Munuainen
Aikuisen ihmisen munuaiset ovat pavunmuotoiset, noin 11 cm pitkät, 6 cm leveät, 3 cm paksut. Niiden yhteispaino on noin 300 g. Munuaisia ympäröivän sidekudoskotelon alla on kuorikerros, jonka sisäpuolella on ydinkerros. Ydin jakautuu 10-15 lohkoon, munuaispyramidiin, joiden leveä tyviosa on kuorikerrosta vasten ja kapea kärki (munuaisnysty) ulottuu munuaisaltaaseen. Munuaiset ovat koveria selkärankaan päin. Koverassa kohdassa on munuaisportti, joka liittää virtsajohtimen, munuaisvaltimon ja -laskimon munuaiseen.
Vihermittari
Vihermittarin muna on sukkulamainen, ja se kaventuu kohti kärkeä. Munan päässä on parikymmentä harjannetta. Aluksi munat ovat vihertäviä, mutta vanhemmiten ne muuttuvat punertavan tai tumman ruskeiksi ja yläosastaan kellertäviksi. Vihermittarin toukat ovat täysikasvuisina 28–30 millimetrin mittaisia. Niiden kyljet ovat vihertävän keltaiset, ja selän keskellä kulkee vaalean- tai purppuranpunainen viiva, joka voi olla myös katkonainen. Ruumiin ensimmäinen jaoke on venynyt kahdeksi pitkäksi, punertavan ruskeaksi sarveksi, jotka ulottuvat toukan pään yli. Myös vihreä pää on kaksijakoinen. Toukan perä on ruskea. Kotelo on väriltään kellanvalkoinen tai joskus vihertävä, selkäpuoleltaan se on toisinaan punertava. Kotelossa on lisäksi paksuhko musta keskiviiva ja pieniä rusehtavia pilkkuja. Siipien paikoissa on runsaasti mustia suonia. Kotelon peräkärki on pitkä, ja siinä on runsaasti pieniä, koukkupäisiä sukasia.