Stalingradin taistelu
Kun akselivallat aloittivat suurhyökkäyksen Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 yli kolmen miljoonan sotilaan voimin, sen päätavoite oli valloittaa Leningrad, Moskova ja Ukraina. Stalingrad ei alun perin ollut tärkeä kohde Adolf Hitlerin sotasuunnitelmassa. Kun puna-armeija onnistui torjumaan Saksan hyökkäyksen joulukuussa 1941 suunnitelmat kuitenkin muuttuivat. Seuraavana kesänä Hitler päätti aloittaa suurhyökkäyksen etelässä ja idässä – tavoitteena oli vallata Kaukasuksen öljykentät ja vehnävarat sekä katkaista Volgan liikennereitit. Huhtikuussa 1942 Hitler määräsi, että Stalingrad oli joko vallattava tai eristettävä suurhyökkäyksen yhteydessä. Kolme kuukautta myöhemmin kaupunki oli jo saksalaisten tärkein valloituskohde. Kaupungin valloittaminen oli strategisesti kannattavaa, sillä sen tehtaissa valmistettiin myös suuri osa Neuvostoliiton sotatarvikkeista ja sen kautta kulki lautoilla noin 70 % Neuvostoliiton käyttämästä öljystä.
Serbian–Bulgarian sota
Serbian–Bulgarian sota käytiin 13.–28. marraskuuta 1885 Serbian kuningaskunnan ja Bulgarian ruhtinaskunnan välillä. Sota liittyi Serbian kuninkaan Milan I:n haluun laajentaa Serbian alueita ja alkoi Serbian hyökkäyksellä Bulgariaan. Merkittävimpiin sodan taisteluihin kuului Bulgarian voitto Serbiasta Slivnitsassa. Itse sota päättyi myös Bulgarian voittoon, mutta sodan jälkeen tehdyssä Bukarestin rauhansopimuksen sovittiin status quon, eli sotaa edeltäneen tilanteen, säilyttämisestä.