Sikiön alkoholioireyhtymä
Raskaudenaikainen alkoholialtistus on yksi suurimpia kehitysvammaisuuden aiheuttajia länsimaissa. Koska muille päihteille altistuneille ei ole maailmanlaajuista WHO:n hyväksymää yhtenäistä diagnostista kriteeristöä, ja koska alkoholi on selkeästi yleisin ja vakavin teratogeeni joka aiheuttaa valtaosan sikiövaurioista on tähän artikkeliin sisällytetty soveltuvin osin myös muiden päihteiden, kuten Suomessa kiellettyjen huumeiden teratogeenisiä vaikutuksia käsittelevää ainesta.
Nivelreuma
Yhdessä tutkimuksessa on havaittu pienentynyt riski sairastua nivelreumaan, jos tutkimuksen nainen on juonut 10 vuoden ajan säännöllisesti kolme tai useamman määrän alkoholijuomia viikossa. Tutkimuksessa tarkoitettu annos alkoholijuomia vastasi noin puolen litran tuoppia olutta, 150 ml viiniä tai 50 ml likööriä. Testeissä testattiin naisia, jotka olivat juoneet alkoholia, sekä vuonna 1987 että vuonna 1997. Naisia seurattiin seitsemän vuotta vuosina 2003–2009, kun he olivat 54–89-vuotiaita. Tällä aikaa 197 heistä sairastui reumaan. Alkoholia juoneilla riski sairastua oli tutkimuksen mukaan jopa 52 % alempi verrattuna täysraittiisiin. Tutkimuksessa kuitenkin huomautettiin, että enempi juopottelu on tutkimatonta aluetta, eikä sen vaikutuksia tiedetä. Toiset tutkimukset kuitenkin kieltävät nämä väitteet. Tutkimus toteutettiin 34 000:lle vuosina 1914–1948 syntyneille ruotsalaisille naisille.
Nivelreuma lukeutuu niin sanottuihin autoimmuunisairauksiin, missä kehon oma immuunijärjestelmä on kääntynyt osittain omaa elimistöä vastaan ja aiheuttaa liiallista tulehdusta ennen kaikkea nivelissä. 
Niveltulehduksessa tulehdussolujen erittämät aineet vaurioittavat nivelkalvoa.
Reaktio aiheuttaa nivelkalvon tulehduksen, jonka seurauksena nivelen synoviakudos lisääntyy.
Jos tulehdus jatkuu pitkään hoitamattomana , nivelen rusto rappeutuu ja sen alla olevaan luuhun muodostuu eroosiota.
Nivelreuman tarkka syy ei ole tiedossa, mutta elintavoilla ja perintötekijöillä ajatellaan olevan vaikutus sairauden syntyyn ja etenemiseen. Tupakoinnin katsotaan olevan nivelreumalle suurin ulkoinen altistava tekijä.
Nivelreuma kehittyy yleensä hitaasti, mutta sairaus voi myös alkaa äkillisesti, jolloin useat nivelet turpoavat yhtäaikaisesti. Verestä mitattaessa tulehdusarvot voivat olla hyvin korkeat tai normaalit. Reuman ensioireina voi olla nivelten, etenkin sormien ja varpaiden aamujäykkyys, arkuus ja turvotus ja oireet esiintyvät yleensä symmetrisesti. Nivelreumaan voi liittyä yleiskunnon laskua, väsymystä, ruokahaluttomuutta ja lievää kuumeilua. 
Kortisonipistoja käytetään ajoittain, mutta niiden jatkuvaa käyttöä tulee välttää haittavaikutuksien takia. 
Fysioterapeutin tavoitteena on parantaa ja ylläpitää nivelten liikkuvuutta ja toimintakykyä. 
Kestävyysliikunta parantaa aineenvaihduntaa ja verenkiertoa.