Armenialaisten kansanmurha
Suomen suhtautuminen kansanmurhan tuomitsemiseen on ollut pidättyväinen. Vuonna 2005 presidentti Tarja Halonen laski seppeleen uhrien muistoksi ollessaan valtiovierailulla Armeniassa, mutta väisti armenialaistoimittajien kysymykset kansanmurhasta.
Vankisurmat
Suomen Neuvostoliiton kanssa solmima Moskovan välirauhansopimus velvoitti Suomea tuomitsemaan sotarikoksiin syyllistyneet kansalaisensa. Teos ei käsittele näitä poliittisia oikeudenkäyntejä, vaan neuvostosotavankeihin kohdistuneita henkirikoksia. Neuvostoliitto salli näihin rikoksiin syyllistyneiden tuomitsemisen Suomen omissa siviili- ja sotilastuomioistuimissa ja Suomen lakien mukaan, mutta valvoi oikeudentutkintoja ja puuttui Liittoutuneiden valvontakomission kautta yksittäistapauksissa joihinkin oikeudenkäynteihin. Toisen maailmansodan voittaneet demokraattiset valtiot eivät tuominneet sotarikoksiin syyllistyneitä omia kansalaisiaan kuin ainoastaan poikkeustapauksissa, mutta Suomi joutui sodan häviäjänä järjestämään suuren määrän tutkimuksia ja oikeudenkäyntejä, sekä tekemään tuomioista selkoa Neuvostoliitolle.