Unkarilaiset riimut
On oletettu, että unkarilaisten esi-isät jo ennen maahantuloa 800-luvun lopulla omaksuivat riimukirjoituksen tai sen esimuodon turkkilaiskansoilta, joiden tiedetään käyttäneen vastaavantapaisia kirjaimistoja. Tähän viittaa myös se, että unkarin kielen sanat "ír "‘kirjoittaa’ ja "betű "‘kirjain’ ovat vanhoja turkkilaisia lainoja. Mitään kiistatonta arkeologista todistusaineistoa tästä ei ole, eikä myöskään varmuudella tiedetä, että historiallista székely rovásírás -kirjaimistoa olisi koskaan käytetty kaikkialla Unkarissa tai ylipäätään muualla kuin Transilvanian székely-heimon parissa. Mahdollisesti vanhin, kiistelty muistomerkki on vuoden 900 tienoilta ja käsittää vain neljä riimumerkkiä, joiden tulkinta on epävarma.
Pyhän Tapanin kirkko (Budapest)
Pyhää Oikeaa, Pyhän Tapanin kädeksi uskottua pyhäinjäännöstä, säilytetään kappelissa pääalttarin vasemmalla puolella. Pyhäinjäännöksen tunnettu historia alkaa vuodesta 1060, siis melko pian Tapani Pyhän kuoleman (1038) jälkeen, joten historiantutkijat eivät pidä mahdottomana, että se olisi aito. Joka tapauksessa se on Unkarin katolisen kirkon arvokkain pyhäinjäännös. Toinen pyhäinjäännös kirkossa on kuningatar Gisellan, Pyhän Tapanin vaimon ja Pyhän Imren äidin, sormiluu. Sitä säilytetään Pyhän Imren kappelissa kirkon oikealla seinustalla.