Ernest Rutherford
McGill yliopistossa olonsa aikana Rutherford otti laboratorioonsa yhä useampia tutkijaopiskelijoita, mukaan lukien naisia joita tuohon aikaan opiskeli yliopistossa vain muutamia. Hän oli kysytty puhuja ja lehtiartikkeleiden kirjoittaja. Hänet valittiin vuonna 1900 Kanadan ja 1903 Lontoon Royal of Society jäseneksi. Hän kirjoitti tällä kaudella myös tärkeimpiä radioaktiivisuuden oppikirjoja. Hänen ensimmäisen kirjansa Radioactivity julkaistiin vuonna 1904. Hänelle myönnettiin apurahoja, hän sai mitaleita ja paljon työtarjouksia. Myöhemmin vuonna 1908 hän sain Nobelin kemian palkinnon tutkimuksistaan alkuaineiden hajoamisesta sekä radioaktiivisten aineiden kemiallisista tuloksistaan. Hämmentynyt Rutherford usein kertoi ystävilleen, että nopein muutos minkä hän tiesi, oli hänen siirtyminen fyysikosta kemistiksi.
Richard Arkwright
Richard Arkwright (23. joulukuuta 1732 – 3. elokuuta 1792) oli keksijä ja yrittäjä, josta tuli yksi teollisen vallankumouksen keskeisistä hahmoista. Hän kehitti kehruukoneen, joka tuotti vahvempaa lankaa kuin Hargreavesin Kehruu-Jenny. Koneita sijoitettiin vesivoimalla toimiviin puuvillakehräämöihin, joita Arkwright rakennutti Derwentin varrelle. Derwentin laakson tehtaat ovat nyt Unescon maailmanperintökohde.