Elämä Marsissa
Vesi on elämän edellytys, ja muinaisessa Marsissa arvellaan olleen paikoittain jopa kilometrin syvyisiä meriä. Lisäksi on mahdollista, että nestemäistä vettä olisi edelleen planeetan kuoren alla. Tämän takia elämän etsintä planeetalla jakautuu muinaisen fossiloituneen ja nykyisen elämän etsintään. Myös kysymys muinaisesta elämästä planeetalla on edelleen avoin.
Grand Tack
Jättiläisplaneettojen ratojen muutokset aiheuttivat häiriöillään tämän jälkeen suuren asteroidipommituksen. Esimerkiksi Maan vesi on peräisin Aurinkokunnan ulko-osien asteroideista ja komeetoista. Sisäplaneettojenkin radat muuttuivat ja mm. Venus ja Maa vaihtoivat Aurinkokunnan syntyvaiheessa paikkaa. Marsin pieni massa selittyy sillä, että se syntyi sisäplaneettarenkaan ulkopuolella. Massiiviset Maa ja Venus sisäplaneettakiekon keskellä, koska siellä tiheässä ympäristössä näiden planeettojen alkiot kasvoivat nopeimmin. Asteroidivyöhykkeen kivinen sisäosa syntyi siten, että ollessaan Aurinkokunnan sisäosissa jättiläisplaneetat sinkosivat tälle alueelle painovoimalingolla kappaleita sisäplaneettojen kiviseltä syntyalueelta.
Maan massasta arvioidaan olevan jäiseltä vyöhykkeeltä noin 0,5-2%, jotta Maan vesipitoisuus selittyisi.