Pariisin rauhansopimus (1947)
Saksan jälleenyhdistyttyä 1990 ja Saksan saavutettua täyden suvereniteetin seuraavana vuonna Suomi julisti yksipuolisella päätöksellään Pariisin rauhansopimuksen aserajoitusartiklat mitättömiksi ydinasekieltoa lukuun ottamatta, sillä Suomi on ollut mukana ydinsulkusopimuksessa vuodesta 1970 pysyen ydinaseettomana. Suomi oli tiedottanut aikeestaan Neuvostoliitolle ja Britannialle, jotka vastasivat ennen päätöksen tekemistä eivätkä asettuneet vastustamaan.
Tasavallan suojelulaki
Tasavallan suojelulaki pantiin voimaan jälleen 6.10.1939. Lain turvin voitiin rajoittaa kansalaisten henkilökohtaista vapautta, oikeutta valita asuinpaikkansa ja liikkumista maassa. Sen perusteella oli mahdollista määrätä turvasäilöön henkilöt, joiden toiminnan katsottiin vahingoittavan maanpuolustusta, sisäistä järjestystä ja turvallisuutta tai huonontavan maan suhteita muihin maihin tai joita perustellusti epäiltiin tällaisesta toiminnasta. Lain seurauksena oli sitten laajoja kommunistien ja heitä tukeneiden ryhmien jäsenten pidätyksiä. Laki oli ensin voimassa vuoden 1942 loppuun. Sitä jatkettiin kuitenkin yhteensä neljä kertaa (1942, 1944, 1945 ja 1946), niin että se oli voimassa aina vuoteen 1947. Lain voimassaolo päättyi Pariisin rauhansopimuksen allekirjoituksen jälkeen.