Eidsvollin kansalliskokous
Samaan aikaan Norjan käskynhaltijana toimi prinssi Kristian Frederik, Tanskan kuninkaan Fredrik VI:n serkku ja tätä edeltäneen kuningas Kristian VII:n velipuolen poika. Ystävänsä, norjalaisen liikemies ja virkamies Carsten Ankerin rohkaisemana hän pani alulle norjalaista vastarintaa estääkseen Ruotsin ylivaltaa alueella ja edistääkseen Tanskan ja Norjan mahdollista uudelleenyhdistymistä tulevaisuudessa. Fredrik VI oli heti rauhansopimuksen solmimisen jälkeen käynnistänyt ison operaation lähettääkseen viljaa kauan emämaastaan eristyksissä olleeseen Norjaan. Fredrik VI:n aloitteesta Kristian Frederik käynnisti myös maanlaajuisen propagandakampanjan Norjan itsenäisyyden puolesta sekä harrasti aktiivista diplomatiaa suurvaltoihin päin edistääkseen Norjan mahdollisimman suurta riippumattomuutta Ruotsista.
Ruotsin–Norjan sota (1814)
Tammikuussa 1814 kirjoitetussa Kielin sopimuksessa Tanska-Norjan kuninkaan Frederik VI:n täytyi luovuttaa Norja Ruotsille. Tämä johtui siitä, että Ranska, jonka liittolainen Tanska-Norja oli, kärsi tappion Napoleonin sodissa. Norja ei hyväksynyt sopimusta ja 26. heinäkuuta Ruotsi hyökkäsi Norjaan.