Jyväskylä
Jyväskylä irrottautui Laukaasta anomalla kaupunkioikeuksia. Hankkeen aloitti majuri Carl Christian Rosenbröijer esittämällä sitä 1823 Laukaan pitäjänkokouksessa. Kaupunginoikeudet saatiin 1837, ja nykyisen kaupungin alueen ydinalueella sijainneiden Taavettilan ja Mattilan talojen isännät joutuivat myymään maitaan kaupunkia varten. Heitä uhattiin pakkolunastuksella. Vain pieni osa tuosta kaupungille saadusta alueesta asemakaavoitettiin, mutta alueen oli pakko olla huomattavasti laajempi, jotta kaupungin lehmille riitti laidunmaata – tuolloin Suomen kaupungeissakaan ei ollut epätavallista, että asukkaat omistivat lehmiä.
Jyväskylän Reserviupseerit
JRU:n juuret juontavat sisäpoliittisen kuohunnan aikaan: yhdistys perustettiin vain pari kuukautta Mäntsälän kapinan loppumisen jälkeen. Perustamiseen myötävaikutti voimakkaasti Jyväskylän suojeluskuntapiirin päällikkö, taiteilija Edvin Hämäläinen, ja monet aktiiviset reserviupseerikerhon jäsenet olivat samalla aktiivisia suojeluskuntalaisia. Jyväskylän Reserviupseereilla on näkyvä paikka Jyvässeudun historiassa - esim. Taipaleentalo (Kramsunkatu 7) on yhdistyksen rakennuttama asevelitalo ja Minna Canthin patsas Kirkkopuistossa on JRU:n jäsenen, kuvanveistäjä Pauli Koskisen, käsialaa.