Lohja
Kustaa Vaasa antoi jo 1542 Eerik Flemingille luvan rautamalmin louhintaan, ja Ojamon rautakaivoksen sanotaankin olevan Suomen ensimmäinen. Rautaa tärkeämmäksi kaivannaiseksi osoittautui kuitenkin kalkkikivi, jota on kaivettu Lohjalla Ojamon avolouhoksen lisäksi Törmän ja Solhemin avolouhoksista, sekä myöhemmin Tytyrin kaivoksesta. Lohjalla on Tytyrin lisäksi sijainnut 1990-luvun laman aikana suljettu, vuonna 1897 perustettu Virkkalan kalkkitehdas. Kalkkikaivostoiminnan aloitti Petter Forsströmin luotsaama Lohjan Kalkkitehdas Oy, mutta vuonna 1992 toiminta myytiin nykyiselle Nordkalk Oyj:lle.
Paul Wahl &amp; Co
Wahl omisti Jyrkän rautaruukin (per. 1831) Sonkajärvellä jonka yhteydessä toimi 1890-luvulle saakka kankirauta- ja naulapajat. Ruukin tuottama rauta meni Wahlin Varkauden laitosten käyttöön. Jyrkän ruukki suljettiin kannattamattomana 1909 mutta se oli vielä toiminnassa 1915–1919 raudan hinnan noustua ensimmäisen maailmansodan aikana korkeaksi. Lisäksi Wahl osti 1874 Vieremältä 1829 perustetun Salahmin ruukin ja rakensi sen yhteyteen masuunin. Salahmin ruukki tuotti masuunissaan järvimalmista noin 1 000 tonnia takkirautaa vuodessa ja tämä tuotanto meni Wahlin Varkauden tehtaiden käyttöön. Salahmin ruukki lopetti toimintansa 1908. Wahl oli hankkinut 1882 itselleen Korkeakosken ruukin joka oli lopettanut toimintansa 1872. Tämän ruukin toimintaa ei käynnistetty kuitenkaan uudelleen.