Livre (rahayksikkö)
Livre (ranskaa) on vanha ranskalainen rahayksikkö, joka polveutui karolingisen ajan rahapainosta "libra gallica." Yksi livre oli 20 souta. Toursin livre eli "livre tournois" oli rahayksikkönä Ranskassa vuoteen 1796, jolloin se korvattiin frangilla. 81 livre tournoisia vastasi 80 frangia. Pariisissa vuoteen 1667 lyöty ja Pohjois-Ranskassa käytössä ollut "livre parisis" vastasi 1 1/4 livre tournoista. Livre tournois sisälsi 1300-luvun alussa hopeaa 60 grammaa ja 1700-luvun alussa noin 5 grammaa.
Liiviläiset
Liivinkielisen kirjallisuuden kulta-aika oli 1920- ja 1930-luvuilla. Matteuksen evankeliumi oli käännetty itä- ja länsiliiviksi vuosina 1863 ja 1880, ja Lauri Kettunen ja Oskar Loorits julkaisivat vuosina 1921–1926 muutamia liivinkielisiä lukukirjoja. Tärkeimpiä liiviläisiä kirjallisia vaikuttajia oli Kōrli Stalte, jonka töihin kuuluivat muun muassa Uuden Testamentin ("Ūž" "testament") kääntäminen liiviksi sekä "Liiviläisten laulut" ("Livõd lõlõd") -runokokoelma. Toinen vaikuttaja oli runoilija Petõr Damberg, joka teki myös oppikirjan nimeltä "Lukukirja koulua ja kotia varten" ("Jemakiel lugdobrontoz skuol ja kuod pierast"). Se oli käytetyin yhteensä viidestä 1930-luvulla julkaistusta liivinkielisestä oppikirjasta, mutta se joutui latvialaisten viranomaisten sensuroinnin kohteeksi, koska se koettiin liian kansallismieliseksi. Vuonna 1964 tunnettu esperantisti Ints Čače sekä liiviläiset Petõr Damberg ja Hilda Grīva kirjoittivat liivi-latvia-esperanto-sanakirjan, joka sisälsi liivinkielisten sanojen lisäksi noin 300 liivinkielistä runoa 32 kirjoittajalta. Kirja julkaistiin 1982. Teosta kuitenkin arvosteltiin runojen huonosta laadusta ja kielestä. Vuonna 1998 julkaistiin liivinkielisten runojen suurkokoelma "Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska", joka voitti Latviassa runouspalkintoja. Edgar Vaalgamaa julkaisi vuonna 2001 kirjan "Valkoisen hiekan kansa", joka on yksi laajimmista liiviläisiä käsittelevistä teoksista.