Talonpoikaissota
Leviävä uskonpuhdistusliike aikaansai myös laajaa levottomuutta Saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueen talonpoikien keskuudessa. Talonpoikien liikehdintä oli merkittävää varsinkin siinä mielessä, että he muodostivat valtakunnan väestöstä kolme neljäsosaa. Jo aiemmin feodaaliruhtinaat olivat pyrkineet hallitsemiensa alueiden yhtenäistämiseen, mikä oli rajoittanut talonpoikien oikeuksia. Kapinointia ja liikehdintää oli nähtävillä paikallistasolla jo 1300-luvulla, mutta uskonpuhdistus ja Lutherin ajatukset kristityn vapaudesta toivat niihin uusia sävyjä. Vuosina 1524-1525 syntyi laajamittaista liikehdintää, joka sai pian vallankumouksellisia piirteitä. Liikehdintään liittyi myös aateliston ja porvariston edustajia.
Uskovien kaste
Suomalaisten pääasiallinen kastekäytäntö on lapsikaste, koska valtaosa väestöstä kuuluu luterilaiseen kirkkoon. Kristinuskon levittyä Suomeen se lienee pitkään ollut Suomessa yksinomainenkin. Hieman uskovienkastekäytäntöä Suomessa esiintyi viimeistään 1800-luvun loppupuolella, sillä baptismi levisi Suomeen 1850-luvulla ja Suomen ensimmäinen baptistiseurakunta perustettiin Luvialle vuonna 1870. Yksinomaan uskoon tulleiden henkilöiden kastamisen käytäntö, lapsikasteen saaneiden kastaminen toistamiseen sekä upoksissa käyttämisen pitäminen ainoana oikeana kasteen toimitustapana tulivat Suomessa yleisiksi helluntaiherätyksen levitessä maahan hieman ennen maan itsenäistymistä. Aluksi kirkkouskovaisten ja helluntailaisten välit olivat hyvin riitaiset, mutta viime sota-ajan jälkeen ekumeeniset lähentymispyrkimykset ovat lieventäneet vastakkainasettelua ja mahdollistaneet uskonyhteyden kokemisen ja varauksellisen yhteistyön erilaisen kastenäkemysksen omaavien uskovien välillä.