Osmanien valtakunta
Turkkilaiset nousivat Vähässä-Aasiassa, kun seldžukit vuonna 1071 kukistivat Manzikertin taistelussa Bysantin joukot. Heimon yksi haara perusti tämän jälkeen Rūmin sulttaanikunnan. Vuonna 1301 rum-seldžukkien soturiyhteisön johtaja Osman I (Uthmān) otti sulttaanin arvonimen ja julisti maan itsenäiseksi Ottomaanivaltioksi pääkaupunkinaan Söğüt. Murad I:n aikana osmanit valtasivat Edirnen, jonka jälkeen suurvisiiri Çandarlı Halil pašša loi valtakunnalle uuden armeijan janitsaarit.
Arabien valtakunta
Arabien valtakunta oli laaja valtakunta, jonka islaminuskoiset arabit perustivat Muhammadin jälkeisenä aikana 600-luvulla ja 700-luvun alussa valloitusretkillään. Laajimmillaan valta­kunta ulottui Espanjasta ja Etelä-Ranskasta Intian ja Kiinan rajoille saakka. Muhammadin seuraaja Omar I perusti arabien maailmanvallan valloittamalla Jerusalemin, minne rakennettu Kalliomoskeija oli yksi islamin pääpyhäköistä. Tämän jälkeen valloitukset suuntautuivat Mesopotamiaan, Persiaan ja Egyptiin. Umaijdien dynastia levitti islamia Eurooppaan asti, ja 800-luvulla muslimit hallitsivat nykyistä Espanjaa. Espanjan Córdoban itäinen vastine oli Bagdad, josta tuli Abbasidien kalifikunnan pääkaupunki ja joka toimi noin 500 vuotta islamilaisen orientin keskuksena.