Toinen maailmansota
Saksan itärintaman sota tunnettiin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä nimellä suuri isänmaallinen sota. Saksa aloitti hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Saksan liittolaisina sotaa kävivät Romania, Unkari ja Italia. Myös Suomi kävi jatkosotaa Neuvostoliittoa vastaan, antoi Saksalle luvan hyökätä Pohjois-Suomesta ja sai sotamateriaaleja Saksalta. Virallisen linjauksensa mukaan Suomi kuitenkin kävi erillistä sotaa eikä ollut Saksan liittolainen. Saksan tarkoituksena oli vallata Neuvostoliiton Euroopan puoleinen osa Astrahanin-Arkangelin linjalle asti. Hyökkäyksen alkuvaihe sujui hyvin ja paljon puna-armeijan joukkoja joutui vangeiksi. Saksan joukot saartoivat Leningradin ja etenivät lähelle Moskovaa, mutta eivät pystyneet valloittamaan kaupunkia ja talven 1941–1942 aikana puna-armeija pystyi lukuisiin vastahyökkäyksiin.
Romanian 4. armeija
Vuonna 1942 Saksa painosti Romaniaa avustamaan itärintamalla, vaikka tuolloin oli saavutettu jo sille ennalta asetetut tavoitteet. Operaatio Sinisen aikana Romanian VI armeijakunta alistettiin Saksan 4. panssariarmeijalle. Elokuussa 1942 armeijakunta taisteli Stalingradin eteläpuolella ja syyskuussa se sai puolustettavakseen eteläsiiven. Myöhemmin alueelle saapui myös Romanian VII armeijakunta.