Pariisin rauhansopimus (1947)
Saksan jälleenyhdistyttyä 1990 ja Saksan saavutettua täyden suvereniteetin seuraavana vuonna Suomi julisti yksipuolisella päätöksellään Pariisin rauhansopimuksen aserajoitusartiklat mitättömiksi ydinasekieltoa lukuun ottamatta, sillä Suomi on ollut mukana ydinsulkusopimuksessa vuodesta 1970 pysyen ydinaseettomana. Suomi oli tiedottanut aikeestaan Neuvostoliitolle ja Britannialle, jotka vastasivat ennen päätöksen tekemistä eivätkä asettuneet vastustamaan.
Pressburgin rauha
Pressburgin rauha voi viitata johonkin neljästä rauhansopimuksesta, jotka on solmittu Pressburgissa eli nykyisessä Bratislavassa. Tunnetuin on "neljäs Pressburgin rauha", joka liittyy Napoleonin sotiin ja solmittiin 1805 Ranskan ja Itävallan välillä. Keisarien Napoleon I ja Frans II edustajat allekirjoittivat rauhansopimuksen 26. joulukuuta 1805. Siinä vahvistettiin tappiot, jotka Itävalta oli kokenut Ulmissa (syys-lokakuussa samana vuonna) ja Austerlitzissä (2. joulukuuta). Rauhanehdoissa Itävalta joutui luovuttamaan huomattavia maa-alueita Ranskalle, Baijerille ja Preussille. Sopimuksen seurauksena Kolmas liittokunta ja Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta lakkasivat olemasta.