Gustaf Mauritz Armfelt
Armfelt menehtyi rintatautiin 19. elokuuta 1814 57-vuotiaana Tsarskoje Selossa Pietarin lähellä. Hänet on haudattu sukuhautaan Halikon kirkkoon, lähelle omistamaansa Joensuun (Åminne) kartanoa. Viimeisinä vuosinaan 1811–1814 hän kunnosti kartanon päärakennusta ehtimättä kuitenkaan asua siellä. Armfeltien suku omisti kartanon 1786–1925.
Armfelt
Suku polveutuu talonpoika Lars Erikssonista, joka asui Frösönissä Norjan Jämtlandissa. Hänen poikansa Erich Larsson (k. 1659), joka toimi Inkerinmaalla ensin luutnanttina, myöhemmin kapteeniluutnanttina ja komendanttina, aateloitiin vuonna 1648 nimellä Armfält, ja vuonna 1650 suku introdusoitiin ritarihuoneeseen numerolla 458. Hänen pojanpoikansa, kenraali Carl Gustaf Armfelt, ylennettiin vuonna 1731 vapaaherraksi, minkä vuoksi hänen jälkeläisensä introdusoitiin ritarihuoneeseen numerolla 213. Vuodesta 1818 lähtien suku on ollut myös Suomen ritarihuoneessa. Suomessa suvusta on myös kreivillinen haara, sillä keisari Aleksanteri I korotti Gustaf Mauritz Armfeltin kreivin arvoon vuonna 1812.