Venäjän maantiede
Läntinen Venäjä kuuluu pääasiassa Itä-Euroopan tasankoon, joka on maailman suurimpia alankoalueita. Se levittäytyy Venäjän länsirajalta Uralvuorille ja Pohjoiselta jäämereltä Kaukasukselle. Noin puolet alueesta on alankoa, ja korkein kohta sijaitsee Moskovan pohjoispuolella Valdain ylängöllä 343 metrissä. Moskovan eteläpuolella maastossa vuorottelevat jokilaaksot ja niitä erottavat kukkulat, kuten Keski-Venäjän ylänkö, joka erottaa Dneprin laakson Oka- ja Donjokien alueesta. Volgan itäpuolella leviää laaja Kaspian syvänkö, joka on matalimmillaan 25 metriä merenpinnan alapuolella. Itä-Euroopan tasanko ulottuu etelässä Kaukasuksen juurille. Vuorten harja muodostaa Venäjän rajan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Venäjän puolella on 5 642 metriä korkea Elbrus, joka on Euroopan korkein vuori.
Venäjän maantiede
Venäjän maantiede on maan suuren koon takia monipuolista. Venäjän pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa neliökilometriä, ja se onkin pinta-alaltaan maailman suurin valtio. Se käsittää ison osan Itä-Eurooppaa ja Pohjois-Aasiaa. Venäjän voidaan jakaa topografisesti matalaan länsiosaan ja vuoristoiseen itäosaan. Venäjään kuuluu monia laajoja yksittäisiä alueita, kuten maailman suurimpiin kuuluva alankoalue Itä-Euroopan tasanko ja Keski-Siperian ylänkö. Monet Venäjän pisimmistä joista sijaitsevat Siperiassa ja laskevat Pohjoiseen jäämereen, mutta Länsi-Venäjällä on Euroopan pisin joki Volga, joka laskee Kaspianmereen. Venäjän merkittävin järvi on syvä Baikaljärvi, jossa on peräti 20 prosenttia maailman sulasta makeasta vedestä.