Suomen sisällissota
Suomen sisällissota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja sitä vastaan kapinoineen Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 15. toukokuuta 1918. Senaatin asevoimina olivat valkoiset joukot ja kansanvaltuuskunnan joukkoina Suomen Punainen Kaarti eli punaiset. Saksan keisarikunnan armeija tuki valkoisia valtaamalla Helsingin, Lahden ja muita eteläsuomalaisia kaupunkeja. Neuvosto-Venäjä tuki punaisia lahjoittamalla heille aseita.
Sarajevon piiritys
Sisällissodan alkamispäivänä pidetään yleisesti viidettä huhtikuuta, itsenäisyyden julistuspäivää, jolloin sota oli alkanut Bijeljinassa. Tällöin järjestettyjen suurten rauhanmarssien aikana äärimielisten serbien sala-ampujat tulittivat väkijoukkoa, jossa oli serbejä, muslimeja ja kroaatteja. Serbiarmeija oli alkanut siirtyä Sarajevon ympärille jo kuukausia ennen sodan syttymistä. Jugoslavian kansallinen armeija JNA aloitti liikekannallepanot ja tykistön kuljetukset Sarajevoa ympäröiville kukkuloille. Huhtikuussa vuonna 1992 Bosnian hallitus vaati jugoslavialaisia joukkoja vetäytymään. Milošević vastasi suostumalla vetämään pois ne miehet, jotka eivät olleet Bosnian kansalaisia. Näiden osuus armeijan miesvahvuudesta oli merkityksetön.