Livre (rahayksikkö)
Livre (ranskaa) on vanha ranskalainen rahayksikkö, joka polveutui karolingisen ajan rahapainosta "libra gallica." Yksi livre oli 20 souta. Toursin livre eli "livre tournois" oli rahayksikkönä Ranskassa vuoteen 1796, jolloin se korvattiin frangilla. 81 livre tournoisia vastasi 80 frangia. Pariisissa vuoteen 1667 lyöty ja Pohjois-Ranskassa käytössä ollut "livre parisis" vastasi 1 1/4 livre tournoista. Livre tournois sisälsi 1300-luvun alussa hopeaa 60 grammaa ja 1700-luvun alussa noin 5 grammaa.
Stéphane Mallarmé
Mallarmé suunnitteli pitkään suurta teosta, Kirjaa isolla K:lla, josta hän kertoi kirjeenvaihdossaan ystävilleen. Tätä suurteosta hän ei kuitenkaan koskaan julkaissut. Siitä on jäljellä vain katkelmia, joista Jacques Scherer on toimittanut kokoelman "Le ’Livre’ de Mallarmé" (1957/1977). ”Kirjan” piti olla kaikkien kirjojen hyperbola ja sen tarkoitus oli kattaa koko kaikkeus. Mallarmén kuningasajatus on, että ”Maailma on olemassa päätyäkseen Kirjaan.” ("Le monde existe pour aboutir à un Livre"). 
Paul Valéry välitti luennoissaan Mallarmén ajatuksia Kirjasta, josta Maurice Blanchot sai ajatuksia teoksiinsa "Kirjallinen avaruus" (1955) ja "Le livre à venir" (1959, Tulevaisuuden kirja). Mallarmén ja Lautréamont’n runokielen uudistus on aiheena myös Julia Kristevan väitöskirjassa "La révolution du language poétique" (Runokielen vallankumous, 1969). Jean-Paul Sartren postuumisti ilmestyneessä teoksessa "Mallarmé. La lucidité et sa face d’ombre" (Mallarmé. Älyn kirkkaus ja sen varjopuoli, 1986) Sartre korottaa Mallarmén runoilijaksi ylitse muiden. Mallarmé on suuresti vaikuttanut myös muihin ranskalaisiin ajattelijoihin, kuten Roland Barthesiin, Jacques Derridaan, Michel Foucault'hon ja Jacques Lacaniin.