Narvikin taistelu
Narvikin taistelut käytiin 9. huhtikuuta - 8. kesäkuuta 1940 Norjassa Narvikin sataman ja sen ympäristön hallinnasta Norjan valtauksen aikana toisessa maailmansodassa Saksan ja liittoutuneiden välillä. Ne voidaan jakaa Ofotfjordissa käytyihin kahteen meritaisteluun ja maalla käytyyn taisteluun kaupunkia ympäröivillä vuorilla. Syynä alueesta käytyihin taisteluihin oli Narvikiin Kiirunasta Ruotsista tuleva junarata ja satama, joka aina sulana mahdollisti ympärivuoden rautamalmin kuljetuksen edelleen.
Kuusikymmenvuotinen sota
Sota jatkui seuraavana kesänä, kun Sigismund hyökkäsi Ruotsin hallitsemalle Vironmaalle (nykyinen Pohjois-Viro) tavoitteenaan vallata se. Hyökkäys ei kuitenkaan mennyt suunnitelmien mukaan, ja Ruotsi valtasi suuren osan Puolan Liivinmaata. Seuraavana kesänä 1602 puolalaiset saivat lisäjoukkoja ja löivät ruotsalaiset Kokenhausenin taistelussa. Sotaonni kääntyi, ja 1604 Ruotsilla oli jäljellä Baltiassa enää kolme kaupunkia: Tallinna, Narva ja Pärnu.
Kesällä 1605 Kaarle IX kokosi uuden armeijan ja lähti uuteen hyökkäykseen Liivinmaalla. Uusi armeija kuitenkin lyötiin Kirkholman taistelussa. Uudestaan ruotsalaiset kokeilivat vuonna 1608, mutta myös uusi yritys epäonnistui. Vuonna 1611 Kaarle kuoli ja osapuolet solmivat välirauhan keskittyessään sotatoimiin Venäjällä.