Quebec
Aluetta sävyttää voimakas kanadanranskalainen kulttuuri, ja noin 80 prosenttia provinssin väestöstä puhuu ranskaa äidinkielenään. Quebec on myös ranskalaisen Amerikan kulttuurin keskusalue.
Quebecin kanadanranskalainen kulttuuri on perua Ranskan siirtomaa-ajalta 1600- ja 1700-luvuilla. Alueen väestöstä 82 prosenttia puhuu äidinkielenään ranskaa, joten ranskalaisuudella on vahva vaikutus alueella. Tämä on näkynyt muun muassa pyrkimyksinä erota muusta Kanadasta. 1960-luvulla terroristiryhmä "Front de libération du Québec" ajoi tätä vuosikymmenen pituisella terrorikampanjalla. Quebecin itsenäisyydestä järjestettiin ensimmäisen kerran kansanäänestys 1980. Toinen eroamisesta järjestetty kansanäänestys 30. lokakuuta 1995 hylkäsi eroamisen Kanadasta pienellä erolla. (50,6 % ei, 49,4 % kyllä).
Picardin kieli
Picardin kieli kuuluu romaanisiin kieliin, d'oïl-kielten ryhmään, ja se on hyvin läheistä sukua ranskan kielelle. Kieltä puhutaan kahdella alueella Ranskassa – Nord-Pas-de-Calais’ssa ja Picardiessa – sekä Vallonian alueella Belgiassa, jossa puhutaan myös vallonian kieltä. Picardin kielen omakielinen nimi on "Picard", mutta Nord-Pas-de-Calais’n alueella kieli tunnetaan paremmin nimellä "ch'ti" tai "ch'timi". Valenciennesin ja Lillen alueilla siitä käytetään nimitystä "rouchi" (rushi). On myös käytetty nimitystä pohjoinen (picardilainen) patua. Keskiajalla, kun ranskan kirjakieli perustui Pariisin alueen murteeseen, picardin kielellä oli oma kirjakieli ja se oli yleinen ja arvostettu kieli ​​Pohjois-Ranskassa. Nykyisin picardin kielen käyttöala on kaventunut, koska Ranskan hallituksen kielipolitiikka pyrkii yhdenmukaistamaan kieltä. Ranskan hallitus pitää picardin kieltä murteena, ja kieltä käytetään Pohjois-Ranskassa pienellä alueella lähinnä puhekielenä.