Unkarilaiset riimut
On oletettu, että unkarilaisten esi-isät jo ennen maahantuloa 800-luvun lopulla omaksuivat riimukirjoituksen tai sen esimuodon turkkilaiskansoilta, joiden tiedetään käyttäneen vastaavantapaisia kirjaimistoja. Tähän viittaa myös se, että unkarin kielen sanat "ír "‘kirjoittaa’ ja "betű "‘kirjain’ ovat vanhoja turkkilaisia lainoja. Mitään kiistatonta arkeologista todistusaineistoa tästä ei ole, eikä myöskään varmuudella tiedetä, että historiallista székely rovásírás -kirjaimistoa olisi koskaan käytetty kaikkialla Unkarissa tai ylipäätään muualla kuin Transilvanian székely-heimon parissa. Mahdollisesti vanhin, kiistelty muistomerkki on vuoden 900 tienoilta ja käsittää vain neljä riimumerkkiä, joiden tulkinta on epävarma.
Reunuskirves
Nykyisissä Romaniassa ja Bulgariassa Tonavan alajuoksulla sekä Prutin ja Dnesterin varsilla, ja Karpaattien länsipuolella Unkarissa, Slovakiassa ja Tsekeissä, käytettiin kuparikirveitä piikirveiden rinnalla 4500–3800 eaa. Balkanin niemimaalla ja Mustameren länsirannoilla on löytynyt 3000–2500 eaa. ajoitettu kätkö, missä oli vielä ohuita kuparisia reunuskirveen teriä. Romanian ympäristön pronssikausi alkoi Ezeron kulttuurissa 2500–2200 eaa., jolloin kaikki valmistus siirtyi käyttämään pronssia.