Tulivuori
Kerrostulivuori muistuttaa rakenteelta perinteistä vuorta. Niiden huiput kohoavat jyrkästi ja alarinteet ovat loivempia. Kerrostulivuoria löytyy kaikilta alityöntövyöhykkeiltä. Niitä syntyy, kun sulava mannerlaatta sukeltaa toisen alle ja vie samalla mukanaan merivettä ja merenpohjan sedimenttejä. Tulivuoren synnyttävä magma on sitkasta ja runsaasti kaasua sisältävää. Kerrostulivuorten purkaukset ovat räjähdysmäisiä, ja laavavirtojen lisäksi niissä sinkoutuu ilmaan tuhkaa ja kiven kappaleita. Jyrkkärinteinen ja usein symmetrinen purkauskartio syntyy, kun tefralaskeumat ja laavavirrat kasaantuvat päällekkäin. Kerrostulivuoresta voi tulla pyöreälakinen, jos sen magma on hyvin sitkeää. Se jähmettyy nopeasti ja muodostaa kraatteriin purkauskanavan tukkivan laavatapin tai -kupolin. Seuraavan kerran purkautuessaan magma räjäyttää laavatapin ja muuttaa huipun muodon.
Toba
Kaldera muotoutui pleistoseenikaudella neljän suuremman tulivuorenpurkauksen jälkeen, jotka alkoivat 1,2 miljoonaa vuotta sitten ja joista viimeisin oli suunnilleen 74 000 vuotta sitten. Kaldera on 35 kilometriä leveä ja 100 kilometriä pitkä. Purkauksissa muodostui ignimbriittiä. Pölyä ja muuta vulkaanista materiaalia kulkeutui Sri Lankaan ja Bengalinlahdelle asti. Paikoitellen järven ympäriltä voi löytää jopa 600 metrin paksuisia tuffikerroksia.