Venäjän sisällissota
Venäjän sisällissota käytiin 1917–1922 Venäjän vallankumousten jälkeen. Sota käytiin pääasiassa bolševikkien ja heitä vastustaneiden valkoisten välillä, ja se päättyi bolševikkien voittoon. Sota ei päättynyt aselepoon eikä rauhansopimukseen, joten sillä ei ole varsinaista päättymispäivää, mutta hajanaisia taisteluita käytiin Venäjän kaukoidässä vielä syksyllä 1922. Puna-armeija valloitti Vladivostokin 25. lokakuuta 1922.
1900-luku
Venäjälle vaikutukset sen sijaan olivat katastrofaaliset. Huono sotaonni heikensi mielialaa maassa, jossa kumouksellista liikehdintää esiintyi muutenkin. Venäjällä oli alkanut teollistuminen 1800-luvun loppupuolella, mutta työläisten elintaso oli kehno ja köyhien kaupunkilaisten olot kurjat. Intellektuellit perustivat radikaaleja järjestöjään; 1904 perustettiin Venäjän teollisuustyöläisten ammattijärjestö, ja Vladimir Lenin taas johti omaa sosiaalidemokraattista puoluettaan. Vuoden 1905 tammikuussa Pietarissa alkoi lakkoilu, jossa vaadittiin kahdeksan tunnin työpäivää, työolojen parantamista, naisten palkkauksen parantamista ja edistyksellisempää demokratiaa. Tämä johti lopulta kahden viikon yleislakkoon. Venäjän hallitus vastasi kokoamalla joukkoja kaupungin tärkeisiin paikkoihin. 22. tammikuuta 200 000 hengen joukko esitti Venäjän keisari Nikolai II:lle anomuksen, jossa pyydettiin kansanvallan lisäämistä. Keisarin talvipalatsin eteen kokoontuneita mielenosoittajia ei kuitenkaan otettu vastaan, vaan paikalle kokoontuneet armeijan joukot alkoivat tulittaa heitä. "Verisunnuntaina" tunnettu tapahtuma aloitti Venäjällä laajat levottomuudet, joihin kuului mellakoita, lakkoja ja rähinöitä. Kuuluisaksi on noussut kapina Venäjän laivaston "Potjomkin"-aluksella eli ”panssarilaiva Potemkinilla”. Levottomuuksien tukahduttamiseksi keisari Nikolai II antoi lopulta lokakuun manifestin, jossa luvattiin aloittaa toimet kansalaisoikeudet turvaavan perustuslain laatimiseksi. Kun tilanne rauhoittui, Nikolai perui manifestin ja perustuslaki jäi haaveeksi. Myöhemmin Lenin kutsui 15 000 uhria vaatineita levottomuuksia Venäjän vuoden 1917 vallankumouksen ”kenraaliharjoitukseksi”.