Zeuksen luola (Náxos)
Zeuksen luola (myös "Zasin luola") on luola Zas-vuorella Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee vuoren luoteisrinteessä Filótin kylän kaakkoispuolella noin 630 metrin korkeudessa.
Paikallisissa myyteissä luola on paikka, jossa ylijumala Zeus vietti lapsuutensa. Hänen syntymäpaikakseen esitetään sen sijaan joku Kreetalla sijaitsevista luolista (Díktin luola tai Ídan luola). Zas-vuorella Zeus sai muun muassa hallintavaltansa tunnusmerkin salaman, jonka kotka hänelle toi. Luolassa on useita kammioita ja niissä on useita stalagtiitteja ja stalagmiitteja.
Timo Heikkilä
Seudun huomattavasta merkityksestä jo rautakaudella kertoo se, että Sääksmäen Rapolassa on ollut maan suurin linnavuori, ja Sääksmäeltä tunnetaan myös hämäriä jäänteitä kuningas-perinteestä. Sääksmäki on myös sikäli poikkeuksellinen seutu, että paikallisperinteessä Sääksmäen on sanottu sijaitsevan ”maailman keskipisteessä”. Tällä on ehkä viitattu Sääksmäen sijaintiin merkittävien vesistöreittien keskellä, josta on päässyt eri puolille maata. Toisaalta maan keskipisteiksi on myös yleisesti kautta maailman sanottu merkittävimpiä aurinkokultti-paikkoja, mm. Kreikan Delfoita. Merkittävään kulttipaikkaan viittaa myös se, että Helka-juhlaa on sanottu vietetyn aina ”maailman alusta lähtien”, ja että juhlan vieton lopettamisen on uskottu aiheuttavan maailmanlopun. Sääksmäellä on myös laulettu auringon laivasta, jonka laulavat neidot ovat kevätkesän aikana houkutelleet alas maan lähelle, jolloin aurinkolaiva on otettu kiinni, laiva poltettu helavalkeissa ja aurinko otettu vangiksi kesän ajaksi, jotta aurinko ja sen pelloille antama elämän voima olisi viipynyt kesän Sääksmäellä. Sääksmäen rannalta Heikkilä löytääkin nykyisin merkityksettömän maapaikan, jonka nimi on Päivän pesä ja aivan sen lähellä on Päivölä (ruotsinnettu Sohlberg). Aurinkolaivan Heikkilä rinnastaa Skandinaviassa tunnetun pronssikautisen maanviljelykulttuurin mytologiaan: aurinkoa kantava laiva on yleinen aihe esim. Ruotsin pronssikautisen agraarikulttuurin kalliopiirroksissa. Tämän ja monien muiden perusteiden pohjalta Heikkilä esittää, että Helka-juhlan aurinkokultti täälläkin olisi jo pronssikautista perua, ja että viimeistään keskisellä rautakaudella juhla on ollut todennäköisesti koko maassa tunnettu, kaikkein merkittävin maata viljelevän väestön kulttijuhla. Sääksmäen lukuisia aurinkoon liittyviä ilmiöitä yhdistää lopulta odottamaton seikka: Timo Heikkilä kertoo Sääksmäen kahdesta kiveen piirretystä auringon kuvasta. Toinen auringoista on piirretty Rapolan linnavuoren alarinteellä sijaitsevaan uhrikiveen.