Muhammad Ali Jinnah
Erotessaan Intian kongressipuolueesta vuonna 1920 Jinnah esitti profeetallisen ennustuksen, että Gandhin taistelukeinot johtaisivat hindujen ja muslimien jakoon erillisiksi yhteisöiksi. Tultuaan Muslimiliiton johtajaksi Jinnah vedettiin mukaan kongressin kannattajien ja brittien kannattajien väliseen kamppailuun. Vuonna 1927 Jinnah aloitti hindu- ja muslimijohtajien väliset neuvottelut, jotka koskivat tulevaa perustuslakia. Samaan aikaan käytiin taistelua Simonin komissiota vastaan. Se oli Sir John Simonin johtama seitsemästä Britannian parlamentin jäsenestä koostunut komissio, joka oli lähetetty Intiaan tekemään uutta perustuslaillista uudistusta. Nehru kannatti uudelle Intian dominiolle federalistista mallia, jossa kuitenkin paikallistason valta olisi viime kädessä sidottu Intian keskushallintoon. Jinnah ja Muslimiliitto taas halusivat enemmän valtaa, ja muun muassa vaalipiirit olisi pitänyt jakaa vähemmistöjen mukaan. Nehrun Intian kokonaisuutta korostava ja vähemmistöt vähemmän huomiolle jättänyt ehdotus ei ollut muslimeille suosiollinen. Vaikka Koillis- ja Luoteis-Intiassa muslimit olivat enemmistöasemassa, olisivat he aina vähemmistö koko Intian keskushallinnossa. Kompromissiehdotukseksi Jinnah julkaisi 28. maaliskuuta 1929 14 kohdan ohjelman ("14 points of Mr. Jinnah"), joka pyrki takaamaan muslimien oikeudet uudessa itsehallinnollisessa Intiassa.
Jaysh Rijal al-Tariqa al-Naqshbandia
Jaysh Rijal al-Tariqa al-Naqshbandia on saanut nimensä 1300-luvulla syntyneestä naqshbandi-suufilaisuudesta. Suufilaisuudella on ollut maine rauhallisena ja politiikkaan sotkeutumattomana islamin suuntauksena ja tästä syystä sitä suvaittiin Irakissa Saddam Husseinin valtakaudella. 1970-1980-luvulla liikkeen yhdeksi suojelijoista nousi Irakin armeijan sotilaskomentaja Izzat Ibrahim al-Duri, joka loi yhteydet naqshbandi-liikkeen ja Irakin hallitsevan Baath-puolueen välille Irakin–Iranin sodan aikana. JRTN perustettiin virallisesti vuonna 2006 Baath-puolueen sisäisen hajaantumisen seurauksena sen jälkeen, kun Saddam Hussein teloitettiin. Järjestö toimi naqshbandi-liikkeen seuraajien suojelijana ääriliikkeitä kuten Irakin al-Qaidaa vastaan. Järjestö myös hylkäsi Irakin al-Qaidan tavan taistella Irakia miehittäneitä koalition joukkoja vastaan katsoen sen johtaneen liian monen irakilaisen kuolemaan. JRTN ryhtyikin taistelemaan koalition joukkoja vastaan itsenäisesti. Koalition joukkojen vetäytyessä vuonna 2011 järjestö vaihtoi pääkohteeksensa Nuri al-Malikin johtaman Irakin hallituksen. Isis-järjestön ottaessa haltuunsa Pohjois-Irakin monet JRTN:n jäsenistä auttoivat sitä suorittamaan haltuunottonsa käyttämällä omaa sotilasasiantuntemustaan ja paikallisia yhteyksiä. Järjestö ei kuitenkaan tue Isisin ajamaa islamilaista kalifaattimallia. Huhtikuussa 2015 Irakin viranomaiset uutisoivat järjestön johtaja al-Durin kuolleen taisteluissa Bagdadin pohjoispuolella. Al-Durin tukijat kiistivät uutisen.