Nummijärvi (Lohja)
Järven pinta-ala on 150 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee kallioisen ylänköalueen kalliomurrosten pohjalla ja murrokset tekevät järvestä mutkikkaan ja sokkeloisen. Suurin järvenselkä on Torpinselkä, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvenselältä työntyy länteen kolme pientä lahtea Kortsuonlahti, Kakarlahti ja Ruisniemenlahti. Muu osa järveä muodostuu pitkistä lahdista ja saarien ja niemien väleistä. Järven eri osia yhdistää toisiinsa salmi, joka jää Äijänniemen ja Numijärven kylältä kurottavan niemen väliin. Se on vain hieman yli 200 metriä leveä ja jakaa järven kahteen erilaiseen osaan. Eteläosa haarautuu salmelta kolmeen suuntaan. Kaakon suunnassa sijaitsee Kylänlahti, josta haarautuu etelään Herniemenlahti. Salmesta etelään sijaitsee leveä Harakorvenlahti, jonka lahdensuu on vain 75 metriä leveä. Lounaaseen työntyy Raatosaaren taakse kapea lahti, jossa sijaitsee järven luusua.
Numlahti
Numlahti () on kylä Nurmijärvellä. Kylä sijaitsee Perttulan kaakkoisosassa sijaitsevan Hongisojantien varrella, joka alkaa Lopentiestä jatkuen Kirkonkylän suuntaan. Numlahdessa sijaitsee mainittujen teiden yhtymäkohdassa kulttuurihistoriallisesti arvokas Numlahden kartano, jonka maita erotettiin toisen maailmansodan jälkeen lunastettavaksi Karjalasta saapuneelle siirtolaisväestölle, muodostamalla näin ns. "karjalaiskylän". Perttulan, Uotilan ja Numlahden välissä sijaitsi aikoinaan nyttemmin pelloksi kuivatettu Kuhajärvi, jota 1830–1850-luvuilla kuivatettiin ensin osittain, sitten 1920–1940-luvulla kokonaan. Numlahdella ei ole omaa koulua vaan koululaiset kulkevat kunnan muihin kouluihin.