Lohja
Kustaa Vaasa antoi jo 1542 Eerik Flemingille luvan rautamalmin louhintaan, ja Ojamon rautakaivoksen sanotaankin olevan Suomen ensimmäinen. Rautaa tärkeämmäksi kaivannaiseksi osoittautui kuitenkin kalkkikivi, jota on kaivettu Lohjalla Ojamon avolouhoksen lisäksi Törmän ja Solhemin avolouhoksista, sekä myöhemmin Tytyrin kaivoksesta. Lohjalla on Tytyrin lisäksi sijainnut 1990-luvun laman aikana suljettu, vuonna 1897 perustettu Virkkalan kalkkitehdas. Kalkkikaivostoiminnan aloitti Petter Forsströmin luotsaama Lohjan Kalkkitehdas Oy, mutta vuonna 1992 toiminta myytiin nykyiselle Nordkalk Oyj:lle.
Hituran kaivos
Kaivoksen toiminta on keskeytetty viisi kertaa nikkelin hinnan heikkenemisen takia. Viimeksi tuotanto keskeytettiin kesäkuussa 2013 ja on keskeytyksissä edelleen. Aiemmin kaivoksen toiminta on ollut keskeytettynä vuosina 1982–1985, 1986–1988, 1998–1999 ja 2008–2010. Kaivoksen omistaja Belvedere Resources Oy asetettiin konkurssiin 27.12.2015. Yrityksen vakuustalletus on kustannuksiin nähden riittämätön ja valtio joutuu maksamaan kaivoksen sulkemisesta aiheutuneita kustannuksia, ensimmäisessä vaiheessa 5 miljoonaa euroa.
Kaivos rikasti louhittua malmia siten, että sivutuotteena syntyi tavanomaiseksi jätteeksi luokiteltavaa rikastushiekkaa runsaat 600 000 tonnia vuodessa. Hituran kaivos tuotti nikkeli-kuparirikastetta, joka sisältää näiden lisäksi kobolttia, platinaa, palladiumia ja reniumia.