Jyväskylä
Jyväskylä irrottautui Laukaasta anomalla kaupunkioikeuksia. Hankkeen aloitti majuri Carl Christian Rosenbröijer esittämällä sitä 1823 Laukaan pitäjänkokouksessa. Kaupunginoikeudet saatiin 1837, ja nykyisen kaupungin alueen ydinalueella sijainneiden Taavettilan ja Mattilan talojen isännät joutuivat myymään maitaan kaupunkia varten. Heitä uhattiin pakkolunastuksella. Vain pieni osa tuosta kaupungille saadusta alueesta asemakaavoitettiin, mutta alueen oli pakko olla huomattavasti laajempi, jotta kaupungin lehmille riitti laidunmaata – tuolloin Suomen kaupungeissakaan ei ollut epätavallista, että asukkaat omistivat lehmiä.
Jyväskylän yliopiston tiedemuseo
Museo perustettiin vuonna 1900 nimellä Jyväskylän seminaarilaisten kansatieteellinen museo Jyväskylän seminaarin opetuskokoelmien ympärille. Museo sai omat tilat vuonna 1905 vastavalmistuneesta Villa Rana -rakennuksesta. Kokoelmat siirtyivät seminaarin lakkauttamisen myötä sitä seuranneelle Jyväskylän kasvatusopilliselle korkeakoululle ja sittemmin yliopistolle. Vuonna 1980 museo jaettiin kulttuurihistoriallisen ja luonnontieteelliseen osastoon.