Sfinksi
Sfinksi (kreikan sanasta Σφιγξ "sphinx", ’kuristaja’) on taiteessa ja mytologiassa kuvattu ihmispäinen leijona tai hirviö, jolla on joskus myös siivet. Ensimmäiset tunnetut sfinksiveistokset valmistettiin muinaisessa Egyptissä. Egyptiläinen sfinksi kuvasi yleensä faaraon tai muun tärkeän henkilön kasvoja, sekä leijonan ruumista, jolla pyrittiin korostamaan patsaan esittämän henkilön voimaa ja mahtia. Myöhemmin kreikkalaiset omaksuivat sfinksin osaksi tarustoaan. Heidän sfinksinsä oli yleensä naispuolinen. Sfinksejä löytyy myös Mykenen, Assyrian, Persian ja Foinikian kuvataiteesta ja kuvanveistosta.
Symplegadit
Symplegadit – joissain teoksissa myös loukkurit – olivat kreikkalaisen mytologian mukaan kaksi Hellespontoksen salmessa sijaitsevaa liikkuvaa kalliota, jotka iskivät satunnaisin väliajoin toisiaan vasten. Iason ja argonautit olivat ensimmäiset purjehtijat, jotka onnistuivat Argo-laivallaan tuhoutumatta ohittamaan ne Fineuksen neuvojen avulla. Tämä oli käskenyt Iasonia päästämään kyyhkyn kun he lähestyisivät näitä saaria, ja jos kyyhky pääsisi kallioiden ohitse, heidän pitäisi soutaa kaikilla voimillaan perässä. Jos kyyhky murskautuisi, yritys olisi tuhoon tuomittu. Iason teki kuten häntä oli neuvottu, ja kyyhky sivuutti kalliot menettäen ainoastaan muutaman pyrstösulkansa. Nähtyään tämän argonautit soutivat minkä pystyivät, ja hekin pääsivät kallioiden välistä aluksen kärsiessä ainoastaan pieniä vaurioita peräänsä. Siitä lähtien kalliot ovat pysyneet paikoillaan.