Kimi ga yo
Toisen maailmansodan jälkeen kansallislaulua on kritisoitu, sillä se on liitetty militarismiin ja keisarin palvomiseen jumaluutena, minkä jotkut näkevät demokraattiseen yhteiskuntaan sopimattomana. Japanin kansallislippu on herättänyt samantyyppisiä vastalauseita, ja joskus mielenosoituksia pidetään kumpaakin vastaan. Vuonna 1999 Japani hyväksyi kansallislippua ja -laulua käsittelevän lain, joka teki "Kimi ga yosta" maan kansallislaulun ja Hinomarusta kansallislipun. Kansallislaulun laulamisesta on kiistelty muun muassa kouluissa, joissa opettajia on vaadittu osallistumaan laulun esittämiseen koulujen tapahtumissa, ja tästä kieltäytyneitä opettajia on rangaistu.
Marseljeesi
Laulusta tuli uudelleen kansallislaulu vasta vuoden 1870 vallankumouksen jälkeen Ranskan kolmannessa tasavallassa. Toisen maailmansodan aikana 1940–1944 laulu kuitenkin oli kielletty Saksan miehittämässä Pohjois-Ranskassa. Siihen mennessä ranskalaiset olivat jo niin yleisesti omaksuneet Marseljeesin kansallislaulukseen, että se oli samaan aikaan sekä Vichyn Ranskan virallisena kansallislauluna että vastarintaliikkeen, Vapaan Ranskan keskuudessa suosituimpana lauluna.. Myös neljännen (1946) ja viidennen (1958) tasavallan perustuslait säätävät Marseljeesin kansallislauluksi.