Feminiinijohdin
Joskus "-tar"-, "-tär"-pääte ei tarkoita vain naispuolisuutta vaan sitä, että kyse on sellaisen henkilön vaimosta, jota tarkoittavan sanan loppuun "-tar" tai "-tär" on lisätty. "Kuningatar" voi olla naispuolinen monarkki, mutta useimmiten kuninkaan puoliso. Kauppaneuvoksen vaimo on "kauppaneuvoksetar", mutta kauppaneuvoksen arvon saanut nainen on "kauppaneuvos". Tar-/tär-päätteellä johdetaan myös jossakin maassa tai jollakin paikkakunnalla asuvaa tai sieltä kotoisin olevaa naista tarkoittavia sanoja. Esimerkiksi "ranskatar" tarkoittaa ranskalaista naista ja "pariisitar" pariisilaista naista. Suometar on käytössä myös erittäin harvinaisena etunimenä.
Märtha Louise
Prinsessa Märtha Louise on kruununperimysjärjestyksessä neljäntenä veljensä ja tämän lasten jälkeen. Märtha Louisen ja Haakonin syntyessä Norjassa oli voimassa perustuslaki, jonka mukaan nainen voi periä kruunun ainoastaan miespuolisten perillisten puuttuessa. Tästä syystä Haakon jälkikasvuineen on etusijalla kruununperimysjärjestyksessä Märtha Louiseen nähden. Sittemmin perustuslakia on muutettu, ja kruununperimysjärjestys määräytyy nykyään lasten syntymäjärjestyksen mukaan.