Talonpoikaissota
Leviävä uskonpuhdistusliike aikaansai myös laajaa levottomuutta Saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueen talonpoikien keskuudessa. Talonpoikien liikehdintä oli merkittävää varsinkin siinä mielessä, että he muodostivat valtakunnan väestöstä kolme neljäsosaa. Jo aiemmin feodaaliruhtinaat olivat pyrkineet hallitsemiensa alueiden yhtenäistämiseen, mikä oli rajoittanut talonpoikien oikeuksia. Kapinointia ja liikehdintää oli nähtävillä paikallistasolla jo 1300-luvulla, mutta uskonpuhdistus ja Lutherin ajatukset kristityn vapaudesta toivat niihin uusia sävyjä. Vuosina 1524-1525 syntyi laajamittaista liikehdintää, joka sai pian vallankumouksellisia piirteitä. Liikehdintään liittyi myös aateliston ja porvariston edustajia.
Saamelainen muinaisusko
Ruotsissa saamelaisten aktiivinen käännytys alkoi 1600-luvulla, ja 1670-luvulla Tornion-Lappi ja Kemin-Lappi olivat jo käännytetty. Käännytystyön luonteeseen näyttää kuuluneen pyrkimys saamelaisen uskomusmaailman täydelliseen tuhoamiseen. Kirkko pyrki lakkauttamaan kaikki uskomusmaailmaan liittyvät perinteet ja myös muut pakanuudesta kielivät tavat, kuten esimerkiksi joikaamisen. Myöhemmät matkat alueella paljastivat kuitenkin, että käännytystyö oli paikoin pelkkä tyhjä sana ilman sen syvällisempää merkitystä. Pakanuuden jäljet näkyivät edelleen 1700-luvulla. Toisin sanoen saamelainen uskomusmaailma säilyi pitkään piilossa kristinuskon alla. Ortodoksinen kirkko sen sijaan suhtautui saamelaismytologiaan huomattavasti suopeammin, ja monet luonnonjumalat saivat uuden nimen Raamatun pyhimysten mukaan.