Guadaleten taistelu
Roderikin tappion perusta oli luotu jo aiemmin ja se on nähtävissä kamppailussa länsigoottien kruunusta, johon eivät sekaantuneet enää vain aateliset vaan myös sotapäälliköt. Pelkästään tästä syystä olisi ymmärrettävää, että Roderikin kilpailijat olisivat pyytäneet maureilta apua häntä vastaan, tarina jota monet historiateokset pitävät faktana. Mutta vaikka tätä tietoa usein kerrotaankin totena, ei se ole todistettavissa suuntaan jos toiseenkaan. Maurit saattoivat tulla auttamaan edellisen kuninkaan perillisiä, mutta yhtä hyvin heidän hyökkäyksensä saattoi olla oma-aloitteinen.
Godwin (jaarli)
Alexanderin mukaan Englanti oli sisällissodan partaalla. Godwin halusi kuitenkin välttää poliittisen nöyryytyksen ja myös normandialaispuolue oli halukas etsimään kompromissia. Wincesterin piispa Stigand teki välitysesityksen, joka oli kummankin puolen hyväksyttävissä: Stigandin ehdotuksen mukaisesti kuninkaan syytöksistä luovuttiin, mutta samalla Godwin sitoutui menemään perheineen viideksi vuodeksi maanpakoon. Godwin tarttui nopeasti tarjottuun mahdollisuuteen ja ratsasti arkkipiispa Robertin joukot kannoillaan Thorney-saarelle, mistä hän suurimman osaa perhettään ja lähimpien kannattajiensa kanssa purjehti aartein lastatulla laivalla Flanderiin poikansa Tostigin langon Balduin V:n luokse. Vanhimmat pojat Harald ja Leofric menivät Bristoliin, mistä he purjehtivat Irlantiin. Eric Johnin mukaan kuningas Edvard olisi tappanut Godwinin, ellei olisi päässyt hänestä eroon