Budapestin piiritys
Budapestin piiritys oli toisen maailmansodan loppuvaiheissa tapahtunut piiritys. Se alkoi 26. joulukuuta 1944, kun puna-armeijan ja Romanian maavoimien joukot piirittivät Budapestin, jota puolustivat unkarilaiset ja saksalaiset joukot. Taistelut kaupungista kestivät useita viikkoja ja aiheuttivat huomattavia tuhoja. Myös tuhannet siviilit saivat surmansa taistelujen aikana. Taistelut lakkasivat 13. helmikuuta 1945.
Itärintama (toinen maailmansota)
Puolassa puna-armeijan lähestyessä Puolan vastarintaliike aloitti operaatio Myrskyn saksalaisia joukkoja vastaan, mutta Varsovan kansannousun aikana puna-armeija pysähtyi Veikselille kykenemättömänä tai haluttomana avustaa vastarintaliikettä. Puolan kommunistien hallitsema 1. armeija yritti vapauttaa kaupungin syyskuussa, mutta epäonnistui raskain tappioin. Myös Slovakiassa alkoi kansannousu saksalaisia vastaan elokuussa ja se jatkui aina lokakuulle saakka. Neuvostoliitto aloitti hyökkäyksen Duklan solassa 8. syyskuuta ja kahden kuukauden taisteluiden jälkeen eteni Slovakiaan raskaiden tappioiden jälkeen, ja lopulta puna-armeija valtasi Bratislavan 4. huhtikuuta 1945. Budapest saatiin vallattua helmikuussa 1945.
Suomen rintamalla puna-armeija lopetti asemasodan suurhyökkäyksellä Karjalankannaksella 9. kesäkuuta ja kaksi viikkoa myöhemmin Maaselän suunnalla. VT-linja (Vammelsuu–Taipale) murtui Kuuterselässä 14. kesäkuuta ja Viipuri vallattiin suomalaisilta lähes taisteluitta 20. kesäkuuta. Suomalaisten onnistui kuitenkin pysäyttää Neuvostoliiton strateginen suurhyökkäys Talin–Ihantalan taistelussa 25. kesäkuuta – 9. heinäkuuta 1944, Äyräpäässä–Vuosalmella ja Viipurinlahdella. Tämän jälkeen Neuvostoliitto luopui ehdottoman antautumisen vaatimuksesta ja oli valmis aselepoon. Samoihin aikoihin käytiin taisteluita Suomenlahden eteläpuolen omistuksesta, ja Mart Laar arvioi, että jos NL olisi onnistunut valtaamaan Viron heinäkuussa, kuten se yritti, myös Suomi olisi ollut taipuvaisempi antautumaan.