Viron pääministeri
Johtuen Neuvostoliiton hätätilakomitean vallankaappausyrityksestä 19. elokuuta – 22. elokuuta 1991 Viron neuvostotasavallan korkein neuvosto julisti Viron itsenäiseksi. Suomi ilmoitti 25. elokuuta 1991, ettei sen tarvitse Viron itsenäisyyttä tunnustaa, koska Viron itsenäisyyden edellinen tunnustus on – de jure – edelleen voimassa. Suomi oli tunnustanut Viron itsenäisyyden kesäkuussa 1920 ennen Entente cordialea heti toisena Neuvosto-Venäjän jälkeen. Neuvostoliitto tunnusti Viron, Liettuan ja Latvian itsenäisyyden 6. syyskuuta 1991 ja niistä tuli Yhdistyneiden kansakuntien jäseniä 17. syyskuuta 1991.
Viron vapaussodan voitonpylväs
Viron vapaussodassa vuosina 1918–1920 kaatui noin 4 000 ja haavoittui noin 14 000 virolaista. Ajatus itsenäisyyden puolesta taistelleiden muistoa kunnioittavasta muistomerkistä syntyi jo sodan aikana vuonna 1919. Laki muistomerkin pystyttämisestä laadittiin kuitenkin vasta vuonna 1936. Valmisteleva työ asian edistämiseksi keskeytyi kuitenkin toisen maailmansodan takia ja estyi vuosikymmeniksi sodanjälkeisen neuvostomiehityksen myötä. Viron julistauduttua uudelleen itsenäiseksi 1991 ajatus muistomerkistä nousi jälleen esiin. Keväällä 2005 Riigikogu päätti Tallinnan Vapaudenaukiolle pystytettävästä muistopylväästä. Keväällä 2006 muistomerkistä järjestettiin suunnittelukilpailu, johon tuli yli 40 ehdotusta. Viron vapaudenpylvään valmistumista tukivat yli 12 000 ihmisen lahjoitukset.