Tornio
Tornion maisemat ovat vaikuttavia Tornionjoen myötä. Yli 500 kilometriä pitkänä se on Euroopan suurin vapaana virtaava joki. Vaihteluista huolimatta virtaama on Suomen oloissa suuri: Karungin kohdalla vettä virtaa 367 kuutiometriä sekunnissa, enimmillään 3 180 kuutiometriä sekunnissa. Tornio kuuluu boreaaliseen vyöhykkeeseen. Vallitsevat puulajit ovat kuusi ja mänty, yleisin lehtipuu on koivu. Noin puolet koko alueesta sisältää suota. Korkein Tornion kohta on 189 metriä korkea Kaakamavaara. Rannikkoalueet nousevat merenpintaan nähden 6–8 millimetriä vuosittain maankohoamisen myötä. Rannikko on karikkoista ja sen ulkoisin alue kuuluu Perämeren kansallispuistoon.
Haapajoki (Jokioinen)
Joki saa alkunsa Torronsuon länsipäästä Jokioisten ja Tammelan väliseltä rajalta Tammelan Torron kylästä. Torronsuon eteläpuolella Tammelan Torron kylässä joen pisimpänä latvahaarana on Äijänsuonoja, jonka nimi muuttuu ensin Jokioisten Luodesuolla Luodesuonojaksi (valuma-alue 21 km²) ja tämän jälkeen Haapajoeksi. Lännestä Haapajokeen yhtyy Peto-oja (myös "Petojoki" tai "Koisthuhdanoja", valuma-alue 17 km²), joka saa alkunsa Someron Koisthuhdan kulmakunnalta lähellä jokioisten rajaa.