Eidsvollin kansalliskokous
Helmikuussa Kristian Frederik kutsui Eidsvolliin koolle niin sanotun ”suurmieskokouksen”. Kokouksessa muun muassa professori Georg Sverdrup sai hänet vakuuttuneeksi, että kansan tuli valita hänet hallitsijaksi. Ennen tätä hän oli ajatellut julistautuvansa Norjan kuninkaaksi vain perintöoikeuteensa nojautuen. Kokouksen jälkeen tuolloin sijaishallitsijan () titteliä käyttänyt Kristian Fredrik kutsui koolle perustuslainsäätämiskokouksen Eidsvolliin. Edustajavaaleja kokouksiin pidettiin ympäri maan ja samalla vannottiin valoja Norjan itsenäisyystaistelua varten. Maan pohjoisosissa vaaleja ei ehditty pitää ajoissa. Kansalliskokous pidettiin Carsten Ankerin omistamassa kartanossa, jonka päärakennus on nykyisin museona ja tunnetaan nimellä "Eidsvollbygningen". Kokouksen ajan Kristian Frederik asui kartanossa ja piti illallisia joka ilta 12 kokousedustajalle.
Norjan historia
Saksa asetti miehittämänsä Norjan johtoon Nasjonal Samlingin johtajan Vidkun Quislingin nukkehallituksen sekä Norjaa valvovaksi valtakunnankomissaariksi saksalainen Gauleiter Josef Terbovenin. Muut poliittiset puolueet kiellettiin ja suuri joukko miehityksen vastustajia vangittiin. Noin 40 000 norjalaista joutui keskitysleirihin ja satoja teloitettiin. Vastarintaliike häiritsi aktiivisesti saksalaisia, ja siihen kuului noin 40 000 jäsentä.