Bobi Sivén
Hans Håkon Christian ”Bobi” Sivén (kouluaikoina Hans Sivén, aikuisena H. H. Sivén; 18. huhtikuuta 1899 Helsinki – 12. tammikuuta 1921 Repola, Itä-Karjala) oli suomalainen heimoaktivisti, Suomen ensimmäisiä partiolaisia, itsenäisyysaktivisti, sisällissodassa valkoisten joukossa, heimosoturi ja Repolan nimismies sekä lopulta Suomen ulkoasiainministeriön edustaja Suomen suojelusalueilla Repolassa ja Porajärvellä. Sivénistä tuli heimoaatteen ensimmäinen marttyyri ja Suomen sotien välisen ajan kansallismielisen nuorison suuri sankari hänen ammuttuaan itsensä Repolassa vastalauseeksi heimoveljien hylkäämiselle. Hän päätyi ratkaisuunsa saatuaan Tarton rauhan määräämän käskyn estää kaikki repolalaisten toimet, jotka tähtäisivät takaisin Suomeen liittymiseen tai aseelliseen kapinaan neuvostovenäläisiä vastaan. Aunukselainen Repolan kunta oli kansanäänestyksessä 31. elokuuta 1918 eronnut Venäjästä ja liittynyt Suomeen. Repolan nimismies toimi käytännössä alueen johtajana ja Suomen valtion edustajana.
Simon Silvén
Simon Silvén (aiemmin Jylkkä) (11. elokuuta 1747 Kalajoki – 29. huhtikuuta 1798 Kalajoki) oli rakennusmestari, maanviljelijä ja kirkonrakentaja. Kirkonrakentaja Matti Jylkkä on hänen isänsä. Silvénin ensimmäinen itsenäinen työ on Nurmeksen kirkon tapuli vuodelta 1773. Pohjalaistyylinen kolmikerroksinen tapuli on edelleen pystyssä. Ensimmäinen Silvénin rakentama kirkko on Sievin kirkko, joka valmistui 1775, mutta purettiin 1860-luvulla. Vuonna 1771 valmistunutta Piippolan kirkkoa sanotaan myös Silvénin rakentamaksi, mutta asiasta ei olla yksimielisiä.