Lohja
Kustaa Vaasa antoi jo 1542 Eerik Flemingille luvan rautamalmin louhintaan, ja Ojamon rautakaivoksen sanotaankin olevan Suomen ensimmäinen. Rautaa tärkeämmäksi kaivannaiseksi osoittautui kuitenkin kalkkikivi, jota on kaivettu Lohjalla Ojamon avolouhoksen lisäksi Törmän ja Solhemin avolouhoksista, sekä myöhemmin Tytyrin kaivoksesta. Lohjalla on Tytyrin lisäksi sijainnut 1990-luvun laman aikana suljettu, vuonna 1897 perustettu Virkkalan kalkkitehdas. Kalkkikaivostoiminnan aloitti Petter Forsströmin luotsaama Lohjan Kalkkitehdas Oy, mutta vuonna 1992 toiminta myytiin nykyiselle Nordkalk Oyj:lle.
Baikalsk
Noin 200 000 tonnia selluloosaa vuodessa tuottanut tehdas oli Baikaljärven pahin yksittäinen saastuttaja. Se valkaisi sellun klooridioksidilla ja päästi jätteet järveen. Tehdas oli vuosikymmenten ajan ympäristöliikkeen protestien kohteena. Syyskuussa 2008 tehdas siirtyi viimein suljettuun jätevesikiertoon. Tämän seurauksenta tehtaan toiminta lähes välittömästi seisautettiin kannattamattomana, ja suuri osa henkilöstöstä lomautettiin. Maaliskuussa 2009 ilmoitettiin, että tehdas on suljettu lopullisesti, mikä merkitsi paikkakunnan talouden romahdusta. Kaupunki oli yksi kahdestakymmenestä vuodesta 2008 alkaneen talouskriisin koettelemista yhden tehtaan ympärille rakentuvista kaupungeista (ns. monogorod), joita federaatio alkoi rahoittaa erityistuella vuoden 2009 lopussa.