Alkuräjähdys
1930-luvulla ehdotettiin lukuisia nykyisin epästandardeiksi laskettavia malleja selittämään Hubblen havaintoja. Näihin kuuluivat muiden muassa Milnen malli, Richard Tolmanin puolustama niin kutsuttu syklisen kaikkeuden -malli ja Fritz Zwickyn esittämä väsyneen valon hypoteesi.
René Blondlot
Hänet muistetaan kuitenkin ennen kaikkea siitä, että hän pani alkuun yhden 1900-luvun kokeellisen fysiikan suurimmista erehdyksistä ilmoitettuaan vuonna 1903 löytäneensä N-säteet. Nämä oletetut säteet saivat nimensä Nancyn yliopiston mukaan, jossa hän opetti. Niiden väitettiin vahvistavan heikon valon valovoimaa. Vuonna 1904 fyysikko Robert Williams Wood paljasti kuitenkin Nature-lehdessä, että ilmiö oli täysin subjektiivinen eikä sillä ollut mitään fysikaalista perustaa: Blondlot väitti havaitsevansa ilmiön silloinkin, kun Wood oli hänen huomaamattaan poistanut laitteistosta prisman, jota Blondlot oli pitänyt sen havaitsemiselle välttämättömänä.