Terijoen hallitus
Terijoen hallitus eli Kuusisen hallitus, viralliselta nimeltään Suomen kansanhallitus, oli Neuvostoliiton talvisodan aikana perustama hallitus, jonka kanssa Neuvostoliitto ilmoitti 2. joulukuuta 1939 solmineensa avunantosopimuksen. Hallituksesta oli tarkoitus tulla Neuvostoliiton valtaaman Suomen uusi hallitus. Hallitus perustettiin oikeuttamaan talvisota. Se pyysi Neuvostoliitolta ”apua” Suomen kansantasavallan perustamiseksi.
Mantereen hallitus
Mantereen hallitus oli Suomen tasavallan 16. hallitus. Se oli Kansallisen Edistyspuolueen vähemmistöhallitus, jolle kertyi 238 hallituspäivää. Hallitus toimi 22. joulukuuta 1928 – 16. elokuuta 1929. 
Sunilan maalaisliittolaisen vähemmistöhallituksen kaaduttua välikysymysäänestyksessä presidentti Lauri Kr. Relander tarjosi hallitusvastuuta ensiksi sosialidemokraateille, mutta nämä kieltäytyivät. Kieliriita halkaisi porvaripuolueiden rintaman, eikä Maalaisliitto ollut kokemansa nöyryytyksen jälkeen valmis uuteen yritykseen. Välikysymysnäytelmä oli ollut varsin vähän mieliä ylentävä ja se antoi vettä myllyyn Italian Benito Mussolinia ja Saksan ”kansallisia” ihailleelle poliittiselle äärioikeistolle, joka näki demokratian heikoksi ja parlamentarismin epäonnistuneeksi. Hallituspulasta selvittiin kuitenkin melko nopeasti Kouluhallituksen pääjohtajan Oskari Mantereen muodostettua hallituksen, jonka tukena eduskunnassa olivat vain hänen oman puolueensa Edistyspuolueen kymmenen kansanedustajaa; kaksi kokoomuslaista ministeriä olivat mukana ilman puolueensa tukea.