Saksalainen ritarikunta
Euroopan maalliset hallitsijat käyttivät ritarikuntia sotilaallisiin tarpeisiinsa pakanoiksi katsottuja vihollisia vastaan. Unkarin kuningas käytti Saksalaista ritarikuntaa puolustamaan Transilvaniaa vuosina 1221–1225 kumaaneita vastaan ja ajoi ritarikunnan alueelta pois sen tultua tarpeettomaksi, vaikka ritarikunta oli rakentanut alueelle viisi linnaa. Kun puolalainen herttua Konrad halusi käyttää ritarikuntaa pakanallisia preussilaisia vastaan, vaati ritarikunta Transilvanian kokemuksesta viisastuneena valloittamilleen alueille autonomiaa.
Kreivi
Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa kreivin arvoja jaettiin usein johonkin virkaan tai vastuuseen liittyen; esimerkiksi linnakreivi ("Burggraf"), rajakreivi ("Markgraf"), palatsikreivi ("Pfalzgraf") tai varakreivi ("Vizegraf"). Rajakreivin arvosta kehittyi markiisin arvo. Saksassa kreivin arvo pysyi pitempään virka-arvona kuin Ranskassa, missä kreiveistä tuli omien pienien maidensa perinnöllisiä herroja. Fredrik Barbarossa antoi kreiveille oikeuden pitää rauhaa omilla maillaan, mikä oli ollut aikaisemmin vain ruhtinaiden oikeus. Läntisessä Saksassa etenkin 1100-luvulta lähtien ilmestyi lukuisa määrä kreivejä, jotka ottivat arvonimensä hallitsemansa linnan mukaan ilman virka-asemaa.