Feminiinijohdin
Joskus "-tar"-, "-tär"-pääte ei tarkoita vain naispuolisuutta vaan sitä, että kyse on sellaisen henkilön vaimosta, jota tarkoittavan sanan loppuun "-tar" tai "-tär" on lisätty. "Kuningatar" voi olla naispuolinen monarkki, mutta useimmiten kuninkaan puoliso. Kauppaneuvoksen vaimo on "kauppaneuvoksetar", mutta kauppaneuvoksen arvon saanut nainen on "kauppaneuvos". Tar-/tär-päätteellä johdetaan myös jossakin maassa tai jollakin paikkakunnalla asuvaa tai sieltä kotoisin olevaa naista tarkoittavia sanoja. Esimerkiksi "ranskatar" tarkoittaa ranskalaista naista ja "pariisitar" pariisilaista naista. Suometar on käytössä myös erittäin harvinaisena etunimenä.
Valtionpäämies
Monarkian valtionpäämiesten yhteisnimitys on "monarkki". Erityisnimityksistä yleisin on kuningas, muita ovat ainakin kuningatar, keisari, sulttaani, ruhtinas ja paavi. Nykyään monissa perustuslaillisissa monarkioissa monarkki on enimmäkseen päivänpolitiikan ulkopuolella ja hoitaa lähinnä edustuksellisia tehtäviä. Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on tavallisesti pääministeri, joka johtaa parlamentaarista hallitusta. On jopa mahdollista, ettei perustuslaillisessa monarkiassa monarkilla ole lainkaan poliittista valtaa, näin mm. Ruotsissa nykyisin. Niissä entisissä Britannian siirtomaissa, kuten Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, joissa Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki on valtionpäämies, häntä edustaa kenraalikuvernööri. Käytännössä kuvernöörin kuitenkin valitsee valtion pääministeri. Hän on yleensä täysin politiikan ulkopuolinen henkilö.