Anders Björkqvist
Björkqvist syntyi Nousiaisissa Härjänsilmän talossa. Hänen isänsä oli kuudennusmies Antti Kreunpoika Härjänsilmä, joka julkaisi neljä virttä vuonna 1768. Antti-poika lähetettiin vuonna 1751 Turun katedraalikouluun. Koulutielle lähtiessään Antti Härjänsilmä otti nimekseen Anders Björkqvist, mikä ilmeisesti oli paikallisen vallesmannin nimi. Björkqvist tuli ylioppilaaksi vuonna 1760 ja sai pappisvihkimyksen vuonna 1765. Hän työskenteli ensin armovuoden saarnaajana Sauvossa ja Loimaalla. Vuonna 1768 hänet nimitettiin Sauvon pitäjänapulaiseksi. Vuonna 1780 hänet kutsuttiin Vehmaan kappalaiseksi, mitä virkaa hän hoiti kuolemaansa saakka. Vuosina 1800–1805 hän hoiti virkaatekevänä pitäjän kirkkoherran virkaa. Varapastorin arvonimen hän sai vuonna 1797. Postillaansa hän valmisteli kahdeksan vuotta. Lopulta "Uskon harjoitus Autuuteen" painettiin vuonna 1801. Sitä arvostetaan etenkin rukoilevaisuuden ja herännäisyyden piirissä.
Af Björksten
Suku on osa laajempaa Björksténin sivistyssukua, jonka kantaisä Erik Björkstén (Birckenstein) tuli Suomeen 1700-luvun alussa ratsuväkirykmentin upseeriksi, todistamattomien väitteiden mukaan Liivinmaalta. Hänen pojanpojan poikansa, talousosaston senaattori Bror Ulrik Björkstén (1795–1856) aateloitiin vuonna 1853 nimellä "af Björksten". Suku introdusoitiin Suomen ritarihuoneelle kaksi vuotta myöhemmin aatelisena sukuna numero 216. Bror Ulrik af Björkstenin veljenpoika, oikeusosaston senaattori Birger Johan Björkstén puolestaan aateloitiin vuonna 1896 nimellä "af Björkesten".