Uranus
Uranuksen pieni tiheys (noin 1,3 kertaa veden tiheys) viittaa siihen että se koostuu vedystä, heliumista ja vedestä. Sillä ei ole kiinteää pintaa. 1990-luvulla jättiläisplaneetat jaettiin kaasujättiläisiin ja jääjättiläisiin. Uranus kuuluu jälkimmäisiin. Nimitys liittyy planeetan syntyhistoriaan, nykyisin siellä on hyvin vähän jäätä. Itse planeetan massasta noin 20 % on vetyä, joten se eroaa selvästi kaasujättiläisistä, jotka ovat 90-prosenttisesti vetyä. Uranuksen kaasukehästä on vetyä noin 83 %, noin 15 %heliumia ja noin kaksi prosenttia metaania.
Elämä Marsissa
Mars on aurinkokunnan neljäs planeetta Auringosta lukien, ja Maan tavoin kiviplaneetta. Sen läheisyys ja samankaltaisuus Maahan ovatkin nostaneet esille kysymyksen elämästä Marsissa. Jo varhaiset tähtitieteilijät esittivät, että planeetan pinnalla voisi olla älykästä elämää, ja esimerkiksi Marsin kanavia arveltiin älykkäiden elämänmuotojen aikaansaannoksiksi. Vaikka nykyään tiedetään varmasti, että älykästä elämää ei planeetalla ole, ei mikro-organismien mahdollisuutta planeetalla ole poissuljettu. Nykyään Marsista etsitäänkin aktiivisesti elämälle soveltuvaa nestemäistä vettä ja eloperäisiä kemiallisia merkkejä. Toistaiseksi mikro-organismeja ei ole löydetty.