Eksentrinen jupiter
Niiden arvellaan syntyneen siten, että hyvin massiiviset planeetat häiritsivät toistensa ratoja, ja vain osa jäi kiertämään planeettaa soikeille radoille joidenkin karatessa pois. Monia muitakin syntytapoja on ehdotettu. Eksentriset jupiterit ovat eksoplaneettalöydöissä tavallisia. Epäillään, ettei eksentrisiä jupitereita omaavilla tähdillä ole Maan tyyppisiä elinkelpoisia planeettoja, koska soikealla radalla kiertävät suurimassaiset tähdet ajavat pienemmät planeetat soikeille tai vaihteleville radoille, tai jopa ajavat ne pois keskustähden piiristä.
Grand Tack
Myöhemmin vuonna 2011 Nizzan mallia on täydennetty ”Grand Tack” -ajatuksella, jonka mukaan Jupiter ja Saturnus vaelsivat ensin sisäänpäin, sitten ulospäin eri migraatiomekanismeilla. Tämän teorian mukaan kaasujätit syntyivät ennen kiviplaneettoja, joiden paikalla oli kaasujättien synnyn aikoihin asteroidin kokoisia planetesimaaleja. Jupiter syntyi alkujaan noin 3,3 AU etäisyydellä Auringosta, Saturnus 4,3, Neptunus 6 AU ja Uranus 8 AU etäisyydellä.
Keveämpi, nopeammin liikkuva Saturnus otti Jupiteria kiinni sisäänpäin vaelluksen aikana.
Vaellettuaan noin 1,5 AU päähän auringosta Jupiter puristi vetovoimallaan kiviplaneettojen syntyyn tarvittavien planetesimaalien radat melko kapeaksi renkaaksi. Vaellus vei laskujen mukaan noin 100 000 vuotta, joka on melko lyhyt aika Aurinkokunnan synnyn historiassa. Tämän jälkeen muuttunut rataresonanssi käänsi Jupiterin ja Saturnuksen kulkusuunnan ulospäin.