Nakkila
Nykyisen Nakkilan vaiheilla Kokemäenjoen varrella asuttiin varmasti jo 1300-luvulla. Talon nimi Nakkla, josta kuntakin on nimensä saanut, esiintyy asiakirjoissa 1400-luvulla jo muodossa "Nakkila" eli ruotsiksi "Nackeby". Nimen alkujuurta ei tiedetä varmuudella. Ruotsiin perustuva selitys nojaa nimiin "Nacke" tai "Nackböle", joita esiintyy ruotsalaisilla alueilla. Jos nimen taustalla on suomalainen sana, voidaan käyttää selityksenä sanaa "nakka", jolla on tekemistä sepäntöiden kanssa. Nakka tarkoitti "vasaraa" tai "pulttia". 1400-luvuilla esiintyy Vehmaalla ja Paimiossa nimi "Nakka", jossa Paimiossa sepäntöitä teki seppä Olli. Satakunnassa talon nimi kirjoitettiin myös muodossa "Nakkala".
Funktionalismi
Suomessa, kuten muuallakin Euroopassa, funktionalismi tarkoitti myös kaavoitustapaa, jossa kaupunki jaetaan toiminnallisiin eli funktionalistisiin vyöhykkeisiin. Esimerkiksi työ, asuminen, virkistys ja liikenne pyrittiin sijoittamaan kaikki omille alueilleen. Tampereen Kaleva on yksi yhtenäisimmistä ja laajimmista funktionalismin kaavoitusperiaatteiden mukaisesti suunnitelluista kaupunginosista Suomessa. 
Muita funktionaalistyylisiä lähiöitä on Suomessa vain vähän, toisin kuin Ruotsissa ja Tanskassa. Erkki Huttusen piirtämä Nakkilan kirkko on Suomen ensimmäinen funktionalistinen kirkko. Myös Kannonkosken kirkko on tyylisuunnan puhtaita edustajia.