Tiikeri
1950-luvulle asti Intian ja Nepalin rajalla asui vähän ihmisiä ankarien malariaepidemioiden takia. Tiikerit olivat alueella yleisiä, sillä metsiä ja riistaa oli paljon, mutta ihmisiä vähän. Malarian kukistuttua ihmiset kuitenkin palasivat alueelle ja metsien tilalle levittäytyi laidunmaita ja riisipeltoja. Nykyisin 49 000 neliökilometrin alueen elää 200 tiikeriä ja 3,6 miljoonaa ihmistä kotieläimineen. Alueen tiikerit elävät 11 reservaatissa ja muodostavat pieniä toisistaan eristäytyneitä populaatioita, joita uhkaa vakava sisäsiittoisuus. Kannan pitämiseksi elinvoimaisena Intia ja Nepal ovat nyt aikeissa yhdistää neljä suojelualuetta toisiinsa erityisillä käytävillä, joita pitkin tiikerit voisivat liikkua paikasta toiseen.
Tiikerihait
Tiikerihait, aikaisemmalta nimeltään ihmishait (Carcharhinidae) on luomihaikalojen lahkoon kuuluva heimo. Se on yksi suurimmista haiheimoista, ja sisältää 59 lajia. Suurin tiikerihailaji on tiikerihai, joka kasvaa jopa 7,5-metriseksi; pienin laji on "Rhizoprionodon taylori", joka kasvaa noin 70 senttimetriä pitkäksi. Tiikerihait ovat ulkomuodoltaan tyypillisiä haita. Kaikilla lajeilla on viisi kidusrakoa, kaksi selkäevää ja yksi peräevä. Pyrstön kahdesta puoliskosta ylimmäinen on paljon suurempi. Tiikerihait elävät pääasiassa trooppisissa ja lauhkeissa merissä, mutta joitakin lajeja tavataan myös suolattomissa vesissä. Kuten kaikki muutkin hait, tiikerihait ovat lihansyöjiä ja käyttävät ravinnokseen kalaa ja muita eläimiä. Jotkut suurimmista tiikerihailajeista saattavat olla ihmiselle vaarallisia, ja ne aiheuttavat suurimman osan ihmisiin kohdistuvista haihyökkäyksistä. Tiikerihait ovat joko ovovivipaarisia tai vivipaarisia, ja poikaset syntyvät kuoriuduttuaan ja kehityttyään naaraan kohdussa. Aiemmin uskottiin, että tiikerihait ilmestyivät vasta paleogeenikaudella, jolloin heimo olisi ollut nuorin nykyisistä hairyhmistä. Kuitenkin vuonna 2014 kuvattiin fossiilinen tiikerihaisuku "Archaeogaleus", joka on peräisin varhaisliitukaudelta.