Jyväskylä
Jyväskylä irrottautui Laukaasta anomalla kaupunkioikeuksia. Hankkeen aloitti majuri Carl Christian Rosenbröijer esittämällä sitä 1823 Laukaan pitäjänkokouksessa. Kaupunginoikeudet saatiin 1837, ja nykyisen kaupungin alueen ydinalueella sijainneiden Taavettilan ja Mattilan talojen isännät joutuivat myymään maitaan kaupunkia varten. Heitä uhattiin pakkolunastuksella. Vain pieni osa tuosta kaupungille saadusta alueesta asemakaavoitettiin, mutta alueen oli pakko olla huomattavasti laajempi, jotta kaupungin lehmille riitti laidunmaata – tuolloin Suomen kaupungeissakaan ei ollut epätavallista, että asukkaat omistivat lehmiä.
Kansallisarkiston Jyväskylän toimipaikka
Yksi nuorimmista maakunta-arkistoista perustettiin Jyväskylään vuonna 1967. Perustamista tosin ehdotettiin jo vuonna 1909, ja 1920-luvulta lähtien asiaa ajoi Jyväskylän yliopistoyhdistys. Jyväskylän Kasvatusopilliseen Korkeakouluun vuonna 1958 perustetun filosofisen tiedekunnan yhtenä oppiaineena oli historia. Historian opetuksen tarpeet olivatkin keskeinen peruste vuonna 1963 jyväskyläläisten kansanedustajien tekemässä eduskunta-aloitteessa maakunta-arkiston saamiseksi paikkakunnalle. Eduskunta hyväksyi aloitteen, ja asetus Jyväskylän maakunta-arkiston perustamisesta annettiin 3. helmikuuta 1967. Nykyinen Jyväskylän yliopisto on yhä edelleen entisen maakunta-arkiston tärkeä yhteistyökumppani.