Vladimir Putin
Presidentti Jeltsin suoritti hallinnossaan useita henkilövaihdoksia vuoden 1998 aikana. Toukokuussa 1998 Jeltsin siirsi Putinin presidentinhallinnon ensimmäiseksi apulaisjohtajaksi, jonka vastuulla olivat suhteet maan 89 alueeseen. Putin kertoi tiedotusvälineille aikovansa varmistaa Jeltsinin määräysten täytäntöönpanon alueellisella tasolla. Putin pysyi tässä toimessa vain 61 päivää, sillä Jeltsin nimitti hänet KGB:n tilalle perustetun tiedustelupalvelun FSB:n johtajaksi. Putin kieltäytyi Jeltsinin tarjoamasta kenraalin arvosta ja alkoi johtaa FSB:tä sen historian ensimmäisenä ja viimeisenä siviilijohtajana. Hän vähensi päämajan henkilöstöä kolmanneksella sekä lakkautti vanhentuneita osastoja ja perusti uusia. Uusiksi tiedustelutoiminnan alueiksi Putin otti levottomat muslimialueet, tietokoneturvallisuuden, teleliikenteen ja perustuslain puolustamisen.
Venäjän asevoimat Syyrian sisällissodassa
Venäjän ulkoministeri Lavrov sanoi 1. lokakuuta 2015, ettei pidä Vapaan Syyrian armeijaa terroristijärjestönä, 
ja että sen pitäisi olla osa maan poliittista ratkaisua.
Lavrov sanoi myös muista Syyrian hallituksen vastustajista kuin Isis:istä "jos se näyttää terroristilta ja toimii kuin terroristi, se on terroristi" ja maallaan olevan saman päämäärän kuin Yhdysvaltain johtamalla koalitiolla. Lavrov piti epäreiluna sitä, että Venäjän toimia pidettiin tyrannin tukemisena. Mutta Lavrov myös sanoi puheessaan, ettei Gaddafin ja Husseinin kaataminenkaan muuttanut Libyaa ja Irakia paremmiksi paikoiksi, eikä tästä ole opittu. Lavrov myös kiisti väitteet, joiden mukaan Venäjä pyrki kiinnittämään huomioon Syyriaan Ukrainan kriisin sijasta. . 
Venäjä kiisti maltillisen opposition armeijan FSA:n, niin kuin sillä oli sodan aikana ollut aiemminkin tapana.
Vapaan Syyrian armeijaa Lavrov väitti jonkinlaiseksi haamuksi, ja Putin kyseli missä FSA on ja kuka sitä johtaa. Venäjä myönsi ilmatilaloukkaukset, mutta piti niitä vahinkoina ja mm huonosta säästä johtuvina. Venäjän presidentti Putin ja ulkoministeriön tiedottaja Maria Zaharova kiistivät Venäjän ilmaiskujen tuottamat siviiliuhrit. Zaharovan mukaan Venäjä halusi säilyttää Syyrian valtiollisuuden, muttei varsinaisesti tukenut Assadia. Dimitri Medvedevin mukaan
Venäjä puolusti Syyriassa kansallisa intressejään, ei Assadia. Moskovalle oli hänen mielestä olennaista vain se, ettei Isis johda Syyriaa. Lavrov sanoi 24. lokakuuta 2015, että Venäjä on valmis tukemaan vapaan Syyrian armeijaa ilmaiskuin, ja tekemään Yhdysvaltain kanssa yhteistyötä Syyrian terroristiryhmien kukistamiseksi. Venäjä myös halusi neuvotella opposition kanssa.