Veriveljien saaga
"Veriveljien saagasta" on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa ("Ólafs saga hins helga"). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.
Kvenland
• "Íslendingabók" (700-900-luvuilla) • "Ynglingatal" (800-luvun loppupuolella) • "Beowulf" (700-luvulta 1000-luvun alulle) • "Poetic Edda" (c. 800–1000) • "Nestorin kronikka" (1095) • "Historia Norvegiæ" (1100-luvun loppupuolella) • "Skáldskaparmál" (n. 1220) • "Orkneylaisten saaga" (n. 1230) • "Hyndluljóð" (1200-luvulla) • "Gesta Danorum" (aloitettu n. 1185, valmistunut n. 1216) • "Ynglinga saga" (kirjoittanut Snorri Sturluson n. 1225) • "Hversu Noregr byggðist" (vanhin säilynyt transkriptio vuodelta 1387) • "Ættartölur" ("genealogia", "sukututkimus") (1387), liitännäisosa tekstille "Hversu Noregr byggðist".