Sfinksi
Kreikkalaiset kuvasivat sfinksin yleensä naishahmoisena ja siivekkäänä. Heidän uskomuksensa mukaan sfinksi ryösti nuoria poikia ja oli läsnä verisissä taisteluissa. Joissakin taruissa sfinksi kyseli kreikkalaisilta sankareilta arvoituksia: jos ei tiennyt vastausta, sfinksi muutti onnettoman uhrinsa kiveksi. Kun joku tiesi vastauksen, kaikki vapautuivat loitsusta. Klassisella kreikkalaisella kaudella sfinksi inhimillistyi. Sen kasvot kuvattiin tyyninä ja kauniina ja sille veistettiin usein myös rinnat.
Kreikkalainen sfinksi oli huonon onnen ja tuhon demoni. Tunnetuimmassa sfinksimyytissä sfinksi kysyi ihmisiltä vastausta arvoitukseen ("Mikä olento liikkuu aamulla neljällä jalalla, päivällä kahdella, ja illalla kolmella jalalla?") ja kuristi kaikki jotka vastasivat väärin. Viimein kuitenkin Oidipus osasi vastata arvoitukseen oikein ("Ihminen."), jolloin sfinksi tappoi itsensä hyppäämällä rotkoon. Oidipusmyytin antiikinaikaisissa kuvituksissa sfinksi esiintyykin usein.
Afroditen ja Eroksen pyhäkkö
Pyhäkkö sijaitsi Akropoliin pohjoisrinteen puolessa välissä suoraan Erekhtheionin koilliskulman alapuolella. Pyhäkkö oli ulkoilmapyhäkkö, joka koostui kukkulan seinämästä sekä sen edessä olleesta tasanteesta. Pyhäkölle johti kukkulan ympäri kiertänyt Peripatos-tie. Pyhäkköä on saatettu käyttää Afroditen ja Eroksen juhlien lisäksi myös Arrheforia-juhlassa. Erään tulkinnan mukaan arrheforoi olisivat laskeutuneet kukkulalta pyhäkölle salaista kulkuväylää pitkin tuoden pyhäkölle mystisiä esineitä sekä vieden takaisin ylös jotain muuta. On kuitenkin mahdollista, että kyseessä oli joku toinen Afroditen pyhäkkö.