Fenotyyppi
Fenotyyppi eli yksilön ilmiasu on kehittyvän tai kehittyneen yksilön kaikkien havaittavien ominaisuuksien (anatomisten, fysiologisten, biokemiallisten ja käyttäytymisen) kokonaisuus. Jo 1880-luvulla biologit huomasivat, että perinnöllisyysaine ja eliön ruumis olivat eri asia. Tämä jako selkiytyi, kun varhaiset perinnöllisyystieteilijät ottivat käyttöönsä käsitteet genotyyppi ja fenotyyppi. Fenotyyppi on ympäristön ja geenien vuorovaikutuksen tulos. Näennäisesti samankaltaiset fenotyypit voivat kätkeä geenien tasolla sisäänsä huomattavaa geneettistä muuntelua. Jos ympäristössä ei tapahdu suuria muutoksia, on todennäköisesti fenotyyppikin hyvin samankaltainen kuin aikaisemmissa sukupolvissa ja yksi laji voi kukoistaa miljooniakin vuosia. Jotkut fenotyypin osat voivat kehittyä nopeammin kuin toiset, yksilö ei kehity yhtenä yksikkönä.
Gynandromorfi
Gynandromorfinen hyönteinen syntyy, kun kaksi siittiötä hedelmöittää kaksitumavaiheessa olevan munasolun. Tällöin yksilö alkaa muodostua soluista, joista osassa on naaraan ja osassa koiraan kromosomisto. Fenotyypissä tämä näkyy tyypillisesti bilateraalisena gynandromorfina eli eläimenä, joka jakaantuu vartalon keskiviivaa pitkin koiras- ja naaraspuolisiin osiin tai mosaiikkimaisesti, jolloin eläimessä on kromosomistoltaan eri sukupuolta olevia "paloja" Gynandromorfi voi olla myös anterio-posteriorinen, jollon eläimen etu- ja takaosa ovat eri sukupuolta.