Viikinkiaika Latviassa
Viikinkiaikana vuosina 800–1000 latvialaiset ja skandinaavit kohtasivat toisensa. Väinäjoki toimi hyvänä kauppareittinä viikingeille, ja sitä kutsuttiin myös "viikingeiltä kreikkalaisille" -nimityksellä. Skandinaavit tekivät ryöstöretkiä Latvian alueelle, mutta ryöstöt kohdistuivat enimmäkseen kuureihin ja semigalleihin. Vaikka viikinkien matkat Latviassa olivat väkivaltaisia, ne eivät koskaan aiheuttaneet suurempaa alistamista tai siirtomaiden perustamista alueelle. Skandinaavit, jotka olivat kulkeneet alueella, olivat enimmäkseen gotlantilaisia, ruotsalaisia ja tanskalaisia.
Kuurit
Viikinkiaikana Kuurinmaa oli alistettuna viikinkien veroherruuteen. Viikinkien lähdettyä alueen valloittivat liiviläiset, jotka muodostivat myöhemmin kuurien yläluokan. Varsinaisesti liiviläisiä asui Liivinrannalla ja baltteja sisämaassa ja länsirannikolla. Kuurit olivat läheisissä yhteyksissä Saarenmaan muinaismaakunnan kanssa, ja he harjoittivat näiden tapaan viikingeiltä opittua merirosvoilua. Snorre Sturlasonnin mukaan kuurit tekivät hävitysretkiä Tanskaan 1000-luvun puolivälissä. Lisäksi kuurilaisia oli muun muassa Sigtunan tuhonneiden joukkojen mukana. Kuurit hyökkäsivät erityisesti kirkkoihin, joista ryöstettiin esimerkiksi kirkonkellot ja muuta esineistöä.