Hauksbók
Hauksbók ( ”Haukrin kirja”) on laaja, keskiajan islantilainen käsikirjoitus, joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan. Haukr oli islantilainen lainoppinut, joka toimi laamannina ensin Islannissa ja myöhemmin Norjassa. Valtaosa käsikirjoituksesta on laadittu todennäköisesti vuosien 1306–1308 välisenä aikana Haukrin oleskellessa Islannissa, osa taas vuoden 1310 paikkeilla tai sen jälkeen. Haukr on itse kirjoittanut suuren osan käsikirjoituksesta, minkä lisäksi kirjoittamiseen on osallistunut myös muutama muu, todennäköisesti islantilainen ja norjalainen tai färsaarelainen kirjuri.
Hversu Noregr byggðist
Tekstin "Hversu Noregr byggðist" iästä ja sen suhteesta toiseen edellä mainittuun tekstiin "Norjan löytäminen" on esitetty erilaisia näkemyksiä. Yleisesti ottaen "Hversu Noregr byggðist" -tekstiä pidetään näistä kahdesta lähteestä nuorempana, vaikka onkin esitetty myös sellaisia näkemyksiä, joiden mukaan "Hversu Noregr byggðist" olisi toiminut esikuvana viimeksi mainitulle. Flateyjarbókiin "Hversu Noregr byggðist" -tekstin lisäsi toinen käsikirjoituksen kirjoittajista, Magnús Þórhallsson. Hän ei kuitenkaan oletettavasti ole ollut tekstin alkuperäinen laatija, huolimatta siitä, että todennäköisesti juuri hän on lisännyt sen alkuun lyhyen johdantovirkkeen, jonka jälkeen tarina alkaa "Norjan löytäminen" -tekstiä myötäillen Fornjótrista ja tämän jälkeläisistä.Mikäli Snorri Sturluson laati "Norjan löytäminen" -tekstin, kuten esimerkiksi Finnbogi Guðmundsson (1965) on esittänyt, on "Hversu Noregr byggðist" mahdollisesti kirjoitettu vasta aikaisintaan vuosien 1225–1230 välisenä aikana. Sigurður Nordal (1944-1945) on esittänyt, että "Hversu Noregr byggðist" olisi johdanto sitä seuraaville sukupuille, joissa listataan Haraldr Kaunotukan (isl. "hárfagri") esi-isät aina pakanajumala Óðinniin, Troijan sankareihin, roomalaisten jumalaan Saturnukseen sekä Raamatun Aatamiin saakka.