Gordianus I
Gordianus I syntyi noin vuonna 159. Hänen varhaisesta elämästään ei tiedetä paljoa, mutta epätavallinen "cognomen" "Gordianus" viittaa siihen, että hänen sukunsa olisi ollut kotoisin Vähästä-Aasiasta, ehkä Gordionin kaupungista. Suku oli rikas mutta ei luultavasti kuulunut Rooman senaattorisäädyn eliittiin. Gordianuksen "praenomen" "Marcus" ja "nomen" "Antonius" taas viittaavat siihen, että hänen sukunsa olisi saanut Rooman kansalaisuuden Marcus Antoniukselta. Tiedetään, että eräs Sempronia Romana -niminen nainen, joka oli virkamies Sempronius Aquilan tytär, teetti Ankaraan piirtokirjoituksen kuolleen ja tuntemattomaksi jääneen miehensä muistoksi. Piirtokirjoituksen tarkkaa päivämäärää ei tiedetä, mutta naisen nimi viittaisi siihen, että hän olisi ollut Gordianuksen sukulainen, ehkä äiti tai isoäiti. Gordianuksella oli myös ainakin kaksi lasta: Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus, eli Gordianus II, ja tytär, joka oli Gordianus III:n äiti. "Historia Augustan" mukaan tyttären nimi oli Maecia Faustina ja Gordianuksella olisi ollut vielä toinenkin poika, mutta ei ole löytynyt todisteita, jotka tukisivat näitä väitteitä.
Mirdat I
Kaksi Armazista esiin kaivettua kirjoitusta, joista toinen on kaksikielinen arameaksi ja kreikaksi kirjoitettu ja toinen kreikankielinen, kertovat Mithridateen (Mirdatin) olleen "suuren kuningas" Pharasmaneen (Parsmanin) poika. Kirjoituksen Pharasmanes on ilmeisesti sama henkilö kuin Iberian hallitsija Pharasmanes, josta Tacitus kertoo teoksessaan "Annales". Kreikankielinen piirtokirjoitus kutsuu Mithridatesta "caesareiden ystäväksi" ja "Roomaa rakastavien iberialaisten" kuninkaaksi. Siinä kerrotaan myös, että Rooman keisari Vespasianus linnoitti Armazin Iberian kuninkaan puolesta vuonna 75.
Keskiaikaiset georgialaiset kronikat eivät mainitse Mithridatesta. Ne kertovat sen sijaan Kartamin (Kardzam) ja Bartomin (Bratman) yhteishallinnosta, samaan aikaan kun Vespasianuksen aiheuttama Jerusalemin tuho vuonna 70 toi Iberiaan juutalaisia pakolaisia. Kronikoiden mukaan heitä seurasivat heidän poikansa Parsman ja Kaos ja pojanpoikansa Azork ja Armazel. Useat nykytutkijat, kuten Cyril Toumanoff, pitävät Iberian diarkiaa puhtaana legendana ja "epämuodostuneena muistona Mithridates I:n historiallisesta hallituskaudesta". Kuningaspareista professori Giorgi Melikišvili on pitänyt "Azorkia" Mithridateen mahdollisena paikallisena nimenä ja "Armazelia" maantieteellisenä epiteettinä, joka georgiaksi tarkoittaa "Armazista".