Antiikin Kreikan uskonto
Eri paikoissa palvotun jumalan samannimisyys ei taannut sitä, että jumalaan liitetyt uskomukset tai kultit olisivat olleet samanlaisia: kreikkalaiset tiesivät hyvin, että Spartassa palvottu Artemis, neitsytmetsästäjätär, oli hyvin erilainen jumaluus kuin Efesoksen Artemis, joka oli monirintainen hedelmällisyyden jumalatar. Monet jumalat symboloivat monia erilaisia asioita, ja jumalten eri aspektit erotettiin toisistaan eri epiteeteillä. Esimerkiksi "Zeus Agoraios" oli agoralla tapahtuvan toiminnan suojelija, "Zeus Filios" ystävyyden jumala, "Zeus Horkios" vannottujen valojen vartija ja "Zeus Ksenios" vieraanvaraisuuden ja muukalaisten jumala. Toisaalta monien jumalten kultit olivat keskenään hyvin samanlaisia. Esimerkiksi varhaisen Äitijumalattaren tai Potnia Theronin kultista peräisin olleita piirteitä liitettiin myöhemmin sekä Heraan, Artemiihin, Afrofiteen, Demeteriin että Atheneen.
Serapis
Serapis eli Sarapis oli alkuaan hedelmällisyyden jumala, sittemmin kuoleman ja sairauden jumala, jolta pyydettiin myös terveyttä. Alun perin Serapista palvottiin Vähän-Aasian Sinopessa. Tacituksen ja Plutarkhoksen mukaan Ptolemaios I vei Serapiksen palvonnan muinaiseen Egyptiin. Hän pyrki poliittisista syistä tekemään Serapiksesta valtionjumalan ja tarjosi Serapis-kulttia myös kreikkalaisille. Egyptiläiset eivät ottaneet Serapista valtionjumalakseen, vaan samaistivat sen omaan Osiris-Apis-jumalaansa eli kuoltuaan Osiriksena palvottuun Apis-härkään. Näin Serapiksesta tuli manalan ja kuoleman jumala. Kreikkalaiset antoivat Serapikselle Zeuksen ja Haadeen piirteitä. Kuvissa Serapiksella on Zeuksen kasvonpiirteet, pitkä puku ja päässä modius eli tähkillä koristettu jyvämitta.