Alankomaiden hallitsija
Alankomaiden hallitsijoista oli ensimmäinen vuosina 1806–1810 hallinnut Ranskan keisarin Napoleon I:n veli Ludvig Bonaparte, jonka Alankomaat vallannut Napoleon asetti perustamansa Hollannin kuningaskunnan nukkevaltion hallitsijaksi. Nykyinen monarkia perustettiin Wienin kongressissa 1815, kun Eurooppaa järjesteltiin uudelleen Napoleonin kukistumisen jälkeen. Tuolloin Alankomaihin kuuluivat myös nykyiset Belgia ja Luxemburg. Belgia itsenäistyi 1830. Vilhelm III:n kuoltua hallitsijaksi tuli hänen tyttärensä Vilhelmiina, mutta Luxemburgin laki ei sallinut naispuolista hallitsijaa, joten Luxemburgin hallitsijaksi tuli Nassaun entinen herttua Aadolf.
Johan Friso
Johan Friso oli vuonna 2003 Hollannin kuningashuoneen vallanperimysjärjestyksessä toisena, mutta päätti luopua oikeudestaan kruunuun voidakseen avioitua ihmisoikeusaktivisti Mabel Wisse Smitin kanssa. Alankomaiden perustuslain mukaan kruununperillisen avioliitto ei olisi ollut mahdollinen ilman maan parlamentin hyväksyntää; parlamentti vastusti liittoa morsiamen myönnettyä 15 vuoden takaisen suhteensa rikollisliigan johtajaan Klaas Bruinsmaniin. Pariskunta sai kaksi tytärtä, Emma Luana Ninette Sophien (s. 2005) ja Joanna Zaria Nicoline Miloun (s. 2006).