Britannian aateliset
Britannian aateliset jaetaan ylhäisaatelisiin eli pääreihin, joihin kuuluvat ylimmästä alimpaan herttua ("duke"), markiisi ("marquess"), jaarli ("earl"), varakreivi ("viscount") ja paroni ("baron"), sekä ritaristoon, johon lasketaan yleensä sekä baronetti ("baronet") että ritari ("knight"). Suomalaisesta ja saksalaisesta aatelista poiketen aatelisarvo periytyy yleensä vain vanhimmalle pojalle (poikkeuksia on, yhtenä tunnetuimpana Marlborough'n herttuan arvo, joka voi periytyä myös naispuoliselle perijälle).
Kreivi
Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa kreivin arvoja jaettiin usein johonkin virkaan tai vastuuseen liittyen; esimerkiksi linnakreivi ("Burggraf"), rajakreivi ("Markgraf"), palatsikreivi ("Pfalzgraf") tai varakreivi ("Vizegraf"). Rajakreivin arvosta kehittyi markiisin arvo. Saksassa kreivin arvo pysyi pitempään virka-arvona kuin Ranskassa, missä kreiveistä tuli omien pienien maidensa perinnöllisiä herroja. Fredrik Barbarossa antoi kreiveille oikeuden pitää rauhaa omilla maillaan, mikä oli ollut aikaisemmin vain ruhtinaiden oikeus. Läntisessä Saksassa etenkin 1100-luvulta lähtien ilmestyi lukuisa määrä kreivejä, jotka ottivat arvonimensä hallitsemansa linnan mukaan ilman virka-asemaa.