Kasvit
Varsi toimii kasvin tukena, rakenteen perustana ja johtojänteiden ensisijaisena paikkana. Jotkut lajit kasvattavat pinnan alla kulkevan maavarren, jota pitkin kasvi voi levitä kasvullisesti. Paksuimmillaan varsi on vanhoilla puilla, joilla sen ympärysmitta saattaa harvoin kasvaa jopa muutamaan kymmeneen metriin. Lehti on useimmilla kasveilla pääasiallinen yhteyttävä elin. Sen muoto ja ulkonäkö vaihtelee erittäin paljon kasviryhmästä riippuen. Tyypillinen korkean kehitystason kasvin lehti on pitkulainen, teräväkärkinen ja melko pehmeä. Havupuiden neulaset ovat hyvin kapeita, jäykkiä ja teräviä; kaktusten lehdet taas ovat kehittyneet piikeiksi. Lihansyöjäkasveilla lehdet ovat erikoistuneet esimerkiksi suppiloiksi. Kukka on siemenkasvin lisääntymiselin. Se sisältää emiön ja hetiön, jotka voivat sijaita samassa kukassa, erikseen saman kasvin kukissa tai kokonaan eri kasveissa. Koristeelliset ja värikkäät terälehdet houkuttelevat hyönteisiä ja muita pölyttäjiä vierailemaan kukissa pölytyksen aikaansaamiseksi. Tuulipölytteiset kukat ovat yleensä pieniä ja vaatimattoman näköisiä. Hedelmä on siemenkasveilla hedelmöityksen jälkeen paisuneesta emiöstä muodostunut elin, joka sisältää kasvin siemenet. Juuri on kasvin maanalainen osa, joka ankkuroi kasvin paikalleen ja imee maaperästä ravinteita sekä vettä kasvin käyttöön. Epifyyteillä juuret ovat usein paljaat ja niiden avulla päällyskasvi kiinnittyy isäntäkasviinsa. Sekovarsi on ominainen leville, jäkälille sekä eräille sammalille. Siitä ei ole erotettavissa yllä mainittuja eri tehtäviin erikoistuneita kasvinosia.
Esikkokasvit
Alaheimossa on yhdeksän sukua ja 900 lajia, joista viitisen tai kuutisen sataa kuuluu esikoiden sukuun ("Primula"). Nukkien suvussa ("Androsace") on 160 lajia. Alaheimo kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla ja hajanaisesti eteläisellä (kartta).Alaheimon kasvit ovat puita, pensaita, liaaneja tai ruohoja, joissa on usein keltaisen värisiä bentsokinoni-yhdisteitä. Kasvien kaikissa osissa voi olla rauhasia ja eritekanavia. Lehdet ovat tavallisesti ehytlaitaisia. Joskus kasvit ovat kaksikotisia. Kukat ovat usein ryhminä tai viuhkomaisissa kukinnoissa ja ovat tavallisesti 4-5-lukuisia, pieniä tai keskikokoisia. Teriö on usein kontortti (kierteinen), ja siinä sekä sikiäimessä on toisinaan mettä tai öljyä erittäviä karvoja. Heteenponnet ovat nuolimaisia. Vartalo saattaa puuttua. Hedelmä on eri tavoin avautuva kota, marja tai luumarja. Mehevissä istukoissa sijaitsevia pyöreitä tai kulmikkaita siemeniä on yksi, muutama tai paljon.