Munuainen
Aikuisen ihmisen munuaiset ovat pavunmuotoiset, noin 11 cm pitkät, 6 cm leveät, 3 cm paksut. Niiden yhteispaino on noin 300 g. Munuaisia ympäröivän sidekudoskotelon alla on kuorikerros, jonka sisäpuolella on ydinkerros. Ydin jakautuu 10-15 lohkoon, munuaispyramidiin, joiden leveä tyviosa on kuorikerrosta vasten ja kapea kärki (munuaisnysty) ulottuu munuaisaltaaseen. Munuaiset ovat koveria selkärankaan päin. Koverassa kohdassa on munuaisportti, joka liittää virtsajohtimen, munuaisvaltimon ja -laskimon munuaiseen.
Tiikerihait
Tiikerihait, aikaisemmalta nimeltään ihmishait (Carcharhinidae) on luomihaikalojen lahkoon kuuluva heimo. Se on yksi suurimmista haiheimoista, ja sisältää 59 lajia. Suurin tiikerihailaji on tiikerihai, joka kasvaa jopa 7,5-metriseksi; pienin laji on "Rhizoprionodon taylori", joka kasvaa noin 70 senttimetriä pitkäksi. Tiikerihait ovat ulkomuodoltaan tyypillisiä haita. Kaikilla lajeilla on viisi kidusrakoa, kaksi selkäevää ja yksi peräevä. Pyrstön kahdesta puoliskosta ylimmäinen on paljon suurempi. Tiikerihait elävät pääasiassa trooppisissa ja lauhkeissa merissä, mutta joitakin lajeja tavataan myös suolattomissa vesissä. Kuten kaikki muutkin hait, tiikerihait ovat lihansyöjiä ja käyttävät ravinnokseen kalaa ja muita eläimiä. Jotkut suurimmista tiikerihailajeista saattavat olla ihmiselle vaarallisia, ja ne aiheuttavat suurimman osan ihmisiin kohdistuvista haihyökkäyksistä. Tiikerihait ovat joko ovovivipaarisia tai vivipaarisia, ja poikaset syntyvät kuoriuduttuaan ja kehityttyään naaraan kohdussa. Aiemmin uskottiin, että tiikerihait ilmestyivät vasta paleogeenikaudella, jolloin heimo olisi ollut nuorin nykyisistä hairyhmistä. Kuitenkin vuonna 2014 kuvattiin fossiilinen tiikerihaisuku "Archaeogaleus", joka on peräisin varhaisliitukaudelta.