Roslagen
Historiallisesti nimeä käytettiin Ruotsissa koko Itämeren rannikosta kuin myös Mälarenin rannoista. Nimi juontuu erään teorian mukaan sanasta "Roden," jolla tarkoitettiin eräänlaista rannikon ruotulaitosta. Tämä merkitsi sitä, että jokainen tällainen "skeppslag" eli laivakunta oli velvollinen asettamaan tietyn määrän aluksia rannikon puolustamiseen vihollisen uhatessa mereltä. Nimessä Roslagen on siis yhdistetty sanat "Roden" ja "skeppslag". Monet historiantutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä että nimi Roslagen juontuu suomen- ja viron kielen Ruotsia tarkoittavista sanoista, tosin on myös väitetty suomen ja viron Ruotsia tarkoittaneiden sanojen juontuneen roslagen-sanasta. Myös muita selityksiä nimen synnylle on esitetty, mutta asiaan ei ole saatu varmuutta.
Ruotsin historia
Unionin poliittinen painopiste oli Tanskassa, ja osa ruotsalaisista alkoi pyrkiä eroon unionista jo Eerikin aikana. Vuonna 1438 puhkesi laaja unionivastainen kapina. Erilaisten vaiheiden jälkeen unioni palautui, mutta 1400-luvun loppu oli Ruotsissa rauhatonta. Osa Ruotsin ylimyksistä halusi erota unionista, osa tuki unionikuningasta. Vuonna 1471 tanskalaiset ja heidän ruotsalaiset kannattajansa lyötiin Brunkebergin taistelussa Tukholman lähellä. Ruotsissa nousi valtaan valtionhoitaja Sten Sture. Hänen valtakaudellaan uhkatekijäksi muodostui Tanskan ohella Venäjä, joka oli yhdistynyt Moskovan suuriruhtinaiden alaisuuteen. Erimielisyydet Ruotsin itärajan kulusta johtivat sotaan Venäjää vastaan. Vuosina 1495 - 1497 Viipurin linna ja Olavinlinna kuitenkin kestivät venäläisten piiritykset.