Nakkila
Nykyisen Nakkilan vaiheilla Kokemäenjoen varrella asuttiin varmasti jo 1300-luvulla. Talon nimi Nakkla, josta kuntakin on nimensä saanut, esiintyy asiakirjoissa 1400-luvulla jo muodossa "Nakkila" eli ruotsiksi "Nackeby". Nimen alkujuurta ei tiedetä varmuudella. Ruotsiin perustuva selitys nojaa nimiin "Nacke" tai "Nackböle", joita esiintyy ruotsalaisilla alueilla. Jos nimen taustalla on suomalainen sana, voidaan käyttää selityksenä sanaa "nakka", jolla on tekemistä sepäntöiden kanssa. Nakka tarkoitti "vasaraa" tai "pulttia". 1400-luvuilla esiintyy Vehmaalla ja Paimiossa nimi "Nakka", jossa Paimiossa sepäntöitä teki seppä Olli. Satakunnassa talon nimi kirjoitettiin myös muodossa "Nakkala".
Nakkilan rautatieasema
Nakkilan rautatieasema on rautatieliikenteen asema, joka avattiin Nakkilan kirkonkylään Porin radan valmistuessa vuonna 1895. Asema sijoitettiin Kokemäenjoen vartta seuraavan, Porin ja Kokemäen välisen maantien ja Eurajoelle lähtevän tien risteykseen lähelle Nakkilan kirkkoa. Asemarakennus rakennettiin naapurinsa Harjavallan tapaan Oulun radan pysäkin piirustuksin. Asemarakennusta on laajennettu useasti. Asema-alueelle rakennettiin myös hirsinen vesitorni, joka on sittemmin purettu. Henkilöliikenne lopetettiin asemalta 1983. Tavaraliikenne loppui ja vaihteet purettiin vuonna 1999, jolloin myös otettiin käyttöön Nakkilan junakohtauspaikka, joka sijaitsee kolmisen kilometriä asemalta Porin suuntaan entisen Ruskilan seisakkeen paikkeilla. Nykyhetkellä asemarakennuksessa toimii Nakkilan vammaiset ry:n kirpputori.