Jyväskylä
Jyväskylä irrottautui Laukaasta anomalla kaupunkioikeuksia. Hankkeen aloitti majuri Carl Christian Rosenbröijer esittämällä sitä 1823 Laukaan pitäjänkokouksessa. Kaupunginoikeudet saatiin 1837, ja nykyisen kaupungin alueen ydinalueella sijainneiden Taavettilan ja Mattilan talojen isännät joutuivat myymään maitaan kaupunkia varten. Heitä uhattiin pakkolunastuksella. Vain pieni osa tuosta kaupungille saadusta alueesta asemakaavoitettiin, mutta alueen oli pakko olla huomattavasti laajempi, jotta kaupungin lehmille riitti laidunmaata – tuolloin Suomen kaupungeissakaan ei ollut epätavallista, että asukkaat omistivat lehmiä.
Keski-Suomen maakunta
Keski-Suomeen perustettiin maan ensimmäinen suomenkielinen oppilaitos, Jyväskylän lyseo, vuonna 1858. Vuonna 1863 toimintansa aloitti Jyväskylän kansakoulun opettajaseminaari ja vuonna 1864 Jyväskylän tyttökoulu. Nämä tapahtumat kohottivat Keski-Suomen ja Jyväskylän kansallista merkittävyyttä ja asemaa. Vähitellen maakunnan pääkaupungista kehittyi suomenkielisen sivistyksen keskus, sillä Jyväskylässä järjestettiin kansakoulukokouksia ja säännöllisesti suomalaisten laulu- ja soittojuhlia. Kansanvalistusseura ja useat muutkin kansanvalistushankkeet saivat alkunsa Jyväskylästä.