Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan lippu
Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan lippu otettiin käyttöön vuonna 1922 ja poistettiin käytöstä vuonna 1936 kun Transkaukasian SFNT jaettiin Azerbaidžanin, Armenian ja Georgian neuvostotasavaltojen kesken. Lipussa on punaiselle taustalle vasempaan ylänurkkaan sijoitettu punainen tähti jonka sisällä on sirppi ja vasara. Tähden viereen on puoliympyrän muotoon kirjoitettu kyrillisin kirjaimin neuvostotasavallan venäjänkielinen lyhenne "ЗСФСР" (ZSFSR).
Georgian demokraattinen tasavalta
Georgian demokraattinen tasavalta (georgiaksi საქართველოს დემოკრატიული რესპუბლიკა, "Sakartvelos Demok'rat'iuli Resp'ublik'a") oli vuosina 1918–1921 ensimmäinen moderni georgialainen valtio. Tasavalta luotiin Venäjän vallankumouksen jälkeen tsaarinvallan romahdettua. Se rajoittui pohjoisessa Venäjään ja Pohjois-Kaukasuksen vuoristotasavaltaan, etelässä Turkkiin, Armeniaan ja Azerbaidžaniin. Valtion pinta-ala oli noin 107,600 km² (nykyisen Georgian valtion ala on vertailun vuoksi 69,700 km²) ja sen väkiluku oli noin 2,5 miljoonaa. Kuten nykyään, pääkaupunkina toimi Tbilisi ja virallisena kielenä georgia. Transkaukasian federaation hajottua 26. toukokuuta 1918 perustettua tasavaltaa johti sosiaalidemokraattinen menševikkipuolue. Sisäisten ja ulkopoliittisten ongelmiensa vuoksi nuori valtio ei pystynyt torjumaan Neuvosto-Venäjän joukkojen hyökkäystä maahan ja romahti helmi-maaliskuussa 1921 tullakseen Georgian neuvostotasavallaksi.