Neuvostoliitto
Alkuperäinen Neuvostoliitto käsitti Venäjän, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Transkaukasian neuvostotasavallat. Myöhemmin Venäjän SFNT:stä irrotettiin Kazahstanin ja Kirgiisien autonomiset neuvostotasavallat, joista tuli omia tasavaltojansa Neuvostoliiton sisällä. Vuonna 1925 Neuvostoliittoon liittyivät rauhanomaisesti Turkmenistan ja Uzbekistan, josta vuonna 1929 erotettiin Tadžikistan. Vuonna 1936 Transkaukasia jaettiin Armenian, Azerbaidžanin ja Gruusian tasavaltojen kesken. Vuonna 1940 perustettiin Itä-Karjalaan Karjalais-Suomalainen SNT, johon liitettiin osa Suomelta talvisodassa valloitetuista alueista. Se oli alkuun oma tasavaltansa, mutta se liitettiin 1956 Venäjän SFNT:aan ja alennettiin Karjalan autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi.
Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan vaakuna
Ennen vaakunan hyväksymistä oli vuosina 1922-1923 mm. seteleissä käytössä tunnus jossa on neuvostotasavaltaa edeltäneestä Georgian vaakunasta otettu korukuvioinen tähti, joka on muutettu seitsensakaraisesta viisisakaraiseksi. Tähden sisälle on kuvattu punainen tähti ja sirppi ja vasara, joiden taustalla on Armeniaa symboloiva Ararat-vuori. Sirpin ja vasaran alapuolella on puolikuu kuvaamassa islaminuskoisia azereita. Tämä islamilaisten ja kommunististen symbolien rinnakkain esittely on sikäli erikoista, että kommunismi on perinteisesti ollut hyvin uskonnonvastainen aate.