Gabriel Lippmann
Lippmann kehitti yleisen teorian värivalokuvausmenetelmälleen vuonna 1886, mutta käytännön kokeissa ilmeni yhä ongelmia. Kuitenkin vuosien kärsivällisten kokeiden jälkeen hän esitteli menetelmänsä Ranskan tiedeakatemialle vuonna 1891. Tuolloin hänen ottamansa valokuvat olivat vielä heikkoja laadultaan. Vihdoin vuonna 1893 hän esitteli Auguste ja Louis Lumiéren ottamia kuvia, joissa värit oli tuotettu täydellisen ortokromaattisesti. Lopullisen teorian hän julkaisi vuonna 1894. Nobel-palkinnon Lippmann sai tästä tulevaisuudessa laajasti hyödynnetystä valon aaltoluonnetta täydentävästä teoriastaan, jonka käytännön tulos oli värivalokuva.
Bristol
Vuonna 2005 Britannian valtiovarainministeri palkitsi Bristolin siteet tieteeseen ja teknologiaan nimeämällä sen yhdeksi kuudesta "tiedekaupungista", sekä lupaamalla rahoituksen tieteen kehitykseen Emerson's Green -puistoon suunnitellulle 300 miljoonan punnan tiedepuistolle. Tiedekoulultus sekä kahdessa yliopistossa ja Southmead Hospitalissa tehtävä tutkimustyö ovat kaupungille tärkeitä. Kaupungissa on myös asunut tieteellisiä neroja, kuten 1800-luvun kemisti Humphry Davy ja vuoden 1933 Nobel-voittaja, fyysikko Paul Dirac, jolla oli merkittävä vaikutus kvanttimekaniikan kehittämisessä. Bristolin yliopistossa fysiikan professorina toiminut Cecil Frank Powell palkittiin Nobel-palkinnolla vuonna 1950 ydinreaktion valokuvausmenetelmän kehittämisestä ja mesonien havaitsemisesta menetelmänsä avulla. Kaupunki on myös planeettatutkija Colin Pillingerin ja psykologi Richard Gregoryn kotikaupunki.