Filosofia
Filosofia-sanan alkuperä on kreikan kielessä ja kirjaimellisesti se tarkoittaa viisauden rakastamista tai ystävyyttä. "Sofia"-sanaan liittyy kuitenkin myös puoli, joka viittaa taitoon tai tavoitteluun. Näin filosofia voidaan nähdä toimintana: oman tiedonhalun ja älyllisen uteliaisuuden harjoittamisena. Filosofiassa keskeistä ei ole tieto, vaan kysyminen ja jo hankitun tiedon perusteiden kyseenalaistaminen.
Pierre Hadot
Hadot tunnetaan muun muassa filosofian käsitteen analyysistään antiikin Kreikassa teoksessaan "Mitä on antiikin filosofia?" (1995). Hadot tunnisti ja analysoi antiikin filosofian "hengellisiä harjoituksia" (mikä edelsi Michel Foucault'n kiinnostusta näihin käytäntöihin hänen "Seksuaalisuuden historiansa" toisessa ja kolmannessa osassa). Hadot katsoi, että Sokrateen hahmo on avain filosofian alkuperäisen käsitteen löytämiseen. Sokraattista terapiaa luonnehti ennen kaikkea yhteys ihmisten välillä. Hadotin toistuva teema on, että filosofeja tulisi arvioida sen mukaan, miten he elävät elämäänsä, mitä he tekevät; ei sen perusteella, mitä he sanovat. Filosofia ilmenee keskustelussa, ei kirjoituksissa ja luennoissa; näin filosofia sellaisena kuin sitä opetetaan yliopistoissa on enimmäkseen vääristymä alkuperäisestä.