Bysantin valtakunta
Bysantin valtakunnan loppu koitti vuonna 1453. 2. huhtikuuta osmanien sulttaani Mehmed II aloitti Konstantinopolin piirityksen, jota kesti melkein kaksi kuukautta. Keisari lähetti avunpyyntöjä länteen, mutta apua ei tullut. Bysantin valtakunta kukistui lopullisesti 29. toukokuuta, kun osmanit valtasivat kaupungin rynnäköllä. Viimeinen keisari Konstantinos XI Palaiologos kaatui taistelussa turkkilaisia vastaan. Bysantin viimeinen eurooppalainen osa Morean despotaatti kukistui vuonna 1460 Mistran valtauksen myötä. Osmanit valtasivat valtakunnan viimeisetkin rippeet, kun Trebizondin keisarikunta kukistui vuonna 1461.
Nikeforos II Fokas
Bysantti ja Bulgaria olivat solmineet rauhansopimuksen Bulgarian tsaari Simeonin kuoleman jälkeen vuonna 927. Rauhansopimuksen mukaan Bysantin piti maksaa veroa (tai avustuksia, kuten bysanttilaiset itse sen näkivät) Bulgarialle vastineeksi jatkuvasta rauhasta. Syksyllä 965 tai vuoden 966 alussa Nikeforoksen puheille saapuikin bulgaarien lähettiläitä, jotka olivat tulleet pyytämään maksujen jatkamista. Bysantti oli kuitenkin voimistunut rauhansopimuksen solmimisen jälkeen, ja Nikeforos raivostui lähettiläiden vaatimuksista. Hän lähetti bulgaarit tiehensä ja julisti sodan Bulgarialle. Bysanttilaiset hyökkäsivät ja tuhosivat useita bulgaarien rajalinnakkeita. Nikeforos oli kuitenkin haluton aloittamaan uutta sotaa valtakunnan länsirajalla, joten hän kutsui liittolaisensa Kiovan Venäjän ruhtinaan Svjatoslavin hyökkäämään Bulgariaan.