Feminiinijohdin
Joskus "-tar"-, "-tär"-pääte ei tarkoita vain naispuolisuutta vaan sitä, että kyse on sellaisen henkilön vaimosta, jota tarkoittavan sanan loppuun "-tar" tai "-tär" on lisätty. "Kuningatar" voi olla naispuolinen monarkki, mutta useimmiten kuninkaan puoliso. Kauppaneuvoksen vaimo on "kauppaneuvoksetar", mutta kauppaneuvoksen arvon saanut nainen on "kauppaneuvos". Tar-/tär-päätteellä johdetaan myös jossakin maassa tai jollakin paikkakunnalla asuvaa tai sieltä kotoisin olevaa naista tarkoittavia sanoja. Esimerkiksi "ranskatar" tarkoittaa ranskalaista naista ja "pariisitar" pariisilaista naista. Suometar on käytössä myös erittäin harvinaisena etunimenä.
Kuningataräiti
Kuninkaan ja kuningattaren vanhin poika tai tytär tavallisesti nousee valtaistuimelle kuninkaan kuollessa, usein uuden hallitsijan äidin ollessa elossa, jolloin tämä ei kuitenkaan enää omaa minkäänlaista virallista asemaa. Uuden kuninkaan mahdollinen puoliso on uusi kuningatar, mutta taas jos nainen seuraa hallitsevana kuningattarena, hän on yksinkertaisesi "kuningatar" (eikä hänen puolisoaan miltei koskaan kutsuta kuninkaaksi). Tulee siis huomata, että nimitys "kuningataräiti" voi viitata vain hallitsijan äitiin, joka on itsekin ollut kuningatar; kuningatarpuolison äitiä kutsutaan vain "kuningattaren äidiksi".