Uusi aika
Tieteellinen vallankumous (myös "tieteen" tai "luonnontieteiden vallankumous") on tieteenhistoriassa käytetty nimitys 1500–1700-lukujen väliselle luonnontieteiden kehityksille. Tieteellisen vallankumouksen aikana käytettiin tiedon hankinnassa kokeellisia menetelmiä. Luonnonilmiöitä pyrittiin kuvaamaan mahdollisimman tarkasti matemaattisin keinoin. 1500–1700-lukujen kehityksen ansiosta eurooppalaisen tieteen taso ohitti muun maailman. Aiemmin kiinalaisten ja islamilainen maailma oli Eurooppaa edellä.
Kolmas teollinen vallankumous
Kolmas teollinen vallankumous tarkoittaa taloushistoriassa 1900-luvun lopulla alkanutta kehitystä, jossa teollisuus laajeni Tyynenmeren alueella, alkaen Japanista ja Yhdysvaltaltain länsirannikosta ja muuttui Kiinan ja sen ympäristön nopeaksi teollistumiseksi ja kilpailuksi atlantisen talouden kanssa. Tärkeimpänä muutosta ajavana teknisenä innovaationa on mikroelektroniikka ja tietokoneet, minkä vuoksi kehityksestä käytetään myös nimitystä digitaalinen vallankumous. Ensimmäisessä teollisessa vallankumouksessa ihmiskunta otti käyttöön fossiiliset polttoaineet ja pystyi niiden avulla muokkaan maapalloa ennennäkemättömän laajasti ja elättämään väestöräjähdyksessä moninkertaistuneen väestön. Fossiiliset polttoaineet ovat myös aiheuttaneen Ilmaston lämpenemisen. Näiden ongelmien ratkaisemiseksi tapahtuvasta taloudellisesta ja teknisestä kehityksestä käytetään myös ilmaisua "kolmas teollinen vallankumous", kuten esimerkiksi Jeremy Rifkin tätä muutosta käsittelevän kirjansa nimessä.