Korruptio
Vaikka korruptio onkin yleisesti ottaen haitallista, sitä on vaikea saada katoamaan, sillä se tarjoaa välittömiä hyötyjä siihen osallistuville. Virkamies saa lahjuksia vastaan ottamalla palkanlisää. Poliitikko saa lahjusten avulla lisätuloja, joita hän voi käyttää esimerkiksi vaalikampanjansa rahoitukseen. Yrityksen kannattaa joissain maissa ja joillain aloilla maksaa ja jopa aktiivisesti tarjota lahjuksia, sillä muutkin yritykset tekevät niin, ja tarjouskilpailun voi voittaa vain lahjomalla. Lahjusten maksamisen tuoma hyöty lisäksi yleensä ylittää kiinnijäämistä seuraavien sakkojen aiheuttaman haitan. Yritykset eivät pysty yksissä tuumin kieltäytymään lahjonnasta, sillä yhteinen sopimus sotisi yksittäisen yrityksen etuja vastaan vaikka se olisikin yhteiseltä kannalta edullinen. Tavalliset kansalaiset vastustavat korruptiota mutta joutuvat maksamaan virkakunnalle lahjuksia saadakseen välttämättömiä julkispalveluja.
Korruptio
Useat poliittiset johtajat ovat toteuttaneet maissaan korruptionvastaisia kampanjoita. Georgian presidentti vuodesta 2004 alkaen Mikheil Saakašvili muun muassa erotti suurimman osan maan korruptoituneesta poliisikunnasta. Saakašvilin toimenpiteiden seurauksena Georgian sijoitus Transparency Internationalin maavertailussa nousi 11 vuodessa sijalta 133 sijalle 50 vuonna 2014. Singaporen nykyinen puhtaus korruptiosta on seurausta pääministeri Lee Kuan Yewin määräämästä nollatoleranssista korruption suhteen. Kiinassa toteutettiin useisiin pidätyksiin johtanut korruptioisku maan johtaja Xi Jinpingin johdolla vuonna 2012. Saudi-Arabiassa toteutettiin kruununprinssi Muhammad bin Salmanin johdolla vuosina 2017–2019 suuri korruption vastainen operaatio, jossa hallituksen mukaan saatiin takaisin 92 miljardia euroa.