Bysantin ja osmanien sodat
Bysantin ja osmanien väliset sodat olivat Bysantin valtakunnan ja turkkilaisten osmanien vuosina 1265–1453 käymiä sotia. Bysantin valtakunnan olemassaolo päättyi, kun osmanit valtasivat Konstantinopolin vuonna 1453.
Irene (Bysantin keisarinna)
Irene määräsi valtakunnan sotilaat vannomaan valalla, etteivät he hyväksyisi Konstantinosta keisariksi. Saatuaan kuulla Konstantinoksen vangitsemisesta Armenian teeman armeija kieltäytyi vannomasta valaa. Armenian armeija syrjäytti komentajansa ja valitsi uuden Konstantinokselle uskollisen päällikön. Lokakuussa 790 suurin osa Vähän-Aasian armeijoista julisti Konstantinoksen ainoaksi keisariksi. Konstantinos kaappasi vallan itselleen ja syrjäytti äitinsä. Hän antoi vangita Staurakioksen ja muut Irenen eunukeista ja suosikeista.