Immuunijärjestelmä
Oikein toimiessaan puolustusjärjestelmä tuhoaa valkosolujen vasta-aineiden avulla elimistöön tunkeutuneet taudinaiheuttajat. Puolustusjärjestelmä myös muistaa torjumansa taudinaiheuttajat erityisten "muistisolujen" avulla, minkä ansiosta aikaisemmin kohdattujen taudinaiheuttajien aiheuttamat tartunnat saadaan seuraavilla kerroilla torjuttua nopeammin ja torjuttuja taudinaiheuttajia vastaan kehittyy immuniteetti (ks. vesirokko). Myös rokotteet perustuvat muistisolujen toimintaan. Osa taudinaiheuttajista voi kiertää puolustusjärjestelmän muistin geenimuutosten avulla. Immuunijärjestelmä ei välttämättä tunnista aiemmin kohdatun taudinaiheuttajan, esimerkiksi viruksen tai bakteerin, muuntunutta muotoa samaksi taudiksi, ja tauti iskee uudelleen, kun elimistö altistuu tartunnalle (ks. influenssa). Joskus puolustusjärjestelmä saattaa myös hyökätä elimistön hyödyllisiä osia vastaan. Tällöin kyseessä on autoimmuunisairaus.
Homeostaasi
Esimerkiksi ruumiinlämmön osalta ihmisen keho reagoi sekä omista toiminnoistaan johtuviin että ulkoisten lämpötilavaihteluiden aiheuttamiin vaihteluihin elimistön lämpötilassa. Iholla se tapahtuu muun muassa hikoilemalla ja ihokarvojen asennonmuutoksilla sekä sisäisesti ääreisverenkierron ja pulssin säätymisellä, jotta homeostaasi säilyisi. Pienemmässä mittakaavassa muun muassa solun lipidihomeostaasi tarkoittaa solun lipidien määrän aktiivista tasapainotusta solun organellien välillä ja niiden tarpeiden mukaan. Kolmas esimerkki homeostaasista on verensokerin tasapaino, jonka tunnetuin säätelevä tekijä on vereen haimasta erittyvä insuliini.