Harry Schein
Scheinista tuli ruotsalaisen elokuvan keskeinen henkilö, kun hän 1960-luvun alussa ajoi läpi Svenska Filminstitutetin perustamisen ja Ruotsin ensimmäisen todellisen elokuvakoulun, sittemmin Stockholms dramatiska högskola, ja oli Filminstitutetin ensimmäinen johtaja (toimitusjohtaja 1963–1970 ja 1972–1978, hallituksen puheenjohtaja 1970–1978). Hän oli myös aloitteentekijänä Ruotsin elokuvan todellisessa elokuvauudistuksessa 1963, johon kuului, että kymmenen prosenttia lippujen tuotosta meni Svenska Filminstitutetille, ja sillä rahoitettiin ruotsalaista elokuvatuotantoa vuosikymmenten ajan.
Karl Emil Ståhlberg
Valokuvauksesta Ståhlberg kiinnostui häämatkallaan Pariisiin. Palattuaan Suomeen hän perusti oman valokuvausateljeen Helsinkiin vuonna 1889. Ståhlberg vaikutti monella tavalla suomalaisen valokuvauksen kehittymiseen. Hänen aloitteeseensa perustuen laadittiin ensimmäinen suomalainen valokuvauksen oppikirja. Ståhlbergin ateljeeliiketoiminta laajeni myös muille paikkakunnille. Haaraliikkeitä Ståhlberg perusti Vaasaan, Viipuriin, Tampereelle ja Imatralle. Valokuvaamo muutettiin osakeyhtiömuotoiseksi ja sen nimeksi tuli Atelier Apollo vuonna 1899. Ståhlbergin kiinnostus suuntautui vuosisadan vaihteen jälkeen valokuvauksen sijaan elokuviin. Hän avasi "Maailman Ympäri" -elokuvateatterin Helsinkiin 1904. Ståhlberg myös tuotti vuonna 1907 valmistuneen ensimmäisen suomalaisen näytelmäelokuvan "Salaviinanpolttajat".