Evronit
Evronit ovat kooltaan hieman Disneyn sarjakuvissa seikkailevia ankkoja pidempiä. Ne muistuttavat ulkomuodoltaan paljolti ankkoja, mutta niiden ruumiinrakenne on atleettisempi. Evronien jalat ovat pitkät ja hoikat ja ylävartalo usein hieman eteenpäin kaartuva. Niillä on pitkä nokka, kuten Disney-sarjakuvien ankoilla, hampaat ja vaaleansiniset silmät joissa ei ole pupilleja. Evroneilla on violetti nahka, mutta heillä kastijärjestyksestä riippuen saattaa olla päällään erivärisiä pukuja. Korkeammassa asemassa olevien Evronien puvun väri voi olla musta tai punainen.
Evronit elävät muilta elämänmuodoilta varastetuilla tunne- ja aivoenergialla. Heillä on evronaseet, eli sädepyssyt, joiden avulla he voivat imeä tunteet pois elävältä olennolta osittain tai kokonaan, tehden uhreistaan tunteettomia orjia, säästöliekkejä. Evroneilla on harteillaan säiliöt, jonne imetty tunne-energia varastoituu. Säästöliekkien työkelpoisuus riippuu paljolti siitä, kuinka paljon tunteita ja älyä uhrilta on imetty. Tyystin tyhjästä säästöliekistä ei ole monimutkaisiin, pulmanratkaisua vaativiin töihin. Tällaisten säästöliekkien älykkyys ei riitä puhumiseen, mutta miedon säästöliekityksen saaneet uhrit osaavat vielä puhua. Säästöliekitys on mahdollista peruuttaa Xerbalaisten keksimillä palautuskammioilla. Evroneilla on kuitenkin käytössään tavallisen evronaseen lisäksi myös Evronvaac-käsittely, joka tyhjentää uhrin peruuttamattomasti.
Villakkaat
Useimmat villakaslajit ovat sukupuolidimorfisia eli koiraat ja naaraat eroavat ulkonäöltään toisistaan. Villakkaat ovat tyypillisesti vaatimattomia, ruskeita, harmaita, vaaleita tai kellertäviä yöperhosia. Siipien kuviointi on varsin vähäistä ja keskittyy etusiipiin, takasiipien ollessa tavallisesti tasaisen yksiväriset. Heimon lajien lepoasento on tyypillinen: pitkät ja tuuheakarvaiset eturaajat on ojennettu eteenpäin ja siivet ovat ruumiin sivuilla kattolaskuisesti, mutta leveästi alustaa vasten, mitä antaa eläimelle hyvin tunnusomaisen, kolmiomaisen muodon. Naaraat ovat ruumiinmuodoltaan poikkeuksetta koiraita rotevampia ja monissa lajiryhmissä joko tynkäsiipisiä tai kokonaan siivettömiä. Naaras kutsuu koiraita luokseen erittämiensä feromonien avulla. Heimon perhoslajien siipiväli vaihtelee 15–120 mm, mutta useimmat lajit ovat keskikokoisia, siipivälin jäädessä 30 ja 50 mm välille.