Ritari
1100-luvulla, ristiretkien aikana, syntyi niin sanottuja hengellisiä ritarikuntia, joista tunnetuimpia olivat temppeliherrat, johanniitat ja saksalainen ritarikunta. Nämä pyrkivät yhdistämään munkki- ja ritari-ihanteet taistellessaan vääräuskoisia ja pakanoita vastaan sekä suojellessaan pyhiinvaeltajia. Edellä mainituista johanniitat toimivat edelleen kristillisenä hyväntekeväisyysjärjestönä. Myös Iberian niemimaalla syntyi reconquistan (kristittyjen suorittama maan takaisinvalloitus muslimeilta) aikana lukuisia hengellisiä ritarikuntia, kuten Santiagon ja Calatravan ritarikunnat Espanjassa sekä Kristuksen ritarikunta Portugalissa.
Valtakunnansääty
Valtakunnansäätyjen tuli osallistua valtiopäiville ja antaa miehiä maan sotajoukkoihin. Heidän tuli myös maksaa ne verot, joita valtiopäivät säätivät. Valtiopäivät muodostui kolmesta kollegiosta, joista ensimmäisen muodostivat vaaliruhtinaat, toisen ruhtinaat ja kolmannen valtakunnankaupungit. Valtakunnansäädyt menettivät merkityksensä Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan hajotessa 1806.