Elämä Marsissa
Vesi on elämän edellytys, ja muinaisessa Marsissa arvellaan olleen paikoittain jopa kilometrin syvyisiä meriä. Lisäksi on mahdollista, että nestemäistä vettä olisi edelleen planeetan kuoren alla. Tämän takia elämän etsintä planeetalla jakautuu muinaisen fossiloituneen ja nykyisen elämän etsintään. Myös kysymys muinaisesta elämästä planeetalla on edelleen avoin.
Marsin geologia
Marsilla on sisuksessaan arviolta 1 700 kilometrin paksuinen rautaydin. Marsin koko säde on noin 3 395 kilometriä. Ytimessä oletetaan olevan enemmän rikkiä kuin muilla terrestrisillä planeetoilla, koska Mars ei ole niin tiheä kuin muut terrestriset maailmat. Marsin tiheys on noin 3,9 g/cm³. Sen ydin, joka on koostumukseltaan mahdollisesti rautasulfidia, oli sula ehkä ensimmäiset miljardi vuotta syntynsä jälkeen. Perinteisesti ytimen on oletettu olevan kiinteä, niin ettei siinä tapahdu virtauksia, jollaiset synnyttäisivät magneettikentän. Kuitenkin vuonna 2016 julkaistujen painovoimakarttojen mukaan Marsilla on nestemäinen ulompi ydinkerros. Kartat perustuvat Marsia kiertävien luotainten nopeusvaihteluiden mittaamiseen 16 vuoden ajalta. Jos ydin on rautasulfidia, sen säde voi olla jopa hieman alle 2 000 km; ytimen säde on vähintään 1 300 kilometriä.