Kirkkokari
Perimätiedon mukaan talonpoika Lalli surmasi Piispa Henrikin tammikuussa 1156 Köyliönjärven jäällä. Läheisestä saaresta muodostui myöhemmin keskiajalla pyhiinvaelluspaikka, jonne viimeistään 1400-luvun alussa rakennettiin Köyliön ensimmäinen kirkko tai kappeli. Se oli käytössä ainakin sadan vuoden ajan. Kirkkokari oli Pyhän Henrikin tienä tunnetun pyhiinvaellusreitin alkuperäinen lähtöpaikka, josta suunnattiin kohti piispa Henrikin hautapaikkaa Nousiaisten kirkkoa. Myöhemmin reitiksi vakiintui Turun tuomiokirkosta Kokemäellä sijaitsevaan Pyhän Henrikin saarnahuoneeseen johtava kulkureittien yhdistelmä, joka kulki myös Kirkkokarin kautta. Pyhiinvaellusperinne jatkui uskonpuhdistuksesta huolimatta ainakin 1600-luvulle saakka, jolloin Kirkkokarin tuntumassa mantereen puolella järjestettiin myös vilkkaita markkinoita. Niiden yhteydessä saarella pidettiin säännöllisesti jumalanpalveluksia. Pyhiinvaellukset ja uhrilahjojen tuonti Kirkkokarille hiipuivat lopullisesti vasta 1700-luvun aikana.
Köyliönjärvi
Köyliönjärvi on erittäin rehevöitynyt maatalousalueen järvi. Tässä järviluokassa Köyliönjärvi luokitellaan laadultaan huonoksi järveksi. Järven käyttökelpoisuusluokitus on myös huono. Tilanne on syntynyt pääasiassa maanviljelyn kuormituksesta, sillä pellot ovat hyvin ravinnepitoisia. Myös kotitalouksien ja loma-asukkaiden hajakuormitus on suuri, sillä vain kolmasosa asukkaista kuuluu viemärijärjestelmän piiriin. Kankaanpäässä puhdistetut jätevedet lasketaan Köyliönjärveen, mutta sitten kun jätevedet pumpataan siirtoviemärillä Säkylään, poistuu tämäkin järven kuormittaja. Runsas ravinnekuormitus ei Köyliönjärvessä näy vesikasvillisuuden vaan leväkasvuston runsautena. Vesi on saven ja leväpopulaation vuoksi niin sameaa, ettei järvessä kasva pohjakasveja. Rantojen ruovikot, kellulehtiset kasvustot ja sarakasvustot ovat sen sijaan valtavat. Järven tilanne on siinä mielessä toivoton, että järven sedimenteistä kumpuaa veteen jatkuva sisäinen kuormitus. Siinä vaikuttaa sekin historiallinen kuormitus, joka on syntynyt esimerkiksi kalanviljelyn ja Säkylän Sokerijuurikastehtaitten päästöistä.