Venäjän maantiede
Läntinen Venäjä kuuluu pääasiassa Itä-Euroopan tasankoon, joka on maailman suurimpia alankoalueita. Se levittäytyy Venäjän länsirajalta Uralvuorille ja Pohjoiselta jäämereltä Kaukasukselle. Noin puolet alueesta on alankoa, ja korkein kohta sijaitsee Moskovan pohjoispuolella Valdain ylängöllä 343 metrissä. Moskovan eteläpuolella maastossa vuorottelevat jokilaaksot ja niitä erottavat kukkulat, kuten Keski-Venäjän ylänkö, joka erottaa Dneprin laakson Oka- ja Donjokien alueesta. Volgan itäpuolella leviää laaja Kaspian syvänkö, joka on matalimmillaan 25 metriä merenpinnan alapuolella. Itä-Euroopan tasanko ulottuu etelässä Kaukasuksen juurille. Vuorten harja muodostaa Venäjän rajan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Venäjän puolella on 5 642 metriä korkea Elbrus, joka on Euroopan korkein vuori.
Taÿ́getos
Taÿ́getos (; myös "Taigetos"; ) on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeimman huipun Profítis Ilíaksen (Προφήτης Ηλίας) korkeus on 2 404 metriä ja prominenssi 2 344 metriä. Taÿ́getos on Peloponnesoksen korkein vuori. Prominenssiltaan se on Kreikan kolmanneksi korkein.
Taÿ́getos sijaitsee Lakonian ja Messenian rajalla. Vuoressa on viisi korkeampaa huippua, ja siksi se tunnetaan myös nimellä "Pentadáktylos" (Πενταδάκτυλος, ”Viisisorminen”). Vuoren korkein huippu on saanut nimensä siellä olevasta Profeetta Elialle omistetusta kappelista. Vuoren muut korkeimmat huiput ovat Marmarókastro (Μαρμαρόκαστρο, 2 228 m), Mavrovoúna eli Vasilikí (Μαυροβούνα/Βασιλική, 1 908 m), Neraïdovoúna (Νεραϊδοβούνα, 2 025 m) ja Chalasméno Vounó (Χαλασμένο βουνό, 2 204 m). Vuorelta saavat alkunsa Evrótas (Eurotas) -joki, joka virtaa Lakoniaan, sekä Nédonas-joki, joka virtaa Messeniaan.