GMO-keskustelu
OECD:n turvallisuustyöryhmässä 2000–2009 toimineen kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisolan mukaan tiedeyhteisö aiemmin korosti sitä, miten kasvilajikkeen hyödyt ja haitat riippuvat jalostetuista ominaisuuksista eikä jalostusmenetelmistä, mutta nykyään geenimuuntelu on muita selvästi turvallisempaa, koska 2000-luvulla se on kehittynyt jopa miljardeja kertoja perinteistä mutaatiojalostusta tarkemmaksi.
Vastaavasti jalostettaessa risteytyksillä kasvilajikkeeseen tulee villikasvista hyötygeenin ohella tuhansia tuntemattomia ja usein haitallisia geenejä. Ne aiheuttavat tuhansia kertoja enemmän tuntemattomia yhteisvaikutuksia kuin geenimuuntelu, jossa vain se haluttu hyötygeeni tuodaan.
Synteettinen biologia
Ala on jakaantunut useampaan eri tutkimusalueeseen, joissa standardoidaan biologisia osia, muokataan biomolekyylejä ja perimää. Standardoitujen biologisten elementtien, kuten hyvin tunnettujen DNA-komponenttien ja niistä koostuvien geneettisten piirien avulla, voidaan systemaattisesti suunnitella ja rakentaa biologisia laitteita aikaisempaa nopeammin . Teolliseen tuotantoon ehtineet synteettisen biologian esimerkit ovatkin aineenvaihdunnanmuokkaamiseen alalta, esim. mikro-organismin muokkaaminen tuottamaan malarialääkkeen aihioyhdistettä.