Nakkila
Nykyisen Nakkilan vaiheilla Kokemäenjoen varrella asuttiin varmasti jo 1300-luvulla. Talon nimi Nakkla, josta kuntakin on nimensä saanut, esiintyy asiakirjoissa 1400-luvulla jo muodossa "Nakkila" eli ruotsiksi "Nackeby". Nimen alkujuurta ei tiedetä varmuudella. Ruotsiin perustuva selitys nojaa nimiin "Nacke" tai "Nackböle", joita esiintyy ruotsalaisilla alueilla. Jos nimen taustalla on suomalainen sana, voidaan käyttää selityksenä sanaa "nakka", jolla on tekemistä sepäntöiden kanssa. Nakka tarkoitti "vasaraa" tai "pulttia". 1400-luvuilla esiintyy Vehmaalla ja Paimiossa nimi "Nakka", jossa Paimiossa sepäntöitä teki seppä Olli. Satakunnassa talon nimi kirjoitettiin myös muodossa "Nakkala".
Naapala
Naapala on myöhäiskeskiaikainen uudisasutuskylä, josta on ensimmäinen maininta vuodelta 1469. Kylä on muodostunut Kokkilan läpi virtaavan puron alkulähteiden ympärille, ja alueen kaikki tasaiset maat on käännetty pelloiksi. Naapalan maatilat on rakennettu alueen mäkien rinteille. Kylässä on aina ollut vain yksi kantatila, jolle alkoi ilmestyä torppia 1700-luvusta lähtien. Isojako suoritettiin kylässä vuonna 1786. Vuonna 1926 valtaosa Naapalan torpista itsenäistyi. Sotien jälkeen kylään ei asutettu yhtään siirtoväkeä.