuulumattomia oli 20 %, ja 15 % kieltäytyi vastaamasta.