Sfinksi
Kreikkalaiset kuvasivat sfinksin yleensä naishahmoisena ja siivekkäänä. Heidän uskomuksensa mukaan sfinksi ryösti nuoria poikia ja oli läsnä verisissä taisteluissa. Joissakin taruissa sfinksi kyseli kreikkalaisilta sankareilta arvoituksia: jos ei tiennyt vastausta, sfinksi muutti onnettoman uhrinsa kiveksi. Kun joku tiesi vastauksen, kaikki vapautuivat loitsusta. Klassisella kreikkalaisella kaudella sfinksi inhimillistyi. Sen kasvot kuvattiin tyyninä ja kauniina ja sille veistettiin usein myös rinnat.
Kreikkalainen sfinksi oli huonon onnen ja tuhon demoni. Tunnetuimmassa sfinksimyytissä sfinksi kysyi ihmisiltä vastausta arvoitukseen ("Mikä olento liikkuu aamulla neljällä jalalla, päivällä kahdella, ja illalla kolmella jalalla?") ja kuristi kaikki jotka vastasivat väärin. Viimein kuitenkin Oidipus osasi vastata arvoitukseen oikein ("Ihminen."), jolloin sfinksi tappoi itsensä hyppäämällä rotkoon. Oidipusmyytin antiikinaikaisissa kuvituksissa sfinksi esiintyykin usein.
Sphinx (lautapeli)
Jos joku pelaaja uskoo, että hän tietää kolmen aarrekammion edessä olevan sfinksin värin ja hänellä on niiden väriset Sfinksi-kortit, hän voi siirtyä näiden kolmen sfinksin luokse.
Riittää, kun hän pääsee ensimmäisen sfinksin luokse. Hänen ei tarvitse tavoittaa sitä tarkalla silmäluvulla eikä osasiirron lopuksi. 
Kun hän saapuu ensimmäisen sfinksin luokse, hän asettaa pelinappulansa aarreruutuun ja näyttää kolme mielestään oikeanväristä Sfinksi-korttia oikeassa järjestyksessä. Hän saa nyt katsoa salaa kolmen sfinksin alustaa ja vertaa niitä omiin Sfinksi-kortteihinsa:
Jos pelissä on mukana nuorempia lapsia ja peliä pelataan yksinkertaisemmilla säännöillä, ei värien järjestyksellä ole väliä sfinksejä voittaessa.