Hauksbók
Hauksbók ( ”Haukrin kirja”) on laaja, keskiajan islantilainen käsikirjoitus, joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan. Haukr oli islantilainen lainoppinut, joka toimi laamannina ensin Islannissa ja myöhemmin Norjassa. Valtaosa käsikirjoituksesta on laadittu todennäköisesti vuosien 1306–1308 välisenä aikana Haukrin oleskellessa Islannissa, osa taas vuoden 1310 paikkeilla tai sen jälkeen. Haukr on itse kirjoittanut suuren osan käsikirjoituksesta, minkä lisäksi kirjoittamiseen on osallistunut myös muutama muu, todennäköisesti islantilainen ja norjalainen tai färsaarelainen kirjuri.
Hversu Noregr byggðist
Elizabeth Ashman Rowe (2000) on esittänyt, että "Hversu Noregr byggðist" olisi eräänlainen Magnús Þórhalssonin vastaus sen ja Norjan kuninkaiden sukupuiden listaamisen jälkeen seuraavaan "Eirekr Kaukomatkaajan saagaan" ja "Norjan löytäminen" -tekstiin, jotka kummatkin ensimmäinen Flateyjarbókin kirjoittajista, Jón Þórðarson, oli lisännyt käsikirjoitukseen. Hän on katsonut, että "Hversu Noregr byggðist" -tekstin yhteys "Eirekr Kaukomatkaajan saagaan" olisi olennainen syy siihen, miksi teksti on lisätty käsikirjoitukseen. Kyseinen saaga kertoo Fornjótrin jälkeläisiin kuuluvan Þrándrin pojasta Eirekristä, jonka isä on antanut tarinan mukaan nimen myös hallitsemalleen Trondheimin alueelle (isl. "Þrándheimr"). Saagassa Eirekr matkaa itään etsimään kuolemattomien maata (paratiisia) ja saapuu Konstantinopoliin (isl. "Miklagarðr"), missä saa vastaukset paratiisia koskeviin kysymyksiinsä. Yhdessä "Eirekr Kaukomatkaajan saagan" kanssa "Hversu Noregr byggðist" luo kristillistyneemmän myytin Norjan perustamisesta verrattuna siihen myyttiin, jonka "Norjan löytäminen" -tekstiin liitetty Snorri Sturluson luo teoksensa "Heimskringla" alussa olevassa "Ynglinga sagassa". Viimeksi mainitussa Ynglingien kuningassuvun esi-isien, aasa-jumalien, kerrotaan olleen peräisin Troijasta. "Hversu Noregr byggðist" ja "Eirekr Kaukomatkaajan saaga" taas luovat kuvan kristillisen kulttuurin siirtymisestä Norjaan kristikunnan itäisestä osasta jo norjalaisen kuningasvallan varhaisimpina hetkinä. Näin ne luovat Norjan kuningasvallasta kuvan, joka on hieman vähemmän pakanallinen.