Neuvostoliitto
Alkuperäinen Neuvostoliitto käsitti Venäjän, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Transkaukasian neuvostotasavallat. Myöhemmin Venäjän SFNT:stä irrotettiin Kazahstanin ja Kirgiisien autonomiset neuvostotasavallat, joista tuli omia tasavaltojansa Neuvostoliiton sisällä. Vuonna 1925 Neuvostoliittoon liittyivät rauhanomaisesti Turkmenistan ja Uzbekistan, josta vuonna 1929 erotettiin Tadžikistan. Vuonna 1936 Transkaukasia jaettiin Armenian, Azerbaidžanin ja Gruusian tasavaltojen kesken. Vuonna 1940 perustettiin Itä-Karjalaan Karjalais-Suomalainen SNT, johon liitettiin osa Suomelta talvisodassa valloitetuista alueista. Se oli alkuun oma tasavaltansa, mutta se liitettiin 1956 Venäjän SFNT:aan ja alennettiin Karjalan autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi.
Karagandan alue
Alue muodostettiin 10. maaliskuuta 1932 päähallintopaikkanaan Petropavlovsk. 29. heinäkuuta 1936 siitä lohkaistiin Pohjois-Kazakstanin alue, jossa oli 25 piiriä. 3. elokuuta 1936 alkaen päähallintopaikaksi muutettiin Karaganda. Vuonna 1973 Karagandan alueesta lohkaistiin eteläosa ja muodostettiin Džezkazganskin alue, joka nykyisin vuoden 1997 rajoin yhdistettiin jälleen Karagandan alueeseen. Neuvostoaikoina Karakandan alueella toimi gulag-pakkotyöleiri, jonne päätyi myös suomalaisia sotavankeja.