Rooma
Napoleon valloitti Rooman 1800-luvun alussa ja liitti sen lyhyeksi ajaksi Ranskaan. Hänen kukistuttuaan Kirkkovaltio palautettiin paavin hallintaan ja Rooma tuli vielä runsaaksi puoleksi vuosisadaksi sen pääkaupungiksi. Kirkkovaltio ulottui koko Italian niemimaan poikki. Kun Italia vuonna 1865 yhdistyi, siihen liitettiin alusta lähtien myös Kirkkovaltiolle siihen saakka kuulunut osa Adrianmeren rannikosta, mutta Rooma ympäristöineen jäi vielä Kirkkovaltiolle. Mutta 20. syyskuuta 1870 Italia valloitti Rooman ja liitti sen alueisiinsa ja teki siitä pian pääkaupunkinsa. Tuolloin kaupunki oli ränsistynyt ja huonosti hoidettu, muutaman sadan tuhannen asukkaan kaupunki, joka oli selvästi jäänyt kehityksessä jälkeen pohjoisen teollisuuskeskuksista Milanosta ja Torinosta. Roomalla oli toisaalta tarjottavanaan antiikkinen menneisyys ja siihen yhdistetty Italian suuruus. Kaupungissa oli noin 200 000 asukasta ja huonossa kunnossa oleva perusrakenne. Muun muassa saniteettioloja alettiin kuitenkin määrätietoisesti kohentaa ja Tiberin tulvia torjua. Jo vuoteen 1881 mennessä väkiluku olikin kasvanut noin 50 000 hengellä.
Rooman tasavalta (1849)
Garibaldin johtamat Rooman puolustajat onnistuivat aluksi torjumaan ranskalaisten hyökkäyksen Janiculum-kukkulan luona. Toukokuussa Garibaldi sai lyötyä myös etelästä lähestyvän Ferdinand II:n armeijan Velletrissä. Rooman tasavallan edustajat onnistuivat voittamaan kahden kuukauden verran aikaa neuvottelemalla ranskalaisten kanssa, mutta sen jälkeen Ranskan joukot aloittivat uudelleen hyökkäyksensä kaupunkia vastaan. Garibaldi johti jälleen Rooman puolustusta, kun ranskalaiset kesäkuussa kävivät piirittämään kaupunkia. Rooman puolustus oli tuhoontuomittu, mutta urhoollinen vastarinta toimi myöhemmin "risorgimento"-liikkeen innoittajana. Hyödyttömältä näyttänyt vastarinta lopetettiin 1. heinäkuuta. Garibaldi ei hyväksynyt tappiota, joten hän murtautui tuhannen vapaaehtoisensa kanssa ulos Roomasta ja lähti marssimaan kohti Venetsiaa, auttaakseen sen puolustuksessa. Päästyään puolueettoman San Marinon pikkuvaltion alueelle hän jäi kuitenkin Itävallan armeijan saartamaksi ja joutui hajottamaan joukkonsa sekä pakenemaan kokonaan Italiasta.
Kansalliskokous hyväksyi pitkään valmistellun perustuslain 1. heinäkuuta ranskalaisten ollessa jo Rooman porteilla ja se julkistettiin keskipäivällä 3. heinäkuuta Rooman kaupungintalolla. Samana iltana ranskalaiset valtasivat kaupungin, ja lakkauttivat tasavallan. Englannin ja Yhdysvaltain konsulit auttoivat tasavallan johtajia pakenemaan väärillä passeilla ulkomaille. Mazzini lähti Roomasta heinäkuun puolivälissä ja palasi maanpakoon. Tasavallan kukistumisen jälkeen Pius IX nimitti kardinaaleista kootun komission hallitsemaan Roomaa omaan paluuseensa asti. Komissio kumosi kaikki tasavallan aikana tehdyt säädökset ja tukahdutti kaiken poliittisen radikalismin. Paavi palasi Roomaan huhtikuussa 1850 ranskalaisen varuskunnan turvaamana.