Lohja
Kustaa Vaasa antoi jo 1542 Eerik Flemingille luvan rautamalmin louhintaan, ja Ojamon rautakaivoksen sanotaankin olevan Suomen ensimmäinen. Rautaa tärkeämmäksi kaivannaiseksi osoittautui kuitenkin kalkkikivi, jota on kaivettu Lohjalla Ojamon avolouhoksen lisäksi Törmän ja Solhemin avolouhoksista, sekä myöhemmin Tytyrin kaivoksesta. Lohjalla on Tytyrin lisäksi sijainnut 1990-luvun laman aikana suljettu, vuonna 1897 perustettu Virkkalan kalkkitehdas. Kalkkikaivostoiminnan aloitti Petter Forsströmin luotsaama Lohjan Kalkkitehdas Oy, mutta vuonna 1992 toiminta myytiin nykyiselle Nordkalk Oyj:lle.
Kangasalan Urkurakentamo
Kangasalan Urkurakentamo Oy perustettiin vuonna 1983 (aluksi nimellä Hämeen Urkutehdas Oy) jatkamaan konkurssiin menneen Kangasalan Urkutehtaan toimintaa. Urkurakentamo aloitti perinteisessä mutta epäkäytännöllisessä urkutehtaassa parinkymmenen työntekijän voimin kesäkuussa 1983. Kesällä 1985 rakentamo muutti omaan, tarkoituksenmukaiseen teollisuushalliin Kangasalan Vatialantielle. Urkujen rakentaminen jatkui siellä vuoteen 1995, jolloin yhtiön valmistamista 42 urusta viimeinen valmistui Pirkkalan kirkkoon. Konkurssiin Urkurakentamo asetettiin seuraavana vuonna. Urkujen rakentamisesta jäi Vatialantielle jäljelle ainoastaan metallipilliverstas, jonka Urkurakentamo Martti Porthan osti jatkaen sen toimintaa.