Gordianus I
Gordianus I syntyi noin vuonna 159. Hänen varhaisesta elämästään ei tiedetä paljoa, mutta epätavallinen "cognomen" "Gordianus" viittaa siihen, että hänen sukunsa olisi ollut kotoisin Vähästä-Aasiasta, ehkä Gordionin kaupungista. Suku oli rikas mutta ei luultavasti kuulunut Rooman senaattorisäädyn eliittiin. Gordianuksen "praenomen" "Marcus" ja "nomen" "Antonius" taas viittaavat siihen, että hänen sukunsa olisi saanut Rooman kansalaisuuden Marcus Antoniukselta. Tiedetään, että eräs Sempronia Romana -niminen nainen, joka oli virkamies Sempronius Aquilan tytär, teetti Ankaraan piirtokirjoituksen kuolleen ja tuntemattomaksi jääneen miehensä muistoksi. Piirtokirjoituksen tarkkaa päivämäärää ei tiedetä, mutta naisen nimi viittaisi siihen, että hän olisi ollut Gordianuksen sukulainen, ehkä äiti tai isoäiti. Gordianuksella oli myös ainakin kaksi lasta: Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus, eli Gordianus II, ja tytär, joka oli Gordianus III:n äiti. "Historia Augustan" mukaan tyttären nimi oli Maecia Faustina ja Gordianuksella olisi ollut vielä toinenkin poika, mutta ei ole löytynyt todisteita, jotka tukisivat näitä väitteitä.
Gordianus II
Ei tiedetä tarkalleen, mitkä provinssit tukivat Gordianuksia. Näyttää kuitenkin siltä, että monet sotilasyksiköitä sisältävät provinssit pysyivät uskollisena Maximinukselle. Näihin kuului myös African naapuriprovinssi Numidia, jonka maaherra Capelianus oli Maximinuksen kannattaja. Capelianus vihasi vanhempaa Gordianusta erään aikaisemman oikeusjutun vuoksi. Hän kokosi joukkonsa ja marssi Gordianuksia vastaan. African provinssissa ei ollut omaa armeijaa mikä oli Gordianusten heikko kohta. Capelianuksella puolestaan oli hyvin varustettu ja kokenut armeija, johon kuului Legio III Augusta ja muita auxilia-yksiköitä. Gordianukset joutuivat käyttämään Karthagon nostoväkeä, jotka varustettiin terävillä työkaluilla, metsästysaseilla ja muilla improvisoiduilla aseilla ja haarniskoilla. Heistä ei kuitenkaan ollut vastusta Capelianuksen ammattisotilaille, ja Karthagon lähistöllä käydyssä taistelussa Gordianus II:n komentama nostoväkiarmeija tuhottiin ja nuorempi Gordianus sai surmansa. Kuultuaan taistelun lopputuloksesta Gordianus I hirttäytyi Karthagossa omaan vyöhönsä. Capelianus valloitti Karthagon, surmautti kaupungin johtomiehet ja antoi sotilaidensa ryöstää sen. Gordianus II:n valtakausi oli kestänyt noin kolme viikkoa, Zonaraksen mukaan 22 päivää ja tuntemattoman, vuoden 354 kronikoitsijan mukaan 20 päivää. Senaatti julisti pian Gordianus I:n ja II:n jumaliksi.