Suojeluskunta
Järjestön ensisijaisena tehtävänä oli Suomen turvaaminen ulkoiselta uhalta. Lisäksi sillä oli Suomen sisäisiä tehtäviä, kuten virka-avun anto ja laillisen järjestysvallan turvaaminen. Se toimi tärkeänä runkona reserviläistoiminnalle ylläpitäessään rauhan aikana reservin koulutusta.
Äärioikeisto Suomessa
Suomen ja Neuvostoliiton välillä 19. syyskuuta 1944 allekirjoitetun Moskovan välirauhansopimuksen 21. artikla velvoitti Suomen lakkauttamaan fasistiset ja ylipäätään kaikki Neuvostoliiton vastaista kiihotusta harjoittaneet järjestöt sekä olemaan vastaisuudessa sallimatta sellaisten olemassaoloa. Tätä tulkittaessa lakkautettiin syksyn 1944 aikana muiden muassa Isänmaallinen kansanliike, Akateeminen Karjala-Seura, koko suojeluskuntajärjestö ja Lotta Svärd -järjestö sekä tammikuussa 1945 vielä Suomen Aseveljien Liitto. Lakkautettujen yhteisöjen joukossa oli myös avoimesti kansallissosialistisia, mutta painoarvoltaan vähäisiä järjestöjä. Moskovan välirauhansopimuksen määräykset vahvistettiin vuonna 1947 Pariisin rauhansopimuksessa, jonka perusteella Suomi sitoutui estämään sellaisten järjestöjen olemassaolon, jotka pyrkivät kieltämään kansalaisten demokraattiset oikeudet.