Tiikeri
Vuonna 2012 WWF arvioi vapaudessa elävien tiikereiden määräksi noin 3 200 yksilöä, mikä oli vähemmän kuin koskaan ennen. Vuonna 2008 Sumatralla tiikereitä oli enää noin 400 ja Intiassa noin 1 400. Laji on erittäin uhanalainen ja vaatii tiukkoja suojelutoimenpiteitä säilyäkseen hengissä. Salametsästys ja elinalueiden katoaminen ovat vakava uhka tiikereille eivätkä suojelualueetkaan pysty aina takaamaan alueellaan eläville tiikereille turvallisuutta.
Tiikerihait
Tiikerihait, aikaisemmalta nimeltään ihmishait (Carcharhinidae) on luomihaikalojen lahkoon kuuluva heimo. Se on yksi suurimmista haiheimoista, ja sisältää 59 lajia. Suurin tiikerihailaji on tiikerihai, joka kasvaa jopa 7,5-metriseksi; pienin laji on "Rhizoprionodon taylori", joka kasvaa noin 70 senttimetriä pitkäksi. Tiikerihait ovat ulkomuodoltaan tyypillisiä haita. Kaikilla lajeilla on viisi kidusrakoa, kaksi selkäevää ja yksi peräevä. Pyrstön kahdesta puoliskosta ylimmäinen on paljon suurempi. Tiikerihait elävät pääasiassa trooppisissa ja lauhkeissa merissä, mutta joitakin lajeja tavataan myös suolattomissa vesissä. Kuten kaikki muutkin hait, tiikerihait ovat lihansyöjiä ja käyttävät ravinnokseen kalaa ja muita eläimiä. Jotkut suurimmista tiikerihailajeista saattavat olla ihmiselle vaarallisia, ja ne aiheuttavat suurimman osan ihmisiin kohdistuvista haihyökkäyksistä. Tiikerihait ovat joko ovovivipaarisia tai vivipaarisia, ja poikaset syntyvät kuoriuduttuaan ja kehityttyään naaraan kohdussa. Aiemmin uskottiin, että tiikerihait ilmestyivät vasta paleogeenikaudella, jolloin heimo olisi ollut nuorin nykyisistä hairyhmistä. Kuitenkin vuonna 2014 kuvattiin fossiilinen tiikerihaisuku "Archaeogaleus", joka on peräisin varhaisliitukaudelta.