Suomen asutushistoria
Suomalaiset puhuvat suomalais-ugrilaista kieltä, ja kieli liittää heidät etelä- ja itäpuolella asuviin suomalais-ugrilaisiin kansoihin. Vanhastaan ajateltiin, että suomalaiset ovat lähteneet Volgan mutkan alueelta noin 2500 eaa. liikkeelle kohti Suomea. Arkeologia ja genetiikka eivät ole hyväksyneet ajatusta, vaan ne ovat 1960-luvulta alkaen korostaneet asutuksen jatkuvuutta, jonka mukaan Suomessa on katkeamattomasti ollut asutusta jääkauden päättymisestä saakka. Kielitieteilijät ovat viime vuosina tuoneet esille jatkuvuusteoriaa vastustavaa todistusaineistoa. Jotkut heistä kannattavat ajatusta, että Suomessa oli saamelaisia ja germaaneja jo ennen suomalaisten tuloa, joka olisi tapahtunut rautakauden alussa. Suomen kieli on siis voinut tulla Volgan mutkasta, vaikka Suomen väestö ei ilmeisesti ole sieltä peräisin.
Sumerilaisten alkuperä
Mm. Simo Parpolan 2007 tekemän tutkimuksen mukaan sumerin kieli on uralilainen kieli, kaukaista sukua suomenkin kielelle ja
siinä on mm kartvelin vaikutusta. Tutkimus perustuu joidenkin sanojen samankaltaisuuteen ja väitettyyn konsonanttien muuntumiseen. Tämän mukaan sumerilaisten alkukoti olisi
ollut Kaukasuksen pohjoispuolisella tasangolla. Parpolan tutkimusta ei pidetä vahvasti perusteltuna.