Josef Bürckel
Bürckel oli kansallissosialistisen puolueen vuodesta 1925, ja entinen koulumestari tuli alueensa Gauleiteriksi 1934. 13. maaliskuuta 1938 Bürckel nimitettiin puolueen Anschluss ia suunnittelevaan siipeen (Itävallan liittäminen Saksaan). 23. huhtikuuta 1938 – 31. maaliskuuta 1940 hän työskenteli valtakunnankomissaarina Itävallassa, joka oli liitetty Saksaan. Hän johti ingraatiopoliitiikkaa ja osallistui Itävallan muuttamiseen Ostmarkiksi, joka oli poliittisesti ja taloudellisesti osa Saksaa. Bürckel palveli Wienin Gauleiterina ja kuvernöörinä 30. tammikuuta 1939 – 7. elokuuta 1940 ja työskenteli Saksaan yhdistämisen parissa sekä järjesti juutalaisvainoja ja heidän omaisuutensa takavarikointeja.
Blomberg–Fritsch-kriisi
Fritschin kollegat alkoivat tutkia tapausta omin päin, ja pian selvisi, että Otto Schmidtin kiristyksen kohteeksi joutunut mies oli todellisuudessa ollut ratsumestari von Frisch eikä suinkaan kenraali von Fritsch. Hermann Göring keskeytti 10. maaliskuuta pidetyn ensimmäisen sotaoikeuden istunnon, jossa von Fritschin siveettömyyssyytöksiä käsiteltiin, vedoten kiristyneeseen tilanteeseen Itävallan suunnalla – Anschluss eli Itävallan yhdistämisen Saksaan tapahtui 12. maaliskuuta. 18. maaliskuuta pidetyssä toisessa sotaoikeuden istunnossa Otto Schmidt peruutti aikaisemman tunnistuksensa ja sanoi, että Gestapo oli painostanut hänet väärään todistukseen. Fritsch vapautettiin kaikista syytteistä, ja hänestä tehtiin vanhan tykistörykmenttinsä kunniaeversti. Fritsch kaatui Puolan offensiivissa Varsovan lähellä Pragassa. Useiden todistajien mukaan Fritsch asettui tietoisesti kuolemanvaaraan vihollisen tulituksessa.