Älykäs sähköverkko
Älykkäät sähköverkot koostuvat kolmesta osa-alueesta: älykkäistä, etäluettavista sähkömittareista, sähköyhtiöiden ICT-järjestelmistä ja varsinaisesta sähkönsiirtoverkosta. Tulevaisuuden visioissa älykkäiden sähköverkkojen avulla energiaa voidaan tuottaa, kuluttaa, varastoida ja vaihtaa entistä joustavammin. Älykkääksi sähköverkon tekee siinä käytetty teknologia, joka mahdollistaa uudenlaiset palvelut sähkön kuluttajille ja tuottajille.
Hans Kelsen
Kelsen hierarkkista normipyramidia koskeva teorian mukaan jokainen oikeusjärjestyksen normi saa sitovuutensa ja pätevyytensä toisesta sitä ylemmällä tasolla pyramidissa sijaitsevasta normista, kunnes lopulta päädytään "edellytettyyn" perusnormiin (Grundnorm). Kielikuvaa käyttäen: oikeusjärjestystä voidaan verrata sähköverkkoon. Vain jos jokin lamppu on kytketty verkkoon se saa virtaa ja syttyy, ja jokainen verkon kaapeli on puolestaan kytketty yhä paksumpaan kaapeliin ja kaikki kaapelit ovat yhteydessä pääkaapeliin ja pääsulakkeeseen. Pääsulake, jonka läpi kaikki sähkövirta tulee taloon vastaa Kelsenin perusnormia ja vähäisemmät kaapelit alemmanasteisia normeja. Ellei lamppua ole kytketty verkkoon se ei yksinkertaisesti syty. Eduskunta säätää lakeja perustuslain siihen oikeuttamana, ministeriö on oikeutettu antamaan asetuksia jos eduskunta on säätämässään laissa oikeuttanut sen antamaan asetuksia, asetuksessa voidaan antaa lääninhallitukselle oikeus nimittää valvovia virkamiehiä, ja valvova virkamies voi pakkotoimin sulkea yleisvaaralliseksi havaitsemansa laitoksen sen toimivallan nojalla, jonka hän on saanut lääninhallitukselta. Poliisi antaa tarvittaessa valvovalle virkamiehelle virka-apua. Mutta ellei kysymyksessä ole lääninhallituksen asianmukaisesti nimittämä virkamies vaan vain joku ilkeä naapuri, joka tahtoo sulkea häntä häiritsevän laitoksen ei kenenkään kuulu noudattaa hänen sulkemiskehotustaan eikä poliisi saa antaa hänelle virka-apua. Lamppu ei siis syty, se ei saa virtaa.