Barokkimusiikki
Vivaldi sävelsi Pietàta varten tekemiensä teosten lisäksi paljon tilaustöitä ja ansaitsi myös painettujen teostensa myynnillä. Myynnin edistämiseksi monille teoksille annettiin värikkäitä nimiä, esimerkiksi "L'estro armonico" (harmoninen innoitus) op. 3 ja "Neljä vuodenaikaa" eli neljä viulukonserttoa opuksesta 8, joka on Vivaldin kenties tunnetuin teoskokonaisuus.
Taneli Kuusisto
Kuusiston varhaiset pianokappaleet ja yksinlaulut syntyivät Aleksandr Skrjabinin vaikutuksen alaisina (mm. "Kuusi lyijykynäpiirrosta" op. 1). Pianolle sävelletty C-duuri-sonatiini (1933) heijasteli uusbarokkisia vaikutteita. Suurimuotoisiin teoksiin kuuluva sinfoninen balladi "Laatokka" (1944) heijastelee sotavuosien kansallista ilmapiiriä. "Toccata" orkesterille (1953) viittaa aikakauden Béla Bartók -vaikutteisiin. Hänen kamarimusiikkiteoksistaan mainittakoon Viulusonaatti (1936), Trio huilulle, viululle ja alttoviululle (1953). Hänen tunnetuin sävellyksensä on Uuno Kailaan runoon vuonna 1939 sävelletty kuorolaulu Suomalainen rukous (Siunaa ja varjele meitä), joka päätyi vuoden 1982 uudistettuun virsikirjaan virreksi 584. Hän sävelsi myös elokuvamusiikkia, mm. F.E. Sillanpään romaaniin perustuvaan elokuvaan Ihmisiä suviyössä. Hänen tuotantoonsa kuuluu suuri määrä kuoro- ja 1932 (mm. laulusarjat "Keväästä kesään", "Saunakamari)," urkuteoksia, kantaatteja (mm. "Saimaan helmi" Lappeenrannan kaupungin 300-vuotisjuhlaan 1949).