Ihmisen ruoansulatus
Ihmisen ruoansulatus alkaa jo suusta. Siellä kieli ohjaa ruoan hienonnusta ja toimii makuelimenä. Myös hampaat hienontavat ruokaa. Aikuisella hampaita on 32 kappaletta. Hampaiden pinnalla on ihmisen elimistön kovinta aineitta, kiillettä. Kiilteen kuiva-aine koostuu 97-prosenttisesti kalsiumsuoloista. Hampaiden pinnalla on bakteereja, jotka saavat energiansa ihmisen ravinnosta. Bakteereista tunnetuin on "Streptococcus mutans", joka aiheuttaa kariesta. Suussa erittyy myös sylkeä, noin puolitoista litraa vuorokaudessa. Sylki koostuu pääasiassa vedestä ja limasta ja helpottaa nielemistä. Syljessä on myös kasvutekijöitä, jotka nopeuttavat ruoansulatuskanavan solujen uusiutumista. Jos ruokaa pureksii jonkin aikaa ennen nielemistä, alkavat ruoan hiilihydraatit hajota jo syljen vaikutuksesta. Tällöin syljen sisältämä amylaasi hajottaa tärkkelystä maltoosiksi, mikä tuo suuhun makean maun.
Linnut
Linnun suuhun avautuu rauhasia, joiden erite on erilaista kuin nisäkkäiden sylki. Linnun ruokatorvi on tavallisesti hyvin pitkä. Siinä on erityinen laajentuma, kupu, johon ravinto kerääntyy ja jossa ruoansulatus alkaa. Vatsan osat ovat rauhasmaha ja lihasmaha. Rauhasmaha on pieni ruokatorven laajentuma, jonka limakalvoissa on suuria ja lukuisia rauhasia, jotka erittävät ruoansulatusnesteitä. Lihasmahan seinämä on siemeniä syövillä linnuilla hyvin paksu ja luja, ja sisäpintaa peittävät suomumaiset sarveislevyt. Mahassa on linnun nielemiä kiviä, jotka hienontavat kovat siemenet. Lihansyöjälinnuilla lihasmahan seinämä on ohut ja sisäpinnan solukko tavallisen näköistä.