Veriveljien saaga
"Veriveljien saagasta" on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa ("Ólafs saga hins helga"). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.
Hákonarmál
Hákonarmál (”Haakonin laulu”) on viikinkiaikainen muinaisnorjankielinen runo, jonka laati norjalainen skaldirunoilija Eyvindr Skaldienturmelija (isl. "Eyvindr Finnsson skáldaspillir"). Ylistysruno on laadittu 960-luvulla kuningas Haakon Hyvän ("Hákon góði Aðalsteinsfóstri") kunniaksi Haakonin kuoltua Fitjarin taistelussa. "Hákonarmál" kuvaa taistelua sekä kuningas Haakonin vastaanottoa tuonpuoleisessa, Valhallassa. "Hákonarmál" on säilynyt osittain tai kokonaisena 21-säkeistöisenä runona useammassa lähteessä, kuten Snorri Sturlusonin Proosa-Eddassa sekä osana kuningassaagoja, kuten Fagrskinnassa ja Snorrin kuningassaagojen kokoelmassa Heimskringla. "Hákonarmál" on ilmestynyt Aale Tynnin suomentamana teoksessa "Snorri: Norjan kuningassaagat", I (Porvoo: Werner Söderström Osakeyhtiö 1960).