Turun yliopiston pohjalainen osakunta
Vuonna 1922 perustetun Turun yliopiston opiskelijat perustivat vuosina 1925–1928 viisi maakuntakerhoa. Vuonna 1928 perustettiin Turun Yliopiston Pohjalainen Kerho, jonka tarkoituksena oli alusta alkaen pohjalaisuuden ja pohjalaisen hengen säilyttäminen opiskelupaikkakunnalla. Toisena tavoitteena oli tehdä Turun Yliopistoa tunnetuksi opiskelijoiden kotiseudulla. Kahdenkymmenenkolmen opiskelijajäsenen lisäksi Pohjalainen Kerho sai taustavoimikseen professorit V. A. Koskenniemen, J. G. Granön ja M. H. Palomaan.
Turun akatemia
Venäjän hyökättyä Suomeen 1808 syttyi Suomen sota, minkä päättäneessä Ruotsin ja Venäjän välisessä Haminan rauhassa vuonna 1809 keisari Aleksanteri I päätti Suomen liittämisestä Venäjään autonomisena Suuriruhtinaskuntana. Tähän päättyi samalla Kuninkaallisen Turun Akatemian aika, sillä yliopiston nimi muutettiin "Keisarilliseksi Turun Akatemiaksi". Yliopisto toimi Venäjän keisarin alaisuudessa, ja sen toimintaa laajennettiin. Turkuun rakennettiin esimerkiksi tähtitorni akatemian käyttöön saksalaisen arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan.