Saamelaisten historia
Aiemman vakiintuneen käsityksen mukaan varhaiskantasuomalaista kielimuotoa olisi puhuttu kivikaudella laajalla alueella Fennoskandiassa . Tämän käsityksen mukaan kivikauden loppuvaiheessa varhaiskantasuomalainen kieli olisi hajonnut kahtia. Hajoamisen jälkeen Suomen rannikkoalueen myöhäiskantasuomen puhujat olisivat edustaneet suomalaisten kielellisiä esivanhempia. Suomen sisämaassa ja laajoilla pohjoisen Fennoskandian alueilla taas olisi syntynyt kantasaamelainen kieli, josta kehittyivät myöhemmin saamelaiskielet.
Suomen silta
Suomen silta syntyi Kodulan innosta suomalaisten ja virolaisten yhteisiin juuriin ja näiden kansojen yhteyden kasvattamiseen. Suomen silta mainitaan Kalevipoegin VI ja X lauluissa, mutta Koidulan lyriikassa se esiintyy terminä ensimmäisen kerran runossa "Kätt veel korra – lahkumme" (Vielä kerran kättä – lähdetään). Runo valmistui C. G. Swanin ja J. R. Aspelinin lähtiäisrunoksi näiden vierailtua laulujuhlilla Virossa vuonna 1869. Suomiteema jatkui Koidulan runoissa kun hän kävi vierailulla Helsingissä vuonna 1871, jossa hän tapasi suomalaista sivistyneistöä, kuten esimerkiksi Elias Lönnrotin. Matkalta kertyi useita runoja, joissa Suomi esiintyy tavalla ja toisella. Suomen silta runon synty liittyi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran 50−vuotispäiviin vuonna 1881. Tuolloin Matthias Johann Eisen pyysi Koidulalta apua juhla−antologiaansa "Eesti luuletused" (Viron runoja). Tätä varten Koidula kirjoitti varsin lyhyessä ajassa sikermänsä Suomen silta, josta tuli hänen uransa loppuvaiheen keskeisimpiä saavutuksia.