Australian eläimistö
Pussihukka oli Australian pussipedoista suurin ja pussihukkien ("Thylacinidae") heimon viimeinen laji. Viimeinen tunnettu pussihukka kuoli vankeudessa vuonna 1936. Nykyisin maailman suurin elävä pussipeto on pussiahma. Se on kooltaan pienen koiran kokoinen ja osaa myös metsästää, vaikka onkin pääasiassa raadonsyöjä. Pussiahma kuoli mantereelta sukupuuttoon 600 vuotta sitten ja elää nykyään ainoastaan Tasmaniassa. Pussinäätiä on neljä lajia, jotka ovat kaikki uhanalaisia. Muita "Dasyuridae"-heimon pussipetoja kutsutaan toisinaan pussihiiriksi, ja monet niistä painavat alle sata grammaa. Länsi-Australian aavikolla elää kaksi lajia pussikontiaisia. Ne ovat harvinaisia, sokeita ja korvattomia lihansyöjiä, jotka viettävät valtaosan ajasta maan alla. Pussikontiaisista tiedetäänkin hyvin vähän.
Poverty Point
Mississippin seudulla vallitsi arkaainen kulttuuri 10000–3000 radiohiilivuotta sitten, jakautuen vanhaan 10000–8000, keskimmäiseen 8000–5000 ja myöhäiseen 5000–3000 radiohiilivuotta sitten.
Poverty Pointia edeltäneitä kumpukomplekseja tehtiin luultavasti jo 7000 radiohiilivuotta sitten, jonka ikäinen Lousianne Monte Sano on. Paremmin on ajoitettu kolme pientä elliptistä kumpukehää Watson Brake, Saunders ja Frenchman's Bend, joista Watson Brake on näyttävinPauketat Loren 2005, s 90.. Ne ovat vuosilta 5600–5000 cal BP eli 3600–3000 kalenterivuotta eaa.. Viimeinen keskiarkaaisen kumpuryhmä oli Hadgepeth n. 5200–4500 cal BP. Keskiarkaaisissa kumpuryhmissä on parittaisia kumpuja, jopa 3–11 kumpua ja oli myös yksittäiskumpuja. Kummut olivat yleensä alle 6 m korkeita. Keskietelässä, Keskilännessä oli "simpukankuorikumpuarkaakinen" n. 7500–3000 radiohiilivuotta sitten alkaenPauketat Loren 2005, s 88. ja Floridassa sama kuoritunkiokumpujen kasvu 6000 eaa alkaen, mikä jatkui myöhemmin St. Johnsin perinteenä. Näitä simpukankuorikumpuja ei pidetä hautakumpuina joitain poikkeuksia lukuun ottamatta. Etelä-Atlantin rannikolla tehtiin simpukankuorikehiä n. 4500–3000 radiohiilivuotta sitten myöhäisarkaaisella kaudella.