Irlannin tasavaltalaisarmeija
Irlannin tasavaltalaisarmeija eli IRA (tulee englanninkielisestä nimestä "Irish Republican Army") on irlantilaisten nationalistien terroristijärjestö, joka vuodesta 1920 taisteli brittejä vastaan Irlannin itsehallinnon tai itsenäisyyden puolesta. Vuoden 1922 jälkeen se jatkoi toimintaansa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvassa Pohjois-Irlannissa Irlannin itsehallinnon tultua hyväksytyksi. IRA on historiansa aikana jakautunut monta kertaa. Nykyinen "uusi IRA" on 1960-luvulla voimistunut "vanhan IRA:n" seuraaja. Vuodesta 2005 alkaen järjestö on pidättäytynyt aseellisesta toiminnasta ja on riisunut aseistustaan.
Pohjois-Irlannin levottomuudet
Kesäkuun alussa 1970 sattui Falls Curfewiksi kutsuttu välikohtaus, jossa protestanttinuoret ensin heittelivät aseita etsiviä brittisotilaita mm. kivillä. Pieni välikohtaus laajeni mellakaksi. Virallisen IRA:n aktivistit alkoivat heitellä sotilaita omatekoisilla käsikranaateilla. Pian oli käynnissä tulitaisteluja brittisotilaiden ja noin 60–90 Virallisen IRA:n jäsenen välillä. Armeija jatkoi CS-kaasukanisterien ampumista. Kanistereita meni kattojen ja ikkunoiden läpi taloihin. Siviilit alkoivat poistua alueelta. Armeija saartoi noin neljän tunnin taistelun jälkeen 3 000 asunnon alueen pidätyksiä varten. Mellakka ja ammuskelu jatkui vielä tunteja ja viimeiset laukaukset ammuttiin seuraavana aamuna. Armeija tutki noin tuhat kotia ja tappoi neljä siviiliä koko operaation aikana. 60 siviiliä ja 15 sotilasta vammautui. Falls Curfewin välikohtaus huononsi tuntuvasti katolisen työväenluokan ja brittiarmeijan välejä, eikä armeija ollut enää puolueeton. Niinpä IRA lisäsi kannatustaan työväenluokan parissa. Toisaalta välikohtaus ajoi Väliaikaisen ja Virallisen IRA:n riitoihin. Virallinen IRA syytti Väliaikaista IRA:ta tulitaistelun aloittamisesta ja Virallisen IRA:n jättämisestä armeijan joukkojen hyökkäyksen kohteeksi. Seuraavana vuonna kilpailevat IRA:t kostivat toisilleen asein.