Veriveljien saaga
Monimutkaisen välittymishistoriansa vuoksi saaga on vaihtelevasti ajoitettu 1100-luvun loppuun tai 1200-luvun alkuun tai sen lopulle. Hauksbók-version on esimerkiksi epäilty perustuvan ennen vuotta 1200 laaditulle alkuperäistekstille, kun taas edellä mainittuja lisäyksiä on pidetty kopioitsijoiden myöhemmin tekeminä merkintöinä. Toiset taas ovat pitäneet Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin versiota varhaisempana, vuoden 1200 tienoilla laadittuna tekstinä, tai alkuperäisempänä mutta vasta 1200-luvun lopulla kirjoitettuna tekstinä. Saagan yhtenä lähteenä pidetään skaldi Þormóðrin runouden lisäksi vanhinta, vain muutamina käsikirjoitusfragmentteina säilynyttä pyhän Olavin legendaa eli pyhimyskuninkaasta kertovaa hagiografista tekstiä, joka on kirjoitettu 1100-luvun loppupuolella. Tätä yhteyttä on pidetty perusteena sille, että "Veriveljien saaga" on varhaista alkuperää. Monet nykytutkijoista ovatkin sitä mieltä, että "Veriveljien saaga" on yksi vanhimmista islantilaissaagoista ja kirjoitettu mahdollisesti 1200-luvun alussa, siis noin 200 vuotta siinä kuvattujen tapahtumien jälkeen.
Hversu Noregr byggðist
Elizabeth Ashman Rowe (2000) on esittänyt, että "Hversu Noregr byggðist" olisi eräänlainen Magnús Þórhalssonin vastaus sen ja Norjan kuninkaiden sukupuiden listaamisen jälkeen seuraavaan "Eirekr Kaukomatkaajan saagaan" ja "Norjan löytäminen" -tekstiin, jotka kummatkin ensimmäinen Flateyjarbókin kirjoittajista, Jón Þórðarson, oli lisännyt käsikirjoitukseen. Hän on katsonut, että "Hversu Noregr byggðist" -tekstin yhteys "Eirekr Kaukomatkaajan saagaan" olisi olennainen syy siihen, miksi teksti on lisätty käsikirjoitukseen. Kyseinen saaga kertoo Fornjótrin jälkeläisiin kuuluvan Þrándrin pojasta Eirekristä, jonka isä on antanut tarinan mukaan nimen myös hallitsemalleen Trondheimin alueelle (isl. "Þrándheimr"). Saagassa Eirekr matkaa itään etsimään kuolemattomien maata (paratiisia) ja saapuu Konstantinopoliin (isl. "Miklagarðr"), missä saa vastaukset paratiisia koskeviin kysymyksiinsä. Yhdessä "Eirekr Kaukomatkaajan saagan" kanssa "Hversu Noregr byggðist" luo kristillistyneemmän myytin Norjan perustamisesta verrattuna siihen myyttiin, jonka "Norjan löytäminen" -tekstiin liitetty Snorri Sturluson luo teoksensa "Heimskringla" alussa olevassa "Ynglinga sagassa". Viimeksi mainitussa Ynglingien kuningassuvun esi-isien, aasa-jumalien, kerrotaan olleen peräisin Troijasta. "Hversu Noregr byggðist" ja "Eirekr Kaukomatkaajan saaga" taas luovat kuvan kristillisen kulttuurin siirtymisestä Norjaan kristikunnan itäisestä osasta jo norjalaisen kuningasvallan varhaisimpina hetkinä. Näin ne luovat Norjan kuningasvallasta kuvan, joka on hieman vähemmän pakanallinen.