Leningradin piiritys
Leningradin piiritys () oli toisen maailmansodan aikana suoritettu sotilasoperaatio, jossa Leningradin (nyk. Pietari) maayhteydet muuhun Neuvostoliittoon katkaistiin. Piiritys alkoi 8. syyskuuta 1941, jolloin Saksan pohjoinen armeijaryhmä saavutti Laatokan rannan Leningradin itäpuolella. Saksalaisten saartorengas murtui 18. tammikuuta 1943, jolloin puna-armeija löi saksalaisjoukot Laatokan rannalta ja avasi pysyvän maayhteyden kaupunkiin. Toisen laskutavan mukaan piiritys päättyi vasta 27. tammikuuta 1944 kun Saksan joukot ajettiin 60–100 km:n päähän kaupungista Laukaanjoen tasalle.
Lokakuun vallankumous
Bolševikit saivat tekosyyn ryhtyä toimintaan, kun väliaikainen hallitus aamuyöllä 6. marraskuuta (24. lokakuuta) määräsi bolševikkien kaksi tärkeintä lehteä lakkautettaviksi ja komensi junkkariosastoja turvaamaan muutamia strategisia kohteita Pietarissa. Junkkarit miehittivät aamulla "Soldat"- ja "Rabotši put" -lehden ("Pravdan" seuraajan) lehtipainon ja katkaisivat Smolnan puhelinyhteydet. Hallitus valmistautui antamaan pidätysmääräyksen sotilaallisen vallankumouskomitean johtajista ja Pietarin sotilaspiirin esikunta määräsi vangitsemaan sen komissaarit kaikissa varuskunnissa, mutta käskyä ei noudatettu. Sotilaallinen vallankumouskomitea lähetti miehiä liettualaisesta rykmentistä ja sapööripataljoonasta valtaamaan lehtipainon takaisin vain muutamaa tuntia sen sulkemisen jälkeen, ja kutsui muut joukkonsa käskynjaolle Smolnaan. Junkkarit yrittivät avata Nevajoen ylittävät nostosillat estääkseen joukkojen siirtymisen esikaupungeista keskustaan, mutta punakaartilaiset valtasivat kaikki sillat kahta lukuun ottamatta ja laskivat ne takaisin. Päivän aikana punakaartilaiset miehittivät myös lennätintoimistot ja Baltian rautatieaseman.
Myöhään illalla Lenin saapui pietarinsuomalaisen bolševikin Eino Rahjan saattamana valepuvussa salaisesta asunnostaan Smolnaan, jossa Trotski johti sotilasoperaatiota. Marraskuun 7. päivän (25. lokakuuta) vastaisena yönä bolševikkien joukot miehittivät Pietarin loput rautatieasemat, sotilaspiirin esikunnan, pääpostitoimiston, puhelinkeskuksen, sähkölaitoksen ja keskuspankin tilat kohtaamatta vastarintaa. Smolnan puhelinyhteydet kytkettiin takaisin ja väliaikaisen hallituksen istuntopaikkana toimineen Talvipalatsin yhteydet vastaavasti katkaistiin. Aamun koittaessa bolševikit käytännössä hallitsivat kaupunkia. Bolševikkeja tukenut Itämeren laivaston risteilijä "Aurora" oli asettunut Nevalle Nikolain sillan luo, josta saattoi uhata kaupungin keskustaa. Päivän aikana bolševikit valtasivat myös Marian palatsin, hajottaen siellä kokoontuneen esiparlamentin, ja illalla Amiraliteetin.