Tornio
Tornion maisemat ovat vaikuttavia Tornionjoen myötä. Yli 500 kilometriä pitkänä se on Euroopan suurin vapaana virtaava joki. Vaihteluista huolimatta virtaama on Suomen oloissa suuri: Karungin kohdalla vettä virtaa 367 kuutiometriä sekunnissa, enimmillään 3 180 kuutiometriä sekunnissa. Tornio kuuluu boreaaliseen vyöhykkeeseen. Vallitsevat puulajit ovat kuusi ja mänty, yleisin lehtipuu on koivu. Noin puolet koko alueesta sisältää suota. Korkein Tornion kohta on 189 metriä korkea Kaakamavaara. Rannikkoalueet nousevat merenpintaan nähden 6–8 millimetriä vuosittain maankohoamisen myötä. Rannikko on karikkoista ja sen ulkoisin alue kuuluu Perämeren kansallispuistoon.
Karunginjärvi
Karunginjärvi on Tornionjoen suvanto, jonka Suomen puoleinen osa kuuluu Tornioon (aikaisemmin Karungin kuntaan) ja Ruotsin puoleinen osa Ruotsin Ylitornion kuntaan. Nimestään huolimatta Karunginjärvi on nimenomaan Tornionjoen suvanto eikä järvi. Karunginjärvi on noin 9 km pitkä ja leveimmältä kohdaltaan noin 1 km leveä. On sanottu, että Karunginjärvi on Kemin-Tornion seudun paras vesilintumuuton levähdyspaikka sekä keväällä että varsinkin syksyllä. Vuonna 2004 Karunginjärvi liitettiin Naturaan.