Epiteelikudos
Epiteelikudos (pintakudos) muodostuu toisissaan kiinni olevista epiteelisoluista, jotka verhoavat kehon ulko- ja sisäpintoja. Epiteelisolujen tehtävänä on suojella elimiä ja kudoksia sekä valvoa aineiden kulkua epiteelin läpi. Yksittäiset epiteelisolut liittyvät toisiinsa desmosomien, tiiviiden liitosten ja vyöliitosten välityksellä. Kolmen edellä mainitun liitostyypin yhdistelmää kutsutaan myös junktionaaliseksi kompleksiksi. Epiteelikudoksessa ei ole verisuonia, joten se saa ravintonsa kudoksen alla sijaitsevasta sidekudoksesta diffundoitumalla. Myös kuona-aineet poistuvat kudoksesta samaa reittiä. Epiteelisolujen alla on aina tyvikalvo, joka on soluväliainetta. Epiteelisolut liittää tyvikalvoon hemidesmosomi.
Rauhanen
Rauhanen on solu tai soluryhmä, joka erittää aineita elimistöön. Rauhanen syntyy siten, että epiteelin pinnalle muodostuu aluksi erikoistuneiden solujen muodostama paksuuntuma, joka myöhemmin alkaa työntyä epiteelikudoksen sisään. Yhteydestä pintaan muodostuu rauhastiehyt, jolloin kyseessä on "avorauhanen" eli eksokriininen rauhanen. Avorauhanen tyhjentää eritteensä epiteelin pinnalle. Jos yhteys pintaepiteeleihin ei säily, on kyseessä endokriininen rauhanen eli "umpirauhanen" (myös "sisäeritysrauhanen"), jonka eritteet siirtyvät suoraan soluja ympäröivään kudosnesteeseen tai kulkevat sidekudoksen kautta verenkiertoon.