Narvikin taistelu
Narvikin taistelut käytiin 9. huhtikuuta - 8. kesäkuuta 1940 Norjassa Narvikin sataman ja sen ympäristön hallinnasta Norjan valtauksen aikana toisessa maailmansodassa Saksan ja liittoutuneiden välillä. Ne voidaan jakaa Ofotfjordissa käytyihin kahteen meritaisteluun ja maalla käytyyn taisteluun kaupunkia ympäröivillä vuorilla. Syynä alueesta käytyihin taisteluihin oli Narvikiin Kiirunasta Ruotsista tuleva junarata ja satama, joka aina sulana mahdollisti ympärivuoden rautamalmin kuljetuksen edelleen.
Neretvan taistelu
Neretvan taistelu tai (Tapaus Valkoinen) oli toisessa maailmansodassa akselivaltojen ja Jugoslavian partisaanien välinen taistelu miehitetyssä Jugoslaviassa. Saksalaisjoukkojen jouduttua perääntymään Pohjois-Afrikassa vuonna 1942, Saksan sodanjohto pelkäsi liittoutuneiden maihinnousua Balkanille. Adolf Hitler määräsi Alexander Löhrin kukistamaan partisaaniesiintymät Jugoslaviassa. Suunnitelman tarkoituksena oli kukistaa partisaanien luoma Bihaćin tasavalta. Suunnitelma pantiin alulle 8. tammikuuta Löhrin tavattua Italian 2. armeijan komentajan Mario Roattan Zagrebissa. Kolmiosainen suunnitelma alkoi 20. tammikuuta 1943 ja taistelun aikana saksalaiset ja Četnikit hyökkäsivät partisaanien hallitsemiin Likan, Kordunin, Banijan, Cazinin, Grmečin, Drvarin, Glamočin, Livnon, Jajcen, ja Ključin kaupunkeihin. Partisaanit onnistuivat vetäytyessään valtaamaan Imotskin, Ljubuškin, Široki Brijegin, Prozorin ja Jablanican kaupungit italialaisilta. Partisaaniosastojen jäätyä mottiin Neretvan lähistölle heidän johtajansa Josip Broz Tito määräsi tuhoamaan joen ylittävät sillat perääntyessään. Taistelut päättyivät maaliskuussa 1943 akselivaltojen taktiseen voittoon partisaanien kärsiessä raskaita tappioita. Saksalaiset eivät kuitenkaan onnistuneet kukistamaan lopullisesti partisaaniesiintymiä Jugoslaviassa. Partisaanit jatkoivat vastarintaa saksalaisia ja Četnikeitä vastaan sodan loppuun saakka. Neretvan taistelusta tehtiin myöhemmin samanniminen elokuva vuonna 1969.