Tarton rauha
Venäjän sisällissota jatkui vielä vuoden 1920 aikana, mutta bolševikkien voitto alkoi näyttää jo varmalta, joten Suomi ja Venäjän muut naapurivaltiot halusivat normalisoida suhteensa neuvostohallituksen kanssa. Ennen Suomea Viro oli jo solminut Neuvosto-Venäjän kanssa rauhansopimuksen Tartossa helmikuussa 1920, Latvia oman rauhansopimuksensa Riiassa kesäkuussa 1920 ja Liettua omansa heinäkuussa 1920 Moskovassa. Tarton rauhanneuvottelut osuivat lisäksi samaan aikaan Puolan ja Neuvosto-Venäjän sodan kanssa, mikä vaikutti epäsuorasti neuvottelujen kulkuun.
Liettuan–Neuvosto-Venäjän sota
Liettuan kansallisen hallituksen armeija oli huhtikuuhun 1919 mennessä kerännyt kokoon armeijan, jonka miesvahvuudeksi väitettiin 5 000–6 000 sotilasta. Liettualaisten hyökkäys pakotti puna-armeijan perääntymään kahdessa taistelussa helmikuussa Alytisin lähistöllä. Maaliskuussa liettualaiset sekä saksalaiset partisaanit ottivat haltuunsa Luoteis-Liettuan. Huhtikuussa liettualaiset etenivät kohti Vilnaa, mutta puolalaisten onnistui vallata se kommunisteilta ensin. 25. elokuuta liettualaiset joukot valtasivat viimeisen puna-armeijan miehittämän alueen Zarasain ja ajoivat punaiset Väinäjoen toiselle puolelle. Neuvosto-Venäjä tarjosi rauhanneuvotteluja Liettualle, Virolle ja Latvialle 11. syyskuuta 1919.