Feminiinijohdin
Joskus "-tar"-, "-tär"-pääte ei tarkoita vain naispuolisuutta vaan sitä, että kyse on sellaisen henkilön vaimosta, jota tarkoittavan sanan loppuun "-tar" tai "-tär" on lisätty. "Kuningatar" voi olla naispuolinen monarkki, mutta useimmiten kuninkaan puoliso. Kauppaneuvoksen vaimo on "kauppaneuvoksetar", mutta kauppaneuvoksen arvon saanut nainen on "kauppaneuvos". Tar-/tär-päätteellä johdetaan myös jossakin maassa tai jollakin paikkakunnalla asuvaa tai sieltä kotoisin olevaa naista tarkoittavia sanoja. Esimerkiksi "ranskatar" tarkoittaa ranskalaista naista ja "pariisitar" pariisilaista naista. Suometar on käytössä myös erittäin harvinaisena etunimenä.
Prinssipuoliso
Johtuen prinssipuolison alempiarvoisuudesta kuningatarpuolisoon nähden, häntä ei puhutella ""hänen majesteetikseen"". Prinssipuolisoa ei myöskään kruunata kruunajaisissa hallitsijapuolison kruunulla tai voidella pyhällä vedellä, toisin kuin kuningatar (olipa hallitsija tai hallitsijapuoliso), vaikka hänellä onkin osansa kruunajaisissa. Lisäksi prinssipuoliso saattaa valtiollisissa seremonioissa olla erilaisessa asemassa kuin kuningatar, joka usein nähdään samanarvoisena kuninkaan kanssa.