Kanada
Pohjoinen puuraja kulkee Labradorin itärannalta Ungavan niemimaan yli etelään Hudsoninlahden itärantaa pitkin ja jatkuu sitten mutkitellen luoteeseen Mackenziejoen alajuoksulle saakka ja siitä edelleen Alaskaan. Puurajan pohjoispuolella on hyvin vähän tai ei ollenkaan hedelmällistä maaperää, ja pääosa maasta onkin tundraa. Eteläisimpien tundra-alueiden kasvillisuus koostuu matalasta pensaikosta, ruohikosta ja sarakasveista. Pohjoisimmat osat ovat matalampia, sillä kymmenesosa niistä on arktisille erämaille tyypillisen sammalen peitossa.
Yellowstonen kansallispuisto
Metsät peittävät noin 80 prosenttia Yellowstonen pinta-alasta, ja päälaji kontortamänty muodostaa 80 prosenttia metsistä. Lännenpihta ja engelmanninkuusi ovat myös yleisiä, varsinkin Absarokavuoristossa, jonka maaperässä on andesiittia. Paikoin lännenpihtaa ja engelmanninkuusia kasvaa aluskerroksissa, kun kontortamänty on valloittanut lehväkatoksen. Ylempänä vuoristoissa mäntypuihin kuuluva valkorunkosembra on myös merkittävä laji. Aivan puurajan alapuolella kasvaa alppiniittyjen keskellä lännenpihtoja, engelmanninkuusia ja valkorunkosembroja. Alavimmilla alueilla, erityisesti puiston pohjoisosissa on myös douglaskuusia. Metsien aluskasvillisyys on kontortamäntymetsissä usein varsin niukkaa, ja sen päälajeja ovat sarakasvi "Carex geyeri" ja puolukansukuinen "Vaccinium scoparium". Kastikkoihin kuuluva "Calamagrostis rubescens" on puolestaan yleinen douglaskuusimetsissä, mutta sitä kasvaa myös muissa metsissä, joissa maaperä on kehittynyttä ja kosteaa.