Johan Ulrik Sebastian Gripenberg
Gripenberg edusti sukuaan aatelissäädyssä vuoden 1863 valtiopäivillä. Hänet kohotettiin vapaaherraksi tammikuussa 1865 ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana keväänä Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48.
Achates Ferdinand Gripenberg
Ulvilan Harjunpäässä sijaitsevassa Sunniemen kartanossa syntynyt Gripenberg palveli muun muassa Suomen jääkärirykmentin Viipurin pataljoonassa 1823–1830 ja Suomen kaartissa 1830–1844, jonka jälkeen hän toimi Suomen kadettikoulun komppanianpäällikkönä sekä vielä vuoden ajan Suomen kenraalikuvernöörin erikoiskäytössä, ennen nimitystään postitirehtöörin virkaan. Suomen kaartissa Gripenberg osallistui muun muassa Puolan kapinan kukistamiseen ja Varsovan valloitukseen vuosina 1831–1832. Varsovassa haavoittunut Gripenberg palkittiin Pyhän Annan ritarikunnan tähdellä.