Venäjän sisällissota
Venäjän sisällissota käytiin 1917–1922 Venäjän vallankumousten jälkeen. Sota käytiin pääasiassa bolševikkien ja heitä vastustaneiden valkoisten välillä, ja se päättyi bolševikkien voittoon. Sota ei päättynyt aselepoon eikä rauhansopimukseen, joten sillä ei ole varsinaista päättymispäivää, mutta hajanaisia taisteluita käytiin Venäjän kaukoidässä vielä syksyllä 1922. Puna-armeija valloitti Vladivostokin 25. lokakuuta 1922.
Suomen sisällissodan nimet
Vapaussotamyyttiä voitaisiin käyttää myös sodan punaisen osapuolen näkökulmassa, koska työväestö taisteli saksalaisia joukkoja vastaan, ja oli itsenäistymässä sääty-yhteiskunnasta demokraattisempaa kansalaisyhteiskuntaa kohden. Leninin ideologisena perusteena porvarillisen Suomen itsenäisyyden tunnustamiselle on nähty olleen marraskuun alussa 1917 annettu kansojen itsemääräämisoikeuden julistus. Tosiasiassa se oli bolševikkien, Venäjän hajoamisen sanelemaa, taktiikkaa, joka tähtäsi reuna-alueiden palauttamiseen Venäjän yhteyteen. Historiantutkimus on osoittanut kylmän sodan aikaisen "Itsenäisyys Leninin lahja Suomelle"-käsityksen yhdeksi Suomen historian myytiksi. Tosiasia kuitenkin on, että Suomi itsenäistyi Leninin suostuttua Suomen pyyntöön.