Iivana Julma
Iivana Julma eli Iivana IV (25. elokuuta 1530 Moskova – 28. maaliskuuta 1584 Moskova) oli Venäjän ensimmäinen tsaari (keisari). Alkukielisessä nimityksessä "Ivan Groznyi" () sana "groznyi" tai "grozni" ei tarkoita julmaa, vaan toisaalta enemmänkin ”ankaraa”, pelonsekaista kunnioitusta herättävää, toisaalta suurta, suurenmoista. Venäläisessä traditiossa hänestä käytetään nimitystä Ivan Vasiljevitš isänsä ja edeltäjänsä Vasili III:n mukaan. Hänet muistetaan parhaiten julmuudestaan ja vainoharhaisuudestaan, mutta hänen valtakaudellaan Venäjä myös laajeni huomattavasti; hänen kaudellaan Venäjä valloitti Kazanin, Astrahanin ja Siperian kaanikunnat ja Venäjästä tuli yksi maailman suurimmista valtioista. Toisaalta Iivana menestyi kehnosti Liivinmaan liittoa, Ruotsia, Tanskaa ja Puola-Liettuaa vastaan käymässään sodassa. Iivana oli hyvin väkivaltainen henkilö ja legendan mukaan surmasi poikansa ja perijänsä Ivanin, mikä alle 20 vuotta myöhemmin johti Venäjää varhaiskeskiajalta saakka hallinneen Rurikin dynastian päättymiseen, koska Iivanan toinen poika ja seuraaja Fjodor I kuoli lapsettomana.
Temrjuk (ruhtinas)
1500-luvun alussa aikoinaan mahtava Kultainen orda vetäytyi Kaukasian alueelta itään jättäen sinne perinnökseen aiemmin hallitsemiaan kaanikuntia, kuten Krimin, Kazanin ja Astrahanin kaanikunnat. Kaanikunnat ajautuivat kiistoihin alueiden omistuksesta. Monet Kaukasian kaanikuntien ja pienempien alueiden hallitsijoista etsivät tukea Venäjästä, joka Iivana IV Julman johdolla valtasi Kazanin ja Astrahanin kaanikunnat, ja liitti ne alueisiinsa vuosien 1552-1556 aikana. Kaani Devlet I Girayn hallitsema Krimin kaanikunta kävi aktiivisesti sotaa Venäjää vastaan Kaukasian omistuksesta. Vakiinnuttaakseen valtaansa alueella Iivana IV Julma rakensi Kaukasiaan linnakkeita ja toi sinne varuskuntia. Hän etsi myös liittolaisia, jonka sai Temrjukin johtamasta Kabardiasta. Liittoutuman sinetöimiseksi hiljattain ensimmäisen vaimonsa menettänyt Iivana solmi avioliiton Temrjukin tyttären Kutšenein kanssa 1561. Häiden kynnyksellä Kutšenei kääntyi Islaminuskosta Venäjän ortodoksiseen kirkkoon ja otti itselleen venäläisemmältä kuulostavan nimen, Maria Temrjukovnan.