Lohja
Kustaa Vaasa antoi jo 1542 Eerik Flemingille luvan rautamalmin louhintaan, ja Ojamon rautakaivoksen sanotaankin olevan Suomen ensimmäinen. Rautaa tärkeämmäksi kaivannaiseksi osoittautui kuitenkin kalkkikivi, jota on kaivettu Lohjalla Ojamon avolouhoksen lisäksi Törmän ja Solhemin avolouhoksista, sekä myöhemmin Tytyrin kaivoksesta. Lohjalla on Tytyrin lisäksi sijainnut 1990-luvun laman aikana suljettu, vuonna 1897 perustettu Virkkalan kalkkitehdas. Kalkkikaivostoiminnan aloitti Petter Forsströmin luotsaama Lohjan Kalkkitehdas Oy, mutta vuonna 1992 toiminta myytiin nykyiselle Nordkalk Oyj:lle.
Suomen meriteollisuus
Laivanrakennus kiihtyi voimakkasti toisen maailmansodan jälkeen, jolloin yli 500 erilaista sotakorvauslaivaa rakennettiin ja lähetettiin Neuvostoliittoon. Tehtävää varten perustettiin uusia telakoita muun muassa Raumalle, Turkuun ja Loviisaan. Sotakorvausten jälkeen laivojen rakentaminen idänkauppana jatkui pitkin tilaussarjoin. 1950- ja 1960–luvuilla 1950-luvulta 1980-luvulle suurimpina telakkayhtiöinä toimivat Wärtsilä, Rauma-Repola sekä valtio-omisteinen Valmet. Valtio-omisteinen laivanrakennus Suomessa loppui 1980-luvun lopulla. Valmetin ja Wärtsilän laivanrakennustoiminnot yhdistettiin 1986 Wärtsilä meriteollisuudeksi, joka päätyi konkurssiin 1989 ja niin sanottuun telakkakriisiin.