Venäjän maantiede
Läntinen Venäjä kuuluu pääasiassa Itä-Euroopan tasankoon, joka on maailman suurimpia alankoalueita. Se levittäytyy Venäjän länsirajalta Uralvuorille ja Pohjoiselta jäämereltä Kaukasukselle. Noin puolet alueesta on alankoa, ja korkein kohta sijaitsee Moskovan pohjoispuolella Valdain ylängöllä 343 metrissä. Moskovan eteläpuolella maastossa vuorottelevat jokilaaksot ja niitä erottavat kukkulat, kuten Keski-Venäjän ylänkö, joka erottaa Dneprin laakson Oka- ja Donjokien alueesta. Volgan itäpuolella leviää laaja Kaspian syvänkö, joka on matalimmillaan 25 metriä merenpinnan alapuolella. Itä-Euroopan tasanko ulottuu etelässä Kaukasuksen juurille. Vuorten harja muodostaa Venäjän rajan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Venäjän puolella on 5 642 metriä korkea Elbrus, joka on Euroopan korkein vuori.
Spasskaja-torni
Spasskaja-torni (, "Vapahtajan torni") on Punaisen torin laidalla sijaitseva Moskovan Kremlin torni, jossa on Kremliin johtava portti. Se on Kremlin toiseksi korkein torni Iivana Suuren kellotornin jälkeen. 
Torni rakennettiin vuonna 1491 italialaisen arkkitehdin Pietro Antonio Solarin piirustusten mukaan. Aluksi sen nimi oli Frolovskaja-torni Kremlissä aiemmin sijainneen kirkon mukaan. Nykyinen nimi tulee kahdesta Vapahtajan ("Spas") ikonista, jotka asennettiin Kremlin porttien yläpuolelle vuonna 1658. Näistä jäljellä oleva Smolenskin Vapahtajan ikoni peitettiin laastilla vuonna 1937, mutta restauroitiin ja paljastettiin uudelleen vuonna 2010.