Saksalainen ritarikunta
Euroopan maalliset hallitsijat käyttivät ritarikuntia sotilaallisiin tarpeisiinsa pakanoiksi katsottuja vihollisia vastaan. Unkarin kuningas käytti Saksalaista ritarikuntaa puolustamaan Transilvaniaa vuosina 1221–1225 kumaaneita vastaan ja ajoi ritarikunnan alueelta pois sen tultua tarpeettomaksi, vaikka ritarikunta oli rakentanut alueelle viisi linnaa. Kun puolalainen herttua Konrad halusi käyttää ritarikuntaa pakanallisia preussilaisia vastaan, vaati ritarikunta Transilvanian kokemuksesta viisastuneena valloittamilleen alueille autonomiaa.
Saksan sotilaspiirit
Saksan sotilaspiirit (, yks. "Wehkreis", lyh. WK) jakoivat Saksan maan sotilaspoliittisiin hallintoalueisiin, joiden kunkin tarkoitus oli vastata alueensa värväys- ja sotilaskoulutusasioista. Kussakin piirissä oli myös niiden alueilla olevien joukkojen huoltamisesta ja täydennyksestä vastaavia laitoksia. Sotilaspiirijärjestelmä oli käytössä Weimarin tasavallan ja myöhemmin natsihallinnon aikana. Rauhan aikana alue majoitti sen numeroa vastaavaa armeijakuntaa, esim. Baijerin VII sotilaspiirin alueella toimi VII armeijakunta ja sen esikunta. Weimarin aikana Saksa jaettiin 13 piiriin, roomalaisilla numeroilla merkittynä I-XIII sotilaspiireihin.