Johan Ulrik Sebastian Gripenberg
Gripenberg edusti sukuaan aatelissäädyssä vuoden 1863 valtiopäivillä. Hänet kohotettiin vapaaherraksi tammikuussa 1865 ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana keväänä Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48.
Luettelo jääkäreistä L
24. maaliskuuta 1894 Helsinki – 17. toukokuuta 1949) oli suomalainen jääkärivääpeli ja lämmittäjä. Hänen vanhempansa olivat maalari Karl Johan Lindberg ja Matilda Sandström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1928 Katri Alice Sundvallin kanssa. Lindberg kävi kansakoulun ja työskenteli merimiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 22 syyskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan kuormastoaliupseeriksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Tarpilassa ja Raivolassa. Hänet siirrettiin sisällissodan jälkeen 18. heinäkuuta 1918 alkaen Pioneerikoulutuspataljoonan 4. komppaniaan. Pioneerikoulutuspataljoonasta hänet komennettiin panssarijuna 1:een ja myöhemmin Sotaministeriöön. Hän erosi armeijasta 17. lokakuuta 1920 ja työskenteli sen jälkeen maalarina ja vakuutusyhtiö Kalevan vahtimestarina sekä vuoden 1938 alusta alkaen Helsingin kaupungin hallintorakennuksen lämmittäjänä. Hänet haudattiin Malmin hautausmaalle. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 5. helmikuuta 1916, Varavääpeli 11. helmikuuta 1918, Vääpeli 7. helmikuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.