Sarkoidoosi
Siinä vaiheessa, kun sarkoidoosi todetaan, potilaista peräti 30–50 prosenttia on oireettomia. Yleensä sarkoidoosi on tehokkaasti hoidettavissa lääkkeillä; joissakin tapauksissa se on parantunut ilman lääkitystäkin. Keuhkosarkoidoosi saattaa oireilla muun muassa pitkittyneenä yskänä ja hengenahdistuksena. Neurosarkoidoosi on harvinainen ja hengenvaarallinen sairaus, jossa granuloomat voivat vaikuttaa keskushermoston toimintaan. Myös sydänsarkoidoosissa ennuste on yhä heikko.
Masennus
Pohjoisen kansat kokevat, kuinka syksyllä päivien lyheneminen vaikuttaa mielialaan. Joillekin se aiheuttaa alakuloisuutta, toisille vakavaa masennusta. Kaamoksen on todettu vaikuttavan aivojen välittäjäaineisiin hyvinkin voimakkaasti. Kanadalaiset tutkijat ovat osoittaneet, että kaamosmasennuksesta kärsivillä on normaalia vähemmän aivojen välittäjäainetta serotoniinia, joka säätelee tunnetiloja ja energiatasapainoa. Serotoniinin kuljettajamolekyyli siivoaa ylimääräisen serotoniinin pois aivoista. Mitä aktiivisemmin kuljettajamolekyylit toimivat, sitä vähemmän aivoissa on serotoniinia. Kuljettajan aktiivisuus oli huomattavasti korkeampi talvella kuin kesällä. Tämä johtaa siis serotoniinivajeeseen, joka saattaa selittää, miksi terveetkin ihmiset kokevat alakuloisuutta ja voimattomuutta talven kynnyksellä. Vaikka kaamosmasennus on tunnettu jo kauan, sen biologinen syy on ollut epäselvä.