Bobi Sivén
Hans Håkon Christian Sivén syntyi 18. huhtikuuta 1899 Helsingissä. Hänen isänsä oli kuuluisa ja voimakas aktivistijohtaja, lääketieteen ja kirurgian tohtori Valter Osvald Sivén jä äitinsä ylioppilas Siiri Sivén o.s. Blomstedt. V. O. Sivénin nuorena kuollut isä oli Pudasjärven piirilääkäri Frans Johan Edvard Sivén. Siiri Sivénin isä oli fennomaani, yliopistovaikuttaja sekä suomen ja unkarin kielten dosentti Oskar Blomstedt. Hans Håkonilla oli kolme sisarusta Paavo (s. 1896), Liisa (s. 1897) ja Anna (s. 1903). Isä Ossi Sivén, kuten häntä lähipiirissä kutsuttiin, oli ruotsinkielinen, mutta ehdottomasti suomenmielinen. Ossi Sivén kannatti ”yksi kansa, kaksi kieltä” -ajattelua. Siiri taas oli pohjalainen suomenkielinen ja luki lapsille alusta alkaen "Kalevalaa". Aatemaailmaltaan hän oli snellmanilainen fennomaani, mutta kieliriitaa perheessä ei koskaan ollut, joten lapset olivat käytännössä kaksikielisiä. Tarkkaan ottaen Bobi Sivén puhui äidinkielenään suomea, mutta puhui äidinkielen tasoisesti myös ruotsia.
Bobi Sivén
Pian lehtien sivut täyttivät Sivénille omistetut muistokirjoitukset, jotka olivat erityisen ymmärtäväisiä, kiittäviä ja kunnioittavia. Sivénin ylioppilaskuva vuodelta 1918 pääsi lehtien kansiin. Sivénin kirjoittama avoin kirje Holstille julkaistiin useissa lehdissä, mikä lisäsi tapauksen vakavuutta ja vaikuttavuutta. Erityisesti aktivistien Suunta-lehti kiitti Sivéniä periaatteellisesta ja aatteellisesta työstä, joka päättyi periaatteelliseen ratkaisuun. Sivénin ratkaisu nähtiin "vapauttavana herätyshuutona" Suomen heimopolitiikalle ja kansalliselle yhtenäisyydelle sekä osoituksena siitä, että toiset osaavat "taittua, mutta eivät taipua". Sivénistä tuli mies, joka taisteli viimeiseen asti aatteensa ja suuren asian puolesta. Sivénin katsottiin olevan "Karjalan puolesta" kuollut "Karjalan sankari". Sivénin marttyyrikuolemasta kehittyi muutamissa päivissä ja viikoissa myytti.