Bobi Sivén
Hans Håkon Christian Sivén syntyi 18. huhtikuuta 1899 Helsingissä. Hänen isänsä oli kuuluisa ja voimakas aktivistijohtaja, lääketieteen ja kirurgian tohtori Valter Osvald Sivén jä äitinsä ylioppilas Siiri Sivén o.s. Blomstedt. V. O. Sivénin nuorena kuollut isä oli Pudasjärven piirilääkäri Frans Johan Edvard Sivén. Siiri Sivénin isä oli fennomaani, yliopistovaikuttaja sekä suomen ja unkarin kielten dosentti Oskar Blomstedt. Hans Håkonilla oli kolme sisarusta Paavo (s. 1896), Liisa (s. 1897) ja Anna (s. 1903). Isä Ossi Sivén, kuten häntä lähipiirissä kutsuttiin, oli ruotsinkielinen, mutta ehdottomasti suomenmielinen. Ossi Sivén kannatti ”yksi kansa, kaksi kieltä” -ajattelua. Siiri taas oli pohjalainen suomenkielinen ja luki lapsille alusta alkaen "Kalevalaa". Aatemaailmaltaan hän oli snellmanilainen fennomaani, mutta kieliriitaa perheessä ei koskaan ollut, joten lapset olivat käytännössä kaksikielisiä. Tarkkaan ottaen Bobi Sivén puhui äidinkielenään suomea, mutta puhui äidinkielen tasoisesti myös ruotsia.
Ukki Väinämöinen
Vaseli Sidoroff syntyi Vienan Karjalassa Tunguan pitäjän Koivuniemen kylässä vuonna 1855 tai 1856. Hän elätti itsensä kulkukauppiaana Suomessa Turkin sodan aikana. Hän nousi tunnetuksi henkilöksi, kun hänet valittiin itäkarjalaisten vapautusjärjestön "Karjalan Metsäsissijärjestön" kolmihenkiseen hallitukseen kansannousun henkiseksi johtajaksi. Hänet valittiin tähän tehtävään, koska hän oli vankka antibolševikki uskonnollisista ja kansallisista syistä. Tämän lisäksi hän oli varma kansansa ja isänmaansa ystävä. Hänen persoonansa myös kiinnitti huomiota. Vaseli Levonen sopi kansannousun isähahmoksi, koska hän oli lyhyt, pitkäpartainen ja hänellä oli voimakkaat karjalaisen talonpojan piirteet muistuttaen näin ilmiselvää kalevalaista johtajaa. Tähän kalevalaiseen johtajaan viittasi myös hänen kansannousua varten ottamansa salanimi "Ukki Väinämöinen".