Alankomaiden maantiede
Suunnilleen puolet maan pinta-alasta on alle metrin korkeudella merenpinnasta, ja suuri osa siitä on merenpinnan alapuolella. Mittavat pengerrakennelmat ja dyynimuodostumat suojaavat näitä alueita tulvilta. Monia vedenpumppausasemia tarvitaan pitämään alueet kuivina. Maan korkein kohta Vaalserberg maan kaakkoisimmassa pisteessä on 322,7 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kuuluu Ardennien vuoristoon. Suuri osa Alankomaista, esimerkiksi koko Flevolandin provinssi (jossa sijaitsee maailman suurin tekosaari), on muodostettu valtaamalla merestä alaa patoamalla. Näin kuivattamalla on syntynyt polderi.
Menap-jääkausi
Kaudella oli kaksi kylmää vaihetta, joiden välissä männyn ja koivun luonnehtima periglasiaalinen ympäristö, ja Tegelenissä Alankomaissa oli jääpiikkejä ja muuta kryoturbaatiota. Alankomaihin syntyi Hattemin kerrostuma, jossa oli ensi kertaa suuri määrä Skandinaviasta tulleita siirtolohkareita, Itä-Fennoskandiasta ja Ruotsista. Alankomaissa oli tuulipölytteistä kylmälle ilmanalalle ominaista ruohoa ja matalaa varpukasvillisuutta; nämä yleistyivät kahtena kylmyyshuippuna, joiden välissä lauhkean vyöhykkeen puut, muun muassa mänty ("Pinus") olivat yleisiä. Kaudella esiintyi myös marunaa ("Artemisia"), mutta se ei ollut yleinen.