Irakin–Iranin sota
Irakin–Iranin sota käytiin 22. syyskuuta 1980 – 20. elokuuta 1988. Irakin johtaja Saddam Hussein aloitti sodan Irania vastaan, koska hän halusi vallata vallankumouksen heikentämältä Iranilta Khūzestānin öljykenttiä ja Shatt al-Arabin vesiväylän.
Baathistinen Irak
Ajanjakso alkoi kun Ahmed Hassan al-Bakrin johtama Baath-puolue kaatoi presidentti Abdulrahman Arif hallinnon 17. heinäkuuta 1968. Poliitikko Saddam Husseinin valta kasvoi 1970-luvulla. Al-Bakrin kuoltua 1979, Husseinista tuli presidentti. Baathistinen Irak hyökkäsi Iraniin 1980, aloittaen Iranin-Irakin sodan. Konflikti päättyi 1988. Persianlahden sota alkoi 1990, kun Irak hyökkäsi Kuwaitiin. Sota päätyi Irakin tappioon ja perääntymiseen. YK asetti Irakille pakotteita sodan jälkeen. Maan taloustilanne heikkeni niiden takia. Syyskuun 11. päivän terroritekojen jälkeen Yhdysvallat aloitti terrorisminvastisen sodan ja liitti Irakin pahan akseliin. Yhdysvaltain johtama koalitio hyökkäsi Irakiin 20. maaliskuuta 2003. Saddam Husseinin hallinto kaatui vain kuukausi hyökkäyksen jälkeen.