Heinrich Mark
Tämän vuoksi Suomi, joka ei koskaan de jure tunnustanut Viron sosialistista neuvostotasavaltaa saattoi ilmoittaa, ettei sen tarvitse tunnustaa Viron itsenäisyyttä, vaan aikaisempi itsenäisyystunnustus on voimassa. Tämä muodosti perustan diplomaattisuhteiden solmimiselle Suomen ja Viron kesken 1992. Viron pakolaishallituksen voimin elokuusta 1944 alkaen ylläpidetyllä piilevällä itsenäisyydellä on ollut vaikutusta myös Viron ja Venäjän rajasopimukseen.
Ants Laaneots
Viro palautti itsenäisyytensä 20. elokuuta 1991. Viron korkein neuvosto hyväksyi päätöksen yleisen asevelvollisuusarmeijan toteuttamisesta 31. elokuuta. Viron puolustusvoimat ("Eesti Kaitsevägi") päätettiin palauttaa 3. syyskuuta, jolloin puolustusministeri viranhoitajaksi nimitettiin valtioministeri Raivo Vare, joka pyysi heti Laaneotsaa organisoimaan Kaitseväkeä. Virallisesti Laaneots nimitettiin puolustusvoimain pääesikunnan ("Kaitsejõudude Peastaap") päällikön viranhoitajaksi, vaikka pääesikuntaa ei ollut vielä olemassakaan. Itse asiassa syyskuussa 1991 Laaneots toimi parin kolmen viikon ajan kahden maan armeijan palveluksessa. Lopulta hän ilmoitti omavaltaisesti eroavansa puna-armeijasta, mistä hänet uhattiin haastaa oikeuteen, mutta sitä ei koskaan tapahtunut puna-armeijan nopeasti edenneen hajoamisen takia. Virallinen nimitys pääesikunnan päällikköksi tuli 27. huhtikuuta 1992. Venäjän federaatio vei Laaneotsalta everstin (polkovnik) arvon syyskuussa 1992, mutta sillä ei ollut väliä, koska hän oli saanut Viron everstin (kolonel) arvon korkeimman neuvoston puheenjohtajalta Arnold Rüüteliltä 11. toukokuuta 1992 määräyksellä nro 29.