Suomen pakanallinen juhlaperinne
Kekri oli sadonkorjuun juhla ja karjamarkkinoiden aikaa, ja runsaalla ruoalla kestittäminen oli kekrinvietossa tärkeässä asemassa. Esimerkiksi "kekripyörykät" ovat lihapyöryköitä, joihin on laitettu sadonkorjuusta tulleita aineksia, kuten esimerkiksi punajuurta. Lammaspaisti oli toinen tyypillinen juhlaruoka, jota syömään kutsuttiin myös suvun vainajat. Kekri kuuluu suomalaisten työnjuhlien piiriin. Se oli ilon juhla. Silloin laulettiin, leikittiin ja tanssittiin. Kekrinä alkoi palveluväen vapaaviikko. Kun talossa oli syöty, juotu ja juhlittu, saivat piiat ja rengit lähteä vierailemaan kotiseudulleen.
Kukri
Kukria pidetään hyvin tehokkaana aseena. Vaikka veitsi muistuttaakin fyysiseltä muodoltaan bumerangia, kukria ei ole tarkoitus heittää. Huomioitava suunnitelmallinen muotoilu on terän taittuminen kärjestä, jolla tavoitellaan kärjen suurempaa nopeutta ja iskuvoimaa iskemishetkellä. Kukrin kerrotaan katkaisevan helposti vastustajan käden tai kaulan yhdellä iskulla. Usein virheellisesti sanotaan, että kukri olisi suunniteltu paremmin vihollisen kurkun viiltämiseen, vaikka näin ei ole. Se on hyökkäyksessä paras hakkaamiseen keskittyvässä käytössä, vaikka veistä voidaan käyttää myös pistämiseen.