Veriveljien saaga
"Veriveljien saagasta" on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa ("Ólafs saga hins helga"). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.
Kuningassaagat
1200-luvun lopulla laaditun "Morkinskinnan" jälkeen 1300-luvulla koottiin muitakin laajoja kuningassaagojen kokoelmakäsikirjoituksia, jotka pohjautuivat varhaisemmille teoksille. Näistä "Hulda"-nimellä tunnettu käsikirjoitus (AM 66 fol) koottiin 1300-luvun puolivälin jälkeen Munkaþverán luostarissa Islannissa. Se pohjautuu "Morkinskinnalle" ja "Heimskringlalle". "Flateyjarbók" (Gks 1005 fol), joka sisältää esimerkiksi Olavi Tryggvenpojasta, Pyhästä Olavista, kuningas Sverriristä ja Haakon IV Haakoninpojasta kertovat saagat sekä useita "þáttr"-tarinoita, laadittiin 1300-luvun lopussa. "Huldan" kanssa mahdollisesti samalle alkuperäiskäsikirjoitukselle pohjautuva "Hrokkinskinna" (Gks 1010 fol) kirjoitettiin 1400-luvun alkupuolella.