Lohja
Kustaa Vaasa antoi jo 1542 Eerik Flemingille luvan rautamalmin louhintaan, ja Ojamon rautakaivoksen sanotaankin olevan Suomen ensimmäinen. Rautaa tärkeämmäksi kaivannaiseksi osoittautui kuitenkin kalkkikivi, jota on kaivettu Lohjalla Ojamon avolouhoksen lisäksi Törmän ja Solhemin avolouhoksista, sekä myöhemmin Tytyrin kaivoksesta. Lohjalla on Tytyrin lisäksi sijainnut 1990-luvun laman aikana suljettu, vuonna 1897 perustettu Virkkalan kalkkitehdas. Kalkkikaivostoiminnan aloitti Petter Forsströmin luotsaama Lohjan Kalkkitehdas Oy, mutta vuonna 1992 toiminta myytiin nykyiselle Nordkalk Oyj:lle.
Vitelen rautaruukki
Välimäen kaivokselta louhittiin vuosina 1895–1906 yhteensä 354 100 tonnia malmia ja kaivos oli Suomen toiseksi suurin rautakaivos Pitkärannan kaivoksen jälkeen. Vitelen ruukin kaksi masuunia tuottivat vuodessa yhteensä 4 900 tonnia takkirautaa joka laivattiin Putilovin Pietarin tehtaille. Masuunit toimivat vuoteen 1904 saakka jolloin ne suljettiin. Välimäen kaivoksen toiminta päättyi pari vuotta myöhemmin vuonna 1906.