Vietnamin sota
Taistelut käytiin pääosin Etelä-Vietnamin maaperällä, mutta Yhdysvaltain pommituslennot ulottuivat myös Pohjois-Vietnamin alueelle sekä niin sanotuissa mustissa operaatioissa osittain myös Laosin ja Kambodžan alueelle. Etelän puolella taisteli Saigonin hallituksen joukkojen lisäksi Yhdysvaltain, Etelä-Korean, Thaimaan, Australian, Uuden-Seelannin ja Filippiinien joukkoja. Pohjois-Vietnamin joukkoihin kuului Hanoin hallituksen lisäksi Etelä-Vietnamissa operoinut sissiliike Etelä-Vietnamin kansallinen vapautusrintama. Pohjoinen sai sotilaallista tukea Neuvostoliitolta ja Kiinalta. Vietnamin sotaa voidaan määritellä yhdeksi kylmän sodan niin sanotuista proxy-sodista.
Etelä-Vietnamin puolella kuoli 230 000 etelävietnamilaista, 58 000 yhdysvaltalaista, 4 000 eteläkorealaista ja 500 australialaista sotilasta. Pohjois-Vietnamin puolella kuoli 1,1 miljoonaa pohjoisvietnamilaista sotilasta. Vietnamin sodassa kuoli kaksi miljoonaa siviiliä, joista selvä enemmistö maan eteläosissa. Etelä-Vietnamin kaatumisen jälkeen suuri määrä vietnamilaisia pakeni maasta veneillä, ja näin syntyi käsite "venepakolainen". Heistä tuli myös Suomeen pieni joukko, josta muodostuivat suomenvietnamilaiset.
Afganistanin sodan siviiliuhrit
Viime vuosien aikana Afganistanin sodan siviiliuhrit ovat jatkaneet edelleen kasvamistaan. New York Timesin mukaan vuosi 2009 oli Afganistanin sodan tappavin vuosi. Vuoden aikana kuoli 2412 siviiliä ja haavoittui 3566 ihmistä. Kuolleiden määrä nousi 14 % edelliseen vuoteen verrattuna. Kaikista eniten siviiliuhreja aiheuttivat Taliban-sissien pommi-iskut ja Yhdysvaltojen johtaman liittoutuman lentokonepommitukset. Elokuussa järjestetyt presidentinvaalit lisäsivät levottomuuksia. YK:n tarkkailijoiden mukaan vuonna 2009 taliban-joukot aiheuttivat 53 % Afganistanin sodan siviiliuhreista.