Viikinkiaika
Viikinkiajasta kertoviin suullisiin tarinoihin pohjautuva saagakirjallisuus syntyi Islannissa vasta vuosisatoja viikinkiajan päättymisen jälkeen. Saagat ovat tästä huolimatta paras viikinkien yhteiskuntaa ja kulttuuria kuvaava kirjallinen aineisto, vaikka monet niiden ajan- ja paikanmäärityksistä ovatkin epämääräisiä. Tietoa on säilynynyt myös kuninkaiden palkkaamien hovirunoilijoiden, skaldien, runoista.
Norna-Gestrin tarina
Norna-Gestrin tarina (isl. "Norna-Gests þáttr") on keskiaikainen islantilainen lyhytsaaga eli "þáttr", jonka alkuperäistä kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin muinaissaagoihin ja vanhaan germaaniseen sankariperinteeseen liittyvän sisältönsä perusteella tämän saagalajin vanhempiin edustajiin eli sankarisaagoihin (saks. "Heldensagas"), tai vaihtelevasti myös viikinkisaagoihin (saks. "Wikingersagas"). Tarinassa vanha, 300-vuotias mies nimeltä Norna-Gestr saapuu kuningas Olavi Tryggvenpojan luokse, viihdyttää hovia kertomalla tarinoita Skandinavian muinaisesta menneisyydestä sekä oman tarinansa siitä, miten hänen nornilta saamansa kynttilä, jonka palaessa loppuun Norna-Gestr kuolisi, on alkujaan sammutettu ja siksi taannut hänelle pitkän elämän. Olavi Tryggvenpojan luona Norna-Gestr vastaanottaa kristillisen kasteen ja antaa sitten kynttilänsä palaa loppuun."Norna-Gestrin tarinaa" ei ole suomennettu.
"Norna-Gestrin tarina" on todennäköisesti kirjoitettu 1300-luvun alkupuolella. Tarinan pääkäsikirjoitukset ovat AM 6 fol (1300-l. lopulta) sekä Flateyjarbók (n. 1390), joissa tarina esiintyy Olavi Tryggvenpojan saagan ("Óláfs saga Tryggvasonar") yhteydessä, sekä GkS 2845 4to (1400-l. lopulta). 
"Norna-Gestrin tarina" pohjautuu vanhalle sankaritarinoiden perinteelle ja sivuaa samoja sisältöjä, joita käsitellään muissa muinaissaagoissa, esimerkiksi "Ragnarr Karvahousun saagassa". Saagan kirjoittaja on oletettavasti käyttänyt lähteenään jotain Eddan sankarirunoutta sisältävää käsikirjoitusta ja esimerkiksi eddarunoja "Brynhildrin Helin-matka" (isl. "Helreið Brynhildar") ja "Reginnin runo" (isl. "Reginsmál"). Kirjoittaja on myös tuntenut Sigurðr Fáfnirinsurmasta (isl. "Fáfnisbani") kertovia runoja tai mahdollisesti nyt jo kadonneen Sigurðrista kertovan saagan (isl. *"Sigurðar saga") sekä Proosa-Eddan.