Sfinksi
Kreikkalaiset kuvasivat sfinksin yleensä naishahmoisena ja siivekkäänä. Heidän uskomuksensa mukaan sfinksi ryösti nuoria poikia ja oli läsnä verisissä taisteluissa. Joissakin taruissa sfinksi kyseli kreikkalaisilta sankareilta arvoituksia: jos ei tiennyt vastausta, sfinksi muutti onnettoman uhrinsa kiveksi. Kun joku tiesi vastauksen, kaikki vapautuivat loitsusta. Klassisella kreikkalaisella kaudella sfinksi inhimillistyi. Sen kasvot kuvattiin tyyninä ja kauniina ja sille veistettiin usein myös rinnat.
Kreikkalainen sfinksi oli huonon onnen ja tuhon demoni. Tunnetuimmassa sfinksimyytissä sfinksi kysyi ihmisiltä vastausta arvoitukseen ("Mikä olento liikkuu aamulla neljällä jalalla, päivällä kahdella, ja illalla kolmella jalalla?") ja kuristi kaikki jotka vastasivat väärin. Viimein kuitenkin Oidipus osasi vastata arvoitukseen oikein ("Ihminen."), jolloin sfinksi tappoi itsensä hyppäämällä rotkoon. Oidipusmyytin antiikinaikaisissa kuvituksissa sfinksi esiintyykin usein.
Symplegadit
Symplegadit – joissain teoksissa myös loukkurit – olivat kreikkalaisen mytologian mukaan kaksi Hellespontoksen salmessa sijaitsevaa liikkuvaa kalliota, jotka iskivät satunnaisin väliajoin toisiaan vasten. Iason ja argonautit olivat ensimmäiset purjehtijat, jotka onnistuivat Argo-laivallaan tuhoutumatta ohittamaan ne Fineuksen neuvojen avulla. Tämä oli käskenyt Iasonia päästämään kyyhkyn kun he lähestyisivät näitä saaria, ja jos kyyhky pääsisi kallioiden ohitse, heidän pitäisi soutaa kaikilla voimillaan perässä. Jos kyyhky murskautuisi, yritys olisi tuhoon tuomittu. Iason teki kuten häntä oli neuvottu, ja kyyhky sivuutti kalliot menettäen ainoastaan muutaman pyrstösulkansa. Nähtyään tämän argonautit soutivat minkä pystyivät, ja hekin pääsivät kallioiden välistä aluksen kärsiessä ainoastaan pieniä vaurioita peräänsä. Siitä lähtien kalliot ovat pysyneet paikoillaan.