Eduskunta
Eduskunnan istuntosalissa on vain 199 paikkaa, koska puhemies ei äänestä eikä pidä puheenvuoroja. Eduskunnan vuotuista työjaksoa nimitetään valtiopäiviksi. Eduskunta kokoontuu valtiopäiville säätämään lakeja, joita noudattaen yhteiskunnassa toimitaan. Tuomioistuimet arvioivat yksittäistapauksissa, onko lakeja noudatettu.
Kansanedustajat jakautuvat puolueensa mukaisiin ryhmiin. Näitä ryhmiä kutsutaan eduskuntaryhmiksi. Jokainen ryhmä valitsee kansanedustajiensa keskuudesta ryhmälleen puheenjohtajan. Eduskuntavaalit määräävät eduskunnan voimasuhteet.
Valtalaki (Saksa)
Päästäkseen riippumattomaksi valtiopäivien enemmistöstä Hitler päätti säädättää Weimarin tasavallan valtalakien tapaisen erikoislain. Perustuslain mukaan 2/3 edustajista piti kannattaa lakia, jotta se menisi läpi; lisäksi 2/3 valtiopäiväedustajista piti olla paikalla, jotta äänestys olisi lainvoimainen. Valtiopäivien 647 edustajasta 432 piti siis olla paikalla, jotta istunto olisi lainvoimainen. Koska sosiaalidemokraateilla ja kommunisteilla oli yhteensä 201 valtiopäiväedustajaa, olisi tarvittu heidän lisäkseen vain 15 lakiin epäilevästi suhtautuvaa, jotta lain vastustajat olisivat voineet estää sen säätämisen yksinkertaisesti poistumalla valtiopäivien istunnosta. Estääkseen tämän Hitlerin johtama valtakunnanhallitus säädätti muutoksen valtiopäivien työskentelyjärjestykseen. Sen mukaan jokainen valtiopäivien jäsen, joka ei ollut erikseen saanut lupaa olla poissa istunnosta, katsottiin läsnä olevaksi, siitä riippumatta, oliko hän faktisesti paikalla vai ei. Koska pidätetyille kommunisteille ja sosiaalidemokraateille ei ollut annettu virallista lupaa olla poissa istunnosta – heitä oli vain käytännössä estetty osallistumasta siihen – heidät katsottiin istunnossa läsnä oleviksi.