Roslagen
Historiallisesti nimeä käytettiin Ruotsissa koko Itämeren rannikosta kuin myös Mälarenin rannoista. Nimi juontuu erään teorian mukaan sanasta "Roden," jolla tarkoitettiin eräänlaista rannikon ruotulaitosta. Tämä merkitsi sitä, että jokainen tällainen "skeppslag" eli laivakunta oli velvollinen asettamaan tietyn määrän aluksia rannikon puolustamiseen vihollisen uhatessa mereltä. Nimessä Roslagen on siis yhdistetty sanat "Roden" ja "skeppslag". Monet historiantutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä että nimi Roslagen juontuu suomen- ja viron kielen Ruotsia tarkoittavista sanoista, tosin on myös väitetty suomen ja viron Ruotsia tarkoittaneiden sanojen juontuneen roslagen-sanasta. Myös muita selityksiä nimen synnylle on esitetty, mutta asiaan ei ole saatu varmuutta.
Ruotsin kulttuuri
Ruotsalainen kansanmusiikki oli suosittua pääasiassa maalaisväestön keskuudessa 1600-luvulta 1800-luvun lopulle saakka. Monet yhdistävät ruotsalaiseen kansanmusiikkiin pelimannimusiikin: tanssimusiikin, jota säestettiin usein viululla. Pelimannimusiikkiin kuuluvat erilaiset marssit sekä tanssirytmiin soitettavat polska, valssi, schottis, hambo ja polkka. Ruotsalainen klassinen musiikki, joka kehittyi aina 1600-luvulta eteenpäin, on tyyliltään länsimaista klassista musiikkia. Ruotsin tunnetuin barokkisäveltäjä on Johan Helmich Roman, jota kutsutaan ruotsalaisen musiikin isäksi. Franz Berwaldsin soittotaidot toivat hänelle hieman kunniaa hänen elinaikanaan. Ruotsalaisiin romantiikan ajan muusikoihin kuuluvat Hugo Alfvén, Wilhelm Peterson-Berger ja Wilhelm Stenhammar. Modernismia Ruotsissa edustaa muun muassa Hilding Rosenberg ja uusklassismia Lars-Erik Larsson.
Carl Michael Bellmania pidetään Ruotsin kansallisrunoilijana ja hän on vaikuttanut suuresti myöhempiin runoilijoihin. Bellman on innoittanut muun muassa Evert Taubea ja Cornelis Vreeswijkia. Ruotsi on synnyttänyt myös useita tunnettuja oopperalaulajia. ”Ruotsalainen satakieli” Jenny Lind konsertoi ympäri maailmaa 1850-luvulla. Sata vuotta myöhemmin Jussi Björling nousi maailmalla tunnetuksi nimeksi. Birgit Nilssonia voidaan kutsua maailmanluokan sopraanoksi. Eric Ericson lasketaan kansainvälisesti yhdeksi maailman parhaista kapellimestareista ja on vahva syy ruotsalaisen ”kuoromaailman” muodostumiseen.