Johan Ulrik Sebastian Gripenberg
Gripenberg edusti sukuaan aatelissäädyssä vuoden 1863 valtiopäivillä. Hänet kohotettiin vapaaherraksi tammikuussa 1865 ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana keväänä Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48.
Alexis Gripenberg
Gripenberg toimi seuraavaksi vankeinhoitohallituksen ylijohtajana 1891–1901 sekä uudelleen 1906–1911. Perustuslaillisen kantansa vuoksi hän oli erotettuna ensimmäisen sortokauden aikana 1901–1906, mutta sai paikkansa takaisin. Gripenberg pyrki kehittämään vankeinhoitohallintoa. Edellä mainitun rikoslain voimaanastuminen 1894 lisäsi Suomessa huomattavasti vankeusrangaistusten määrää ja kasvatti siten vankilukua hänen johtajakaudellaan. Hän erosi vuonna 1911 omasta aloitteestaan ja työskenteli sen jälkeen yksityisen Helsingfors Privatbankenin johtokunnan jäsenenä.