Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan vaakuna
Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan vaakuna oli Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan tunnus. Se otettiin käyttön vuonna 1923 ja poistettiin käytöstä vuonna 1936 kun Transkaukasian SFNT jaettiin Azerbaidžanin, Armenian ja Georgian neuvostotasavaltojen kesken. Vaakunaan on kuvattu Kaukasus-vuoret, joiden takaa nousee aurinko. Edustalla on kuvattu kommunismin tunnukset punainen tähti sekä sirppi ja vasara. Alhaalla on kuvattu savua tupruttava tehdas ja öljynporaustorneja sekä viinirypäleitä, vehnäntähkiä, maissia, riisiä ja puuvillaa. Koko vaakunaa ympäröi punainen nauha jossa lukee neuvostotasavallan lyhenne azerin (ZSFSC, Zaqafqasja sosjalist federativ suralar Cymhurijjəti"), armenian (ԱՍՖԽՀ, Անդրկովկասյան Սոցիալիստական Ֆեդերատիվ Խորհրդային Հանրապետություն"), georgian (აკსფსრ, ამიერკავკასიის საბჭოთა ფედერაციული სოციალისტური რესპუბლიკა") ja venäjän (ЗСФСР, Закавказская Советская Федеративная Социалистическая Республика") kielellä. Alhaalla olevassa keltaisessa nauhassa lukee ainoastaan venäjäksi Neuvostoliiton motto, ""Пролетарии всех стран, соединяйтесь!"", suomeksi ""Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen!"".
Venäjän sisällissota
Triple Ententen, jonka muodostivat Venäjän lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska, muut maat Yhdysvaltojen tukemana liittyivät sotaan interventiopolitiikkansa nojalla. Länsivaltojen laivasto saapui Murmanskin rannikolle maaliskuussa 1918 ja kesäkuussa brittiläis–ranskalais–yhdysvaltalaisjoukot ottivat haltuunsa Murmanskin ja elokuussa Arkangelin. Virallinen selitys oli suojella länsivaltojen varusvarastoja näissä satamakaupungeissa, mutta samalla myös estää niiden joutuminen bolševikkien käsiin ja pakottaa puna-armeija jakamaan joukkonsa myös pohjoiseen. Brittijoukot toimivat myös Itämerellä, jossa ne tukivat valkoista armeijaa ja Baltian maiden itsenäisyyssotaa. Japanilaiset miehittivät Itä-Siperiasta laajoja alueita.