Suomen poliittinen järjestelmä
Liittyessään EU:n jäseneksi vuonna 1995 Suomi liittyi suoraan Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) toiseen vaiheeseen. Kolmannessa vaiheessa, vuoden 1999 tammikuusta, euroa voitiin käyttää tilirahana. Vuoden 2002 alussa eurosetelit ja -kolikot korvasivat Suomen markan.
Sukselaisen II hallitus
Sukselaisen hallituksen toimikauden suurin ulkopoliittinen kysymys oli Suomen jäsenyys Euroopan vapaakauppajärjestössä (EFTA). Jäsenyys oli Suomelle erittäin tärkeä, koska järjestön keskeinen jäsen oli Suomen vientikaupan suurin kohdemaa Yhdistynyt kuningaskunta. Neuvostoliitto sen sijaan suhtautui asiaan epäluuloisesti, koska valtaosa EFTAn jäsenmaista oli myös sotilasliitto NATOn jäseniä. Sitkeiden neuvottelujen tuloksena Suomi liittyi heinäkuun alussa 1961 järjestön liitännäisjäseneksi ja myönsi samalla niin kutsutun suosituimmuuslausekkeen nojalla Neuvostoliitolle samat tullinalennukset kuin EFTA-maille. Tosiasiassa suosituimmuuslausekkeen merkitys oli vähäinen, koska Suomi osti Neuvostoliitosta lähinnä raaka-aineita, joita EFTAn tullijärjestelyt eivät koskeneet.