Roslagen
Historiallisesti nimeä käytettiin Ruotsissa koko Itämeren rannikosta kuin myös Mälarenin rannoista. Nimi juontuu erään teorian mukaan sanasta "Roden," jolla tarkoitettiin eräänlaista rannikon ruotulaitosta. Tämä merkitsi sitä, että jokainen tällainen "skeppslag" eli laivakunta oli velvollinen asettamaan tietyn määrän aluksia rannikon puolustamiseen vihollisen uhatessa mereltä. Nimessä Roslagen on siis yhdistetty sanat "Roden" ja "skeppslag". Monet historiantutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä että nimi Roslagen juontuu suomen- ja viron kielen Ruotsia tarkoittavista sanoista, tosin on myös väitetty suomen ja viron Ruotsia tarkoittaneiden sanojen juontuneen roslagen-sanasta. Myös muita selityksiä nimen synnylle on esitetty, mutta asiaan ei ole saatu varmuutta.
Ruotsi
Vuonna 1389 Tanskan ja Norjan valtionpäämiehestä Margareeta I:stä tuli myös Ruotsin hallitsija. Varsinainen Kalmarin unioni syntyi 1397, kun Margareetan sukulainen Eerik Pommerilainen kruunattiin koko Pohjolan kuninkaaksi Kalmarissa. 1400-luvulla Ruotsissa esiintyi sekä sisäisiä valtataisteluja että kapinointia unionia vastaan. Ruotsi erosi unionista Kustaa Vaasan johtaman kapinaliikkeen voimin. Kustaa Vaasa kruunattiin itsenäisen Ruotsin kuninkaaksi vuonna 1523. Kustaa Vaasan aikana Ruotsista tuli protestanttinen valtio, ja kuninkuudesta perinnöllistä.