Puna-armeijan hyökkäys Georgiaan
Puna-armeijan hyökkäys Georgiaan (), myös Neuvosto-Venäjän–Georgian sota (, ) oli neuvosto-Venäjän puna-armeijan Georgian demokraattista tasavaltaa vastaan kohdistama sotilaallinen hyökkäys, joka käytiin 15. helmikuuta – 17. maaliskuuta 1921. Hyökkäyksen tarkoituksena oli kaataa Georgian sosiaalidemokraattisen puolueen menševikkihallitus ja tuoda maahan bolševikkihallinto. Konflikti johtui Neuvosto-Venäjän laajentumispolitiikasta, jonka tavoitteena oli saada takaisin hallintaan ensimmäisen maailmansodan tapahtumiin saakka Venäjän keisarikuntaan kuuluneet alueet, sekä Venäjälle siirtyneiden georgialaisten bolševikkien vallankumouspyrkimyksistä. Bolševikeilla ei Georgiassa ollut tarpeeksi tukea, että he olisivat voineet nousta valtaan ilman ulkomaiden apua.
Abhasian sosialistinen neuvostotasavalta
Abhasia oli aiemmin ollut Georgian demokraattisen tasavallan autonominen provinssi. Se joutui neuvostojoukkojen hallintaan, kun Neuvosto-Venäjän puna-armeija hyökkäsi Georgiaan helmi–maaliskuussa vuonna 1921. 4. maaliskuuta 1921 puna-armeija otti yhdessä paikallisten vallankumoustaistelijoiden kanssa haltuunsa Abhasian pääkaupungin Suhumin, jonne perustettiin väliaikainen neuvostohallinto, Abhasian vallankumouskomitea (revkom). 31. maaliskuuta 1921 Abhasian SNT julistettiin perustetuksi erityisessä konferenssissa, johon osallistuivat Sergo Ordžonikidze, Šalva Eliava, Efrem Ešba ja Nestor Lakoba, mutta kysymys tasavallan suhteista Georgiaan ja Venäjään jätettiin avoimeksi. 21. toukokuuta 1921 Georgian revkom toivotti tervetulleeksi uuden "itsenäisen Abhasian sosialistisen neuvostotasavallan" ja sanoi, että suhteiden laadusta pitäisi sopia tasavaltojen ensimmäisissä omissa työväen kongresseissa.