Tapio Rautavaara
Uusi laji vaati erilaisen asenteen ja taktiikan. Rautavaaran mukaan ”keihäässä ollaan suoritusvaiheessa raivon rajamailla”, kun taas jousiammunta on ”pelkkää kylmää harkintaa, tietämistä ja ankaralla harjoittelulla hankittujen lihasten laskelmoitua hyväksikäyttämistä”. Hän osti jousen ja nuolet 1951 ja ryhtyi harjoittelemaan. Neljä vuotta myöhemmin 1955 hän voitti jousiammunnan Suomen mestaruuden, ja vuonna 1956 Suomen mestaruuden joukkuekilpailussa. Maailmanmestaruuden joukkuekilpailussa hän voitti Brysselissä 1958 yhdessä Olavi Kallionpään ja Väinö Ansalan kanssa.
Tapio Rautavaaran muistomerkki
Muistomerkin teetti Tapio Rautavaara -seura, joka käynnisti hankkeen vuonna 1996. Seuran puheenjohtajana toimi tuolloin Tapio Rautavaaran tytär Leena Rautavaara. Muistomerkki tilattiin kuvanveistäjä Veikko Mylleriltä, jolta vaadittiin ehdottomasti näköispatsasta abstraktin taideteoksen sijaan. Myllerin aiemmin toteuttama täysin abstrakti Risto Rytin muistomerkki oli nostattanut suuren julkisen kiistan, mutta Rautavaaran patsaan kohdalla ei käynyt samoin. Muistomerkki sijoitettiin Oulunkylään, jossa Rautavaara oli asunut suuren osan elämästään. Teos paljastettiin 18. kesäkuuta 2000 ja lahjoitettiin samalla Helsingin kaupungille. Oulunkylän Patolassa on myös Tapio Rautavaaran puisto.