Unkarin kieli
Unkari on uralilainen kieli. Yhdessä obinugrilaisten mansin ja hantin kanssa se muodostaa kielikuntansa ugrilaisen kieliryhmän. Unkari on myös suomen kielen etäinen sukulainen, mutta sen konsonantisto on huomattavasti rikkaampi kuin suomen ja muutenkin sanaston tasolla kielet poikkeavat toisistaan voimakkaasti. Yhtäläisyyksiä on lähinnä kieliopin perusrakenteissa, esimerkiksi samantapainen sijamuotojärjestelmä, possessiivisuffiksit ja vokaalisointu. Sanastossa on kuitenkin enemmän sukulaisuutta kuin äkkiseltään näyttäisi, sillä ugrilaisen kantakielen monet sanat ovat unkarissa ja suomessa muuttuneet äänteellisesti niin paljon eri tavoin, ettei maallikko enää pysty tunnistamaan niiden keskinäistä sukulaisuutta. Esimerkiksi suomen "ydin" ja unkarin "velő" ovat erilaisuudestaan huolimatta peräisin samasta muinaisesta suomalais-ugrilaisesta sanasta, jonka asuksi on konstruktoitu *wideme, mutta eri kielten erilaiset äännekehitystendenssit ovat muuttaneet ne aivan erilaisiksi.
Euroopan kielet
Euroopan kielet kuuluvat pääasiassa indoeurooppalaisiin kieliin. Muita kielikuntia ovat uralilaiset kielet; turkkilaiset kielet; isolaattikieli baski; luoteiskaukasialaiset kielet; pohjoiskaukasialaiset kielet; eteläkaukasialaiset kielet; seemiläiset kielet, joita edustaa maltan kieli; sekä mongolikielet, joita edustaa kalmukin kieli. Lisäksi eurooppaan on muuttanut monia muita kieliä puhuvia ihmisiä.Euroopassa käytössä olevia kirjaimistoja ovat latinalainen kirjaimisto, kyrillinen kirjaimisto ja kreikkalainen kirjaimisto.