Norjan kansallispäivä
Norjan kansallispäivää eli "perustus­lain päivää" (), tai paremmin Norjassa tunnettu sen päivämäärän mukaan nimellä syttende mai, vietetään vuosittain 17. toukokuuta. Kansallispäivää vietetään sen muistoksi, että 17. toukokuuta vuonna 1814 vahvistettiin Eidsvollin kansallis­kokouksen hyväksymä, suurelta osin vielä nykyisinkin voimassa oleva Norjan perustuslaki. Samassa yhteydessä Norja julistautui itsenäiseksi kuuluttuaan 1300-luvun lopulta saakka Tanskan yhteyteen. Jo samana vuonna Norja joutui kuitenkin luopumaan täydellisestä itsenäisyydestään ja liittymään Ruotsin kanssa personaaliunioniin, mutta sai pitää oman perustuslakinsa. Ruotsi-Norjan personaaliunioni purkautui vuonna 1905.
Norjan laivasto
Norjan prinssi Kristian Fredrik perusti kuninkaallisen laivaston (, lyh. KNM) 12. huhtikuuta 1814, jolloin Tanska-Norjan laivaston jakaminen oli yhä kesken, ja Norjan laivaston osuudeksi tuli vain pieni osa siitä. Laivaston muodostivat prikit "KNM Lolland", "KNM Seagull", "KNM Allart", "KNM Langeland", "KNM Alsen" ja "KNM Kiel", kuunaripriki, kahdeksan tykkipurtta ja 97 erilaista tykkivenettä. Norjan meriministeriö perustettiin 1. huhtikuuta 1815.
Norjan kuninkaallisessa laivastossa oli vuonna 1860 kolme fregattia, joista vain yhdessä oli höyrykone ja kaksi potkurikorvettia. Parikymmentä vuotta myöhemmin laivastoa oli täydennetty neljällä amerikkalaistyyppisellä monitorilla, kahdella puurunkoisella risteilijällä ja seitsemällä yli 200 tonnin tykkiveneellä. Vielä ennen unionin päättymistä Norja osti 1890-luvulla Britanniasta neljä rannikkopanssarilaivaa sekä kotimaan telakoilta neljä tykkivenettä, yhden hävittäjän ja 12 pienehköä torpedovenettä.