Uranus
Uranuksen pieni tiheys (noin 1,3 kertaa veden tiheys) viittaa siihen että se koostuu vedystä, heliumista ja vedestä. Sillä ei ole kiinteää pintaa. 1990-luvulla jättiläisplaneetat jaettiin kaasujättiläisiin ja jääjättiläisiin. Uranus kuuluu jälkimmäisiin. Nimitys liittyy planeetan syntyhistoriaan, nykyisin siellä on hyvin vähän jäätä. Itse planeetan massasta noin 20 % on vetyä, joten se eroaa selvästi kaasujättiläisistä, jotka ovat 90-prosenttisesti vetyä. Uranuksen kaasukehästä on vetyä noin 83 %, noin 15 %heliumia ja noin kaksi prosenttia metaania.
Titan (kuu)
Kun napa-alueet nauttuivat runsaista sateista, saattaa päiväntasaajalla mennä vuosikausia ilman ainuttakaan sadepisaraa. Tämän seurauksena Titanin päiväntasaaja onkin äärimmäisen kuivaa aluetta. Tutkijoille tuli yllätyksenä kun vuonna 2005 laskeutunut Cassini luotain lähettikin kuvia kuivista joen uomista päiväntasaajalla. Tästä pääteltiin että päiväntasaajallakin on joksus ollut nestettä huomattavissa määrin, tosin kukaan ei ymmärtänyt miten se oli mahdollista. Kosteimmatkin mallit olivat onnistuneet tuomaan tälle alueelle vain pieniä tihkusateita. Myös 2011 tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet päiväntasaajan kuivaksi alueeksi. Tutkijoiden arvioiden mukaan päiväntasaajan alueelle kertyy noin 15 vuoden välein paljon pilviä, jotka saattavat aiheuttaa "supersateen", joka saattaa olla riittävä kaivertamaan muodostumia Titanin pintaan.