Immuunijärjestelmä
Oikein toimiessaan puolustusjärjestelmä tuhoaa valkosolujen vasta-aineiden avulla elimistöön tunkeutuneet taudinaiheuttajat. Puolustusjärjestelmä myös muistaa torjumansa taudinaiheuttajat erityisten "muistisolujen" avulla, minkä ansiosta aikaisemmin kohdattujen taudinaiheuttajien aiheuttamat tartunnat saadaan seuraavilla kerroilla torjuttua nopeammin ja torjuttuja taudinaiheuttajia vastaan kehittyy immuniteetti (ks. vesirokko). Myös rokotteet perustuvat muistisolujen toimintaan. Osa taudinaiheuttajista voi kiertää puolustusjärjestelmän muistin geenimuutosten avulla. Immuunijärjestelmä ei välttämättä tunnista aiemmin kohdatun taudinaiheuttajan, esimerkiksi viruksen tai bakteerin, muuntunutta muotoa samaksi taudiksi, ja tauti iskee uudelleen, kun elimistö altistuu tartunnalle (ks. influenssa). Joskus puolustusjärjestelmä saattaa myös hyökätä elimistön hyödyllisiä osia vastaan. Tällöin kyseessä on autoimmuunisairaus.
Syövän immuunihoito
Yksi immuunihoitomuodoista on T-soluterapia. T-solut ovat tärkeä osa immuunijärjestelmää, ja eri T-solutyyppien tehtävät vaihtelevat syöpäsolujen tunnistamisesta ja niiden tappamiseen. T-soluterapiassa potilaalta etsitään ne T-solut, jotka kykenevät parhaiten tuhoamaan syövän. Niitä kasvatetaan lisää laboratorio-oloissa niin, että saadaan miljardeja T-soluja ruiskutettavaksi takaisin potilaan elimistöön.