Myyrmannin räjähdys
Pommin räjähdyksen syy ja Petri Gerdtin motiivit eivät koskaan selvinneet. Ei ole olemassa varmaa näyttöä siitä, että hän olisi halunnut vahingoittaa toisia henkilöitä tai itseään. Gerdt ei milloinkaan osoittanut omaavan itsetuhoisia ajatuksia tai halua vahingoittaa muita. Rikostutkimuksessa selvisi, että hänellä ei ollut aikomus kuolla ainakaan itse räjähdyksessä. Pommin kuitenkin mahdollisesti oli tarkoitus räjähtää Myyrmannissa, mutta ei ole tietoa siitä, oliko pommin tarkoitus räjähtää kauppakeskuksen ollessa vielä auki vai sulkemisajan jälkeen. Pommissa oli ajastin. Gerdt saattoi yrittää ensin laittaa pommin sisältänyttä reppuaan roskakoriin. Roskakori olisi ollut hyvä piilopaikka pommin sisältäneelle repulle.
Matkustajakone Kalevan pudotus
Kalevan pudotus tapahtui välirauhan aikana, kun talvisodan päättymisestä oli kulunut vain kolme kuukautta. Suomen armeija oli heikentynyt, uusi itäraja vaikeasti puolustettavissa ja valtiotalous vararikon partaalla. Vaikka Kalevan pudottaminen oli kiistattomasti kansainvälisen oikeuden vastainen rikos, pääministeri Risto Ryti ja ylipäällikkö Mannerheim katsoivat maan ulkopoliittisen aseman niin heikoksi, että asiasta ei tehty protestia Neuvostoliitolle. Tapausta ei edes käsitelty virallisesti hallituksessa. Onnettomuuden todellinen syy salattiin myös suurelta yleisöltä. Kalevan putoamisen syyksi vahvistettiin epämääräinen räjähdys, jonka aiheutti ”jokin vieras, lentokoneeseen olennaisesti kuulumaton tekijä”. Hämärä ilmaisu synnytti paljon huhuja, mutta varmistusta niille ei saatu. Päinvastoin, sensuuri katkaisi keskustelun Kalevan tapauksesta lyhyeen. Lehdistön vaikeneminen kestikin sitten lähes 50 vuotta. Aero O/Y:n toimitusjohtaja Gunnar Ståhle kertoi Kalevan pudottamisesta suomalaislentäjien leskille, mutta nämä eivät saaneet puhua asiasta kenellekään.