Tornio
Tornion maisemat ovat vaikuttavia Tornionjoen myötä. Yli 500 kilometriä pitkänä se on Euroopan suurin vapaana virtaava joki. Vaihteluista huolimatta virtaama on Suomen oloissa suuri: Karungin kohdalla vettä virtaa 367 kuutiometriä sekunnissa, enimmillään 3 180 kuutiometriä sekunnissa. Tornio kuuluu boreaaliseen vyöhykkeeseen. Vallitsevat puulajit ovat kuusi ja mänty, yleisin lehtipuu on koivu. Noin puolet koko alueesta sisältää suota. Korkein Tornion kohta on 189 metriä korkea Kaakamavaara. Rannikkoalueet nousevat merenpintaan nähden 6–8 millimetriä vuosittain maankohoamisen myötä. Rannikko on karikkoista ja sen ulkoisin alue kuuluu Perämeren kansallispuistoon.
Tornionjoen alaosan alue
Tornionjoen alaosan alue (vesistöaluetunnus 67.1) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 882,81 neliökilometriä, ja josta 938,21 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 944,6 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 0,32 %. Vesistön alueen alarajana on Perämeri, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 40 131,35 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,63 %.