Mäntän–Vilppulan rautatie
Gustav Adolf Serlachiuksen merkittävimpänä saavutuksena pidetään hänen vaikutustaan Pohjanmaan radan suuntaukseen Tampereelta kohden pohjoista. Juuri hänen vaikutuksestaan rata linjattiin ja rakennettiin Näsijärven itäpuolelle. Näin syntyi vuonna 1883 Serlachiuksen omistamille Mäntän tehtaille mahdollisuus käyttää Vilppulan asemaa tehtaan tavaraliikenteen välittämisessä. Alkuvuosina Mäntän ja Vilppulan välistä tavaraliikennettä hoidettiin hevoskuljetuksin, mikä tarjosi työtä kymmenille paikallisille hevosmiehille. Kuljetuksiin kokeiltiin myös lauttoja ja matalapohjaisia proomuja, joilla liikennöitiin Melasenkosken ja Keskikosken kautta Kotaselän rannalla Vilppulassa sijaitsevan puuhiomon luokse. Kuljetusten helpottamiseksi Melasenkoskea ruopattiin valtion varoin vuonna 1895, mutta siitä saatu hyöty jäi lyhytaikaiseksi rautatieyhteyden valmistumisen vuoksi.
Bror Serlachius
Serlachius kirjoitti ylioppilaaksi 1926, opiskeli College of Technologyssa Manchesterissa 1927–1929 ja Ingenieurschule zur Altenburgissa Thüringenissä 1929–1930. Hän teki opintomatkoja Amerikan mantereelle, Australiaan ja Aasiaan 1938–1960. Hän oli Kankaan paperi oy:n apulaisinsinööri 1932–1933, konttoripäällikkö 1933–1938, Tervakoski oy:n apulaisjohtaja 1938–1939 ja toimitusjohtaja 1939–1973. Hän oli G. A. Serlachius Oy:n hallituksen jäsen vuodesta 1935 ja sen puheenjohtaja vuosina 1980–1986, ja kuului myös Tammer Tehtaiden ja Pohjolan Voiman johtokuntiin sekä Kemi Oy:n ja Paperitehtaitten yhdistyksen hallintoneuvostoihin. Lisäksi hän oli Janakkalan kunnanhallituksen jäsen 1947–1950.