Veho
Vehon markkinoimiin automerkkeihin ovat kuuluneet myös Austin (1945–1971), Kaiser (1945–1953), Willys (1953–1956), DKW/Audi (1961–1974), NSU (1966–1974), BMW (1975–1994) ja Fiat (1987–1992). Japanilaisen Hondan tuonti siirtyi Veholle vuonna 1976. Vuoteen 1967 saakka Veho toi maahan myös brittiläisiä David Brown -traktoreita ja vuosina 1975–1994 myös BMW-moottoripyöriä. 1980-luvulla Vehon koko osakekanta oli edelleen Walter Greulingin tyttären Dorrit Aminoffin ja tämän jälkeläisten omistuksessa. Vuonna 1982 Vehon liikevaihto oli 1,17 miljardia markkaa ja sen palveluksessa oli 1 201 työntekijää. BMW:n maahantuonti siirtyi Veholta valmistajan Suomeen perustamalle tytäryhtiölle vuonna 1995, mutta BMW-autoja ja -moottoripyöriä myytiin Vehon jälleenmyyntiverkoston kautta vuoteen 1997 saakka. 1990-luvun lopussa avattiin Vehon uusi logistiikkakeskus Espoon Lommilassa.
Urho Kekkonen
Vuonna 1949, kun Kekkosesta ryhdyttiin toden teolla tekemään presidenttiä, Lepikon torpan valokuvasta retusoitiin savupiippu pois tarkoituksena esittää Kekkonen ”savupirtin poikana” ja luotiin muutenkin tarpeelliseksi katsottu kuva Kekkosesta kansan syvistä riveistä nousseena ”sivistyneenä jätkänä”. Juho Kekkonen oli ostanut Lepikon torpan kesällä 1900 ja Kekkosen perhe asui siinä vuoteen 1906 saakka. Kekkoset muuttivat 1906 Pielavedeltä ensin Kuopioon ja myöhemmin perheen isän työmaiden muuttuessa edelleen Lapinlahdelle, Iisalmeen ja lopuksi vuonna 1911 Kajaaniin. Kajaanissa Kekkoset asuivat Kalliokatu 7:ssä ja Juho Kekkonen toimi työnjohtajana Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön palveluksessa. Täällä myös Urho Kekkonen kävi suurimman osan oppikoulua.
Lukiolaisena Kekkonen liittyi Kajaanin suojeluskuntaan ja osallistui Suomen sisällissotaan Kajaanin sissirykmentin mukana valkoisen hallituksen joukoissa. Hän osallistui muun muassa Kuopion, Varkauden, Mouhun ja Viipurin taisteluihin sekä johti Haminassa yhdeksän punaisen teloittamista.