Uralilaiset kielet
Uralilaiset kielet muodostavat kielikunnan, johon kuuluvia kieliä nykyään puhutaan laajalla alueella kahden puolen Ural-vuoristoa ja Euroopassa. Uralilaisia kieliä on yli 30 ja niiden puhujia noin 20,7 miljoonaa. Myös suomen kieli kuuluu uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan. Muita uralilaiseen kielikuntaan kuuluvia valtiokieliä ovat viron kieli ja unkarin kieli. Muut uralilaiset kielet ovat vähemmistökieliä, joista suurinta osaa puhutaan Venäjällä. Uralilaisia kieliä tutkiva kielitieteen haara on fennougristiikka.
Umbrin kieli
Historiallisella ajalla umbrien asuinseutu sijaitsi Ylä-Tiberin ja Apenniininen vuoriston välisellä alueella. Voidaan toki esittää olettamus, että heidän asuma-alueensa olisi ollut jopa paljon laajempi, ulottuen lännessä Tyrrhenanmereen ja idässä Adrianmereen saakka. Kielen puhujat olisivat kuitenkin vetäytyneet alueelta muiden heimojen tunkeutumisen seurauksena. Näin olisi tapahtunut etenkin kelttien ja etruskien valloitusten jälkeen. Herodotos kertoo noin 400-luvulla eaa., että etruskit asettuivat Umbriaan. Umbrin aakkosto oli, kuten muutkin vanhat italialaiset aakkostot, saatu etruskeilta, ja sitä kirjoitettiin oikealta vasemmalle. Umbria on kirjoitettu myös latinalaisilla aakkosilla.
Umbrien kieli tunnetaan seitsemän Gubbiosta vuonna 1444 löydetyn pronssitaulun, "Tabulae Iguvinae", ansiosta. Nämä taulut on ajoitettu 600-luvulle eaa. ja niissä kerrotaan erilaisista uskonnollisista palveluriiteistä. Umbri on Indo-eurooppalainen kieli ja se kuuluu itaaliseen kieliryhmään.