Johan Amos Comenius
Johan Amos Comenius ( , , , ) (28. maaliskuuta 1592 – 15. marraskuuta 1670) oli tšekkiläinen kasvatusajattelija, teologi, opettaja, filosofi, kasvattaja ja kirjailija. Itseään hän piti etenkin teologina, vaikka jälkimaailma on oppinut tuntemaan hänet enemmän pedagogina, kasvatusajattelijana ja koulujen uudistajana.
Johan Amos Comenius
Comenius palasi Puolan Lesznoon (1648) ja hänet valittiin veljesyhteisön piispaksi. Matkasta muodostui traaginen, sillä Comeniuksen toinen vaimo makasi kuolemansairaana hevosten vetämissä kärryissä kaksi pientä lastaan vierellään. Hän kuoli pian perilletulon jälkeen. Myös Oxenstierna unohti ruotsalaiset tšekkien uskontovapauskysymyksessä ja lohduttoman tilanteen murtamana Comenius kirjoitti uskonnollisen teoksen, eräänlaisen uskontunnustuksen, jolle antoi nimen "Kuolevan äidin testamentti tšekkiläiselle veljeskunnalle", joka tunnetaan myös lyhyesti tšekkiläisestä nimestään, Ksaft, testamentti. Lopussa Comenius ilmaisee vakaumuksensa, että tšekin kansan kohtalo vielä kääntyy. Comeniuksen toivon sanoista tuli tšekkiläisen kansan uskon rukous ja tunnus sukupolvelta toiselle.
Vaikka Westfalenin rauha vuonna 1648 tuli veljesyhteisön kannalta raskaaksi, päätettiin toimintaa jatkaa. Comenius kutsuttiin Unkariin Sarospatakiin kouluoloja järjestämään. Hän noudatti ruhtinas Racoczin kutsua ja saapui kahden avustajansa kanssa Unkariin myöhäissyksyllä 1650. Tavoitteena oli koulutyön uudistaminen Comeniuksen laatimien linjojen mukaisesti, mitä kuvaa hänen Unkarin kaudellaan laatimansa teos "Schola pansophica" (Pansofinen koulu). Vaikka uudistus kohtasikin monenlaisia vaikeuksia, muodostui Unkarin kaudesta monella tavalla merkittävä. Eräs tällainen merkittävä uudistus oli kuvien tehokas hyödyntäminen opetuksessa, joka johti ensimmäisen systemaattisesti kuvitetun oppikirjan, "Orbis sensualium pictus" (Kuvitettu näkyväinen maailma) idean syntymiseen. Teos painettiin 1658 Nürnbergissä. Lisäksi Comenius yhdisti draaman koulutyöhön, minkä tuli vaikuttaa siihen, että koulu muuttuisi raskaasta raadannasta leikinomaiseksi. Tätä kuvaa myös teos "Schola ludus" (Koulu leikkinä).
Kesäkuussa 1654 Comenius lähti Sarospatakista suuren oppilasjoukon saattaessa häntä kauas kaupungin ulkopuolelle. Puolan Lesznossa odottivat uudet haasteet poliittisten jännitteiden kasvaessa taas Ruotsin ja Puolan välille. Pian Lesznon kaupungissa väkivalta ja epäjärjestys lisääntyivät. Eri puolilla syttyi tulipaloja Comenius perheineen ollessa hengenhädässä. Comenius kaivoi kuopan talonsa lattian alle ja kätki sinne arvokkaimmat käsikirjoituksensa paeten perheineen kaupungista. Vain muutama hiiltynyt käsikirjoitus vältti tuhon. Lopullisesti tuhoutuneita olivat pansofian periaatteet sisältävä käsikirjoitus, samoin suuri tšekinkielen sanakirja, johon Comenius oli koonnut aineistoa yli 30 vuotta.