Ruotsit
Ruotsi-sanan arvellaan olevan peräisin muinaisruotsin soutamista tarkoittavasta sanasta, jonka vastine nykyruotsissa on "ro". Ruotsin paikannimi "Roslagen" on samaa juurta ja on alun perin tarkoittanut soutukuntaa. Suomeen ja sen lähisukukieliin sanan arvellaan levinneen niihin aikoihin, kun ruotsalaiset rusit purjehtivat Suomen etelärannikoa pitkin kohti Laatokkaa ja Luoteis-Venäjän keskuksia, kuten Novgorodia..
Ruotsalainen keittiö
Ruotsin sana ’husmanskost’ on peräisin sanasta husman eli mäkitupalainen. Mäkitupalainen yleensä omisti talon, johon ei kuulunut viljelysmaata. Maaseudun yksinkertaista ja halpaa ruokaa kutsuttiin alun perin nimellä ”husmanskost” eli ruotsalainen kotiruoka, mutta herrasväki ja kestikievareiden palvelusväki maksoivat ruoasta kuitenkin erilaisen hinnan. Nykyisin ruotsalainen kotiruoka tarkoittaa tavallisesti matalalla sisäänostohinnalla ostettua ruokaa, joka on ravintopitoista ja perinteistä ruokaa eli toisin sanoen klassista arkiruokaa. Ruotsalaisen kotiruoan raaka-aineet ovat kotimaisia, ja tavallisia raaka-aineita ovat sianliha, karkeat viljatuotteet sekä perunat ja juurekset. Suurustaminen, pitkään kypsentäminen sekä muut aikaa ja huolellisuutta vaativat valmistustavat ovat tavanomaisia, kun taas mausteita käytetään maltillisesti. Ruotsalainen kotiruoka ja ruotsalaisia ruokia muistuttavat ruokalajit tunnetaan muissakin skandinaavisissa ja pohjoiseurooppalaisissa maissa, vaikka joissakin maissa lisukkeet voivat vaihdella. Esimerkiksi Saksassa ja sen naapurimaissa hapankaali on tavallinen lisuke, kun taas viininviljelysmaissa perinteisesti juodaan paikallisia viinejä kotiruoan kanssa.