Puna-armeijan hyökkäys Georgiaan
Puna-armeijan hyökkäys Georgiaan (), myös Neuvosto-Venäjän–Georgian sota (, ) oli neuvosto-Venäjän puna-armeijan Georgian demokraattista tasavaltaa vastaan kohdistama sotilaallinen hyökkäys, joka käytiin 15. helmikuuta – 17. maaliskuuta 1921. Hyökkäyksen tarkoituksena oli kaataa Georgian sosiaalidemokraattisen puolueen menševikkihallitus ja tuoda maahan bolševikkihallinto. Konflikti johtui Neuvosto-Venäjän laajentumispolitiikasta, jonka tavoitteena oli saada takaisin hallintaan ensimmäisen maailmansodan tapahtumiin saakka Venäjän keisarikuntaan kuuluneet alueet, sekä Venäjälle siirtyneiden georgialaisten bolševikkien vallankumouspyrkimyksistä. Bolševikeilla ei Georgiassa ollut tarpeeksi tukea, että he olisivat voineet nousta valtaan ilman ulkomaiden apua.
Merisodankäynti Georgian sodassa
Ukrainan presidentti Viktor Juštšenko ilmoitti, etteivät Georgian merisaartoon lähteneet alukset voi palata enää Krimin laivastotukikohtaan. Ilmoitus tarkentui myöhemmin presidentin määräykseksi, että venäläisten on ilmoitettava 72 tuntia ennen alusten palaamista Krimin laivastotukikohtaan. Venäjän federaatio kiisti kiellon laillisuuden Venäjän ja Ukrainan sopimukseen kuulumattomana, ja Ukrainan pääministeri Julija Tymošenko epäili Viktor Juštšenkon määräyksen laillisuutta sopimusten perusteella. Tämän jälkeen heräsi epäilys siitä, että Julija Tymošenko olisi syyllistynyt maanpetokseen, mitä alettiin tutkia.