Gustaf Mauritz Armfelt
Armfelt menehtyi rintatautiin 19. elokuuta 1814 57-vuotiaana Tsarskoje Selossa Pietarin lähellä. Hänet on haudattu sukuhautaan Halikon kirkkoon, lähelle omistamaansa Joensuun (Åminne) kartanoa. Viimeisinä vuosinaan 1811–1814 hän kunnosti kartanon päärakennusta ehtimättä kuitenkaan asua siellä. Armfeltien suku omisti kartanon 1786–1925.
Albrekt Brandenburgilainen
Albrektin hallitijakausi Preussissa oli suuri menestys. Hän oli aktiivinen myös yleissaksalaisessa politiikassa: vuonna 1526 hän liittyi Torgaun liittoon, ja yhdessä protestanttien kanssa hän yritti kukistaa keisari Kaarle V:n sen jälkeen, kun Augsburgin uskonrauha vuonna 1548 oli solmittu. Albrekt myös perusti kouluja herttuakunnan kaikkiin kaupunkeihin, ja vuonna 1544 hän perusti Königsbergin yliopiston. Muutoinkin hän tuki kulttuuria ja taiteita. Valtakautensa lopulla Albrektin oli kuitenkin pakko korottaa veroja ja takavarikoida kirkolta loputkin maat, mikä sai talonpojat kapinomaan. Myös hovimiesten Johannes Funckin ja Paul Skalicin juonittelut saivat aikaan uskonnollisia ja poliittisia kiistoja. Viimeiset vuotensa Albrekt vietti käytännössä valtansa menettäneenä ja kuoli Tapiaussa 20. maaliskuuta 1568. Hänen poikansa Albrekt Fredrik seurasi häntä Preussin herttuana.