Sionismi
Vuonna 1894 nuori keskieurooppalainen journalisti Theodor Herzl (1860–1904) havahtui juutalaisten ahdinkoon ranskalaisen kapteenin Alfred Dreyfusin oikeudenkäynnin aikana, kun vapaamielisinä luultujen ranskalaisten antisemitismi oli nostanut päätään. Herzl päätteli, että juutalaiset vapautuisivat vainoista ja syytöksistä vain omassa maassaan. Hän aloitti kampanjan juutalaisen valtion perustamisen puolesta ja kirjoitti 63-sivuisen pamfletin "Juutalaisvaltio" (1896). Herzl perusti Sionistisen Maailmanjärjestön ja järjesti vuonna 1897 ensimmäisen sionistikongressin Baselissa. Sionismin aate kasvoi nopeasti, ja Herzl sai tukijoita etenkin Itä-Euroopasta, missä juutalaisten asema oli kaikkein heikoin. Hän myös haki Turkin sulttaanilta tukea Israelin perustamiselle Turkin hallitsemaan Palestiinaan, ja myöhemmin Englannilta, josta tulikin Herzlin kuoltua Israelin valtion varsinainen kätilö.
SC Hakoah Wien
Britit toivat jalkapallon Wieniin 1800-luvun lopulla. Juutalaisia Wieniin oli tullut koko 1800-luvun ajan ja 1900-luvulla heitä oli noin 146 000. Vuonna 1897 Karl Lueger nousi Wienin pormestariksi, mikä johti juutalaisvastaisuuteen Wienissä. Tämä nosti juutalaisessa väestössä sionismin ajatusta. Hakoahin perustaja Fritz (Beda) Löhner (nimi vaihdettu Löwystä) oli Böömistä paennut juutalainen. Hän pelasi nuorena jalkapalloa ja nousi Wienin sionistien johtohahmoksi. Vuonna 1887 juutalaisia kiellettiin liittymästä urheiluseuroihin. Toukokuussa 1909 Wieniniin tuli pelaamaan unkarinjuutalainen VAC. Kyseinen seura innoitti perustamaan Wieniin seuran, johon kuuluisi vain juutalaisia. Kesäkuussa 1909 julkistettiin vetoomus juutalaisen urheiluseuran perustamisesta ja seuran perustamiskokous pidettiin 26. syyskuuta 1909. Seuran nimeksi tuli Hakoah, joka tarkoittaa hepreaksi voimaa. Puheenjohtajaksi valittiin Löhner ja sihteeriksi Salomon Weinberger.