Hauksbók
Hauksbók ( ”Haukrin kirja”) on laaja, keskiajan islantilainen käsikirjoitus, joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan. Haukr oli islantilainen lainoppinut, joka toimi laamannina ensin Islannissa ja myöhemmin Norjassa. Valtaosa käsikirjoituksesta on laadittu todennäköisesti vuosien 1306–1308 välisenä aikana Haukrin oleskellessa Islannissa, osa taas vuoden 1310 paikkeilla tai sen jälkeen. Haukr on itse kirjoittanut suuren osan käsikirjoituksesta, minkä lisäksi kirjoittamiseen on osallistunut myös muutama muu, todennäköisesti islantilainen ja norjalainen tai färsaarelainen kirjuri.
Hryggjarstykki
Siitä ajanjaksosta, jonka *"Hryggjarstykki" on kattanut, ei ole täyttä varmuutta. On oletettu, että teos jatkoi suunnilleen siitä, mihin islantilainen oppinut Ari Viisas oli todennäköisesti päättänyt oman kuninkaiden elämästä kertovan tekstinsä ("konunga ævi"), joka sekään ei ole säilynyt. On oletettu, että Arin teos olisi päättynyt noin vuoteen 1120. *"Hryggjarstykki" on mahdollisesti aloittanut kerrontansa kuningas Sigurðr I Magnússon "Jórsalafarin" (”Jerusaleminkävijä”) kuolemasta ja Haraldr "gillin" valtaannousun aatosta (1130). "Morkinskinna" ja "Heimskringla" viittaavat ajoittain Eiríkr Oddsoniin lähteenään. Näiden viittausten perusteella on oletettu, että *"Hryggjarstykkissä" olisi kuvattu tapahtumia vuoteen 1139 eli Maunu Sokean (isl. "blindi") kuolemaan saakka. Toisen näkemyksen mukaan kerronta on jatkunut jopa vuoteen 1161 ja Haraldr "gillin" poikien kuolemaan saakka. On myös esitetty sellainen mahdollisuus, että Eiríkr olisi keskittynyt vallantavoittelijana tunnettuun Sigurðr "slembiriin" ja tämän marttyyriuteen eli vuosiin 1136–1139.