Sienet
Itiöemä on kotelosienten ja kantasienten suvullinen lisääntymisrakenne. Helposti näkyvänä osana itiöemä toimii sienilajin tunnistamisen menetelmänä.
Suomessa on noin 2 000 eri sienilajia, joista ravinnoksi, ruokasieniksi sopii noin 200. Itiöemiä on useita erilaisia. Kantasienten itiöemän osat ovat jalka ja lakki. Lakin alapinnalla ovat pehmeät helposti irtoavat piikit, heltat tai pillit. Lakin päällä ja jalan tyvessä voi olla jäänteitä nuoren itiöemän ulkosuojuksesta. Jalan ympärillä oleva rengas on jäänne helttoja suojanneesta sisäsuojuksesta. Sienen malto koostuu rihmoista ja on siksi yleensä säikeistä. Mallossa voi olla maitiaisnestettä.
Heinäkasvit
Brachyelytreae käsittää vain yhden kolmilajisen suvun, joka kasvaa Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan itäosassa. Toinen kladi on nimeltään Nardeae, ja siinä on kaksi yksilajista sukua Euroopassa.
Kolmas kladi (Phaenospermateae) koostuu seitsemästä suvusta ja niiden 11 lajista, joiden levinneisyys on hajanainen: niitä on Keski-Aasiasta Itä-Aasiaan, Australiassa, Meksikossa, Balkanin niemimaalla ja Kaukasuksella. Neljäs kladi on nimetön ja suurin, siinä on 169 sukua ja 3833 lajia, jotka kasvavat enimmäkseen pohjoisella pallonpuoliskolla. Sen runsaslajisimmat suvut ovat nurmikat ("Poa", 500 lajia), nadat ("Festuca", 470; sisältää entisen raiheinien suvun, "Lolium"), höyhenheinät ("Stipa", <300 lajia), kastikat ("Calamagrostis", 230 lajia), röllit ("Agrostis", 220 lajia), villivehnät ("Elymus", 150 lajia), "Nassella" (122 lajia), töpökattarat ("Bromus", 100 lajia) ja simakkeet ("Anthoxanthum", 50 lajia).