Marcus Antonius
Marcus Antonius (83 tai 82 eaa. Rooma – 30 eaa. Aleksandria) oli roomalainen sotilas ja poliitikko. Hän oli Julius Caesarin ratsuväen päällikkö ja tämän kanssa konsulina 44 eaa. Kun Caesar murhattiin, hän muodosti Octavianuksen ja Lepiduksen kanssa toisen triumviraatin 43 eaa. Tämä oli, toisin kuin ensimmäinen triumviraatti, luonteeltaan virallinen kolmen virkamiehen kollegio. Filippoin taistelun 42 eaa. jälkeen toimitetussa vallanjaossa Marcus Antonius sai valtakunnan itäiset osat. Seuranneissa proskriptioissa otettiin hengiltä suuri joukko henkilöitä, huomattavimpana Cicero. Jouduttuaan tappiolle taistelussa Octavianusta vastaan vuonna 30 eaa. Marcus Antonius teki itsemurhan. Myöhemmin samana vuonna myös hänen rakastajattarensa Kleopatra VII riisti hengen itseltään.
Gnaeus Julius Agricola
Agricola syntyi Gallia Narbonensiksessa (nyk. Etelä-Ranskassa) ja meni naimisiin Domitia Decidianan kanssa. He saivat yhden tyttären, joka meni naimisiin historioitsija Tacituksen kanssa. Tacitus oli yksi hänen suurimmista kannattajistaan ja hän kirjoitti Agricolan elämäkerran "De vita et moribus Julii Agricolæ". Kirjassa Tacitus kuvaa erityisesti Agricolan toimintaa Britanniassa.
Agricolan ura alkoi sotilastribuunina Britanniassa vuosina 58–62 kuvernööri Gaius Suetonius Paullinuksen alaisena. Tämän jälkeen Agricola toimi muun muassa legioonan komentajana ja Gallia Aquitanian provinssin kuvernöörinä. Samalla hänestä tehtiin myös patriisi. Kun yksi konsuleista kuoli vuonna 77, valittiin Agricola hänen tilalleen. Seuraavana vuonna hänet valittiin Britannian kuvernööriksi. Britanniassa Agricola kukisti walesilaiset ja kaledonialaiset Mons Graupiuksen taistelussa.