Saksalainen ritarikunta
Euroopan maalliset hallitsijat käyttivät ritarikuntia sotilaallisiin tarpeisiinsa pakanoiksi katsottuja vihollisia vastaan. Unkarin kuningas käytti Saksalaista ritarikuntaa puolustamaan Transilvaniaa vuosina 1221–1225 kumaaneita vastaan ja ajoi ritarikunnan alueelta pois sen tultua tarpeettomaksi, vaikka ritarikunta oli rakentanut alueelle viisi linnaa. Kun puolalainen herttua Konrad halusi käyttää ritarikuntaa pakanallisia preussilaisia vastaan, vaati ritarikunta Transilvanian kokemuksesta viisastuneena valloittamilleen alueille autonomiaa.
Valtakunnansääty
Valtakunnansäätyjen tuli osallistua valtiopäiville ja antaa miehiä maan sotajoukkoihin. Heidän tuli myös maksaa ne verot, joita valtiopäivät säätivät. Valtiopäivät muodostui kolmesta kollegiosta, joista ensimmäisen muodostivat vaaliruhtinaat, toisen ruhtinaat ja kolmannen valtakunnankaupungit. Valtakunnansäädyt menettivät merkityksensä Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan hajotessa 1806.