Immuunijärjestelmä
Oikein toimiessaan puolustusjärjestelmä tuhoaa valkosolujen vasta-aineiden avulla elimistöön tunkeutuneet taudinaiheuttajat. Puolustusjärjestelmä myös muistaa torjumansa taudinaiheuttajat erityisten "muistisolujen" avulla, minkä ansiosta aikaisemmin kohdattujen taudinaiheuttajien aiheuttamat tartunnat saadaan seuraavilla kerroilla torjuttua nopeammin ja torjuttuja taudinaiheuttajia vastaan kehittyy immuniteetti (ks. vesirokko). Myös rokotteet perustuvat muistisolujen toimintaan. Osa taudinaiheuttajista voi kiertää puolustusjärjestelmän muistin geenimuutosten avulla. Immuunijärjestelmä ei välttämättä tunnista aiemmin kohdatun taudinaiheuttajan, esimerkiksi viruksen tai bakteerin, muuntunutta muotoa samaksi taudiksi, ja tauti iskee uudelleen, kun elimistö altistuu tartunnalle (ks. influenssa). Joskus puolustusjärjestelmä saattaa myös hyökätä elimistön hyödyllisiä osia vastaan. Tällöin kyseessä on autoimmuunisairaus.
Imukudos
Imukudos eli lymfaattinen kudos on yksi tärkeimmistä elimistön immuunipuolustuksen osista, joka estää mikrobien pääsyä elimistöön. Imukudos muodostuu pääasiassa lymfosyyteistä eli imusoluista sekä niiden varhaismuodoista ja erilaistuneista muodoista. Lisäksi imukudoksessa on verkkosäikeitä, jotka muodostavat verkkorakenteita tukemaan yksittäisiä kudoksen soluja. Imukudosta on runsaasti lymfaattisissa elimissä, joita ovat muun muassa perna, kateenkorva, kitarisa, kielirisa, nielurisat ja luuydin.