Johan Ulrik Sebastian Gripenberg
Gripenberg edusti sukuaan aatelissäädyssä vuoden 1863 valtiopäivillä. Hänet kohotettiin vapaaherraksi tammikuussa 1865 ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana keväänä Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48.
Odert Gripenberg
Gripenberg matkusti armeijasta erottuaan Sveitsiin jossa hän opiskeli pedagogiikkaa Johann Heinrich Pestalozzin johdolla. Palattuaan Suomeen hän perusti 1812 yksityisen poikien internaattikoulun Hämeenlinnaan. Koulu siirtyi 1813 Poriin ja viimeksi se toimi Gripenbergin isältään perimällä Johannesbergin maatilalla Sääksmäellä Voipaalassa 1817–1822 kunnes koulu jouduttiin lopettamaan taloudellisten syiden takia. Gripenberg toimi sitten Haminan kadettikoulun alkeiskoulun tarkastajana 1822–1828 ja maatilan vuokraajana Sipoon Savijärvellä. Hän perusti vaimonsa kanssa yksityisen tyttökoulun ja pienten lasten koulun Helsinkiin vuonna 1835. Gripenberg julkaisi myös jonkin aikaa Suomen ensimmäistä kasvatusopillista aikakauslehteä Veckoblad för Uppfostran och Undervisning. Gripenberg kuoli tammikuussa 1848 Tukholmassa ollessaan matkalla Englantiin esittelemään siellä keksimäänsä kylvökonetta.