Fagosytoosi
Elimistössä on kahdenlaisia syöjäsoluja. Neutrofiilit eli neutrofiiliset granulosyytit ehtivät nopeimmin infektioalueelle ja aloittavat mikrobien fagosytoosin. Monosyytit kypsyvät makrofageiksi siirryttyään kudoksiin. Makrofagit ovat suuria syöjäsoluja, joilla on tärkeä asema erityisesti pitkäaikaisissa infektioissa.
Valkosolu
Monosyytti erikoistuu siirtyessään verenkierrosta kudoksiin makrofagiksi, joka kuuluu syöjäsoluihin eli fagosyytteihin. Makrofagin tehtävä on tunnistaa pintansa reseptoreilla elimistölle vieras aine tai mikrobi, niellä se ja lopulta tappaa. Makrofageja on lähes kaikissa kudoksissa, mutta eniten niitä on pernassa, luuytimessä, imusolmukkeissa ja maksassa. Makrofagien määrä lisääntyy tulehduksissa ja infektioissa, ne toimivat sekä luontaisessa että opitussa immuniteetissa.