Toinen maailmansota
Itävallassa ajatus maan liittämisestä Saksaan (Anschluss) oli saanut runsaasti kannatusta jo ensimmäisen maailmansodan jälkeen, kun entisestä laajasta valtakunnasta olivat jääneet jäljelle vain sen saksankieliset alueet. Yhdistyminen oli kuitenkin Versailles’n sopimuksessa kielletty. Sen jälkeen, kun Hitler oli noussut valtaan Saksassa, ajatusta kannattivat varsinkin Itävallan kansallissosialistit, mutta Itävallan konservatiivinen kansleri Kurt von Schuschnigg yritti pitää maan itsenäisenä. Italia oli aiemmin tukenut Itävaltaa, mutta Italian liittouduttua Saksan kanssa antikomintern-sopimuksella esteet Itävallan liittämiselle Saksaan poistuivat. Saksan ja Italian välejä hiertänyt kiista Tirolin alueen saksankielisten asemasta ratkaistiin Hitlerin luvattua siirtää heidät tulevaisuudessa idästä valtaamalleen elintilalle. Ilman ulkovaltojen tukea von Schuschnigg tapasi Hitlerin Berliinissä ja hyväksyi Hitlerin tukijan Arthur Seyss-Inquartin sisäministeriksi. Mellakointi Wienissä yltyi, ja Schuschnigg pakotettiin eroamaan. Seyss-Inquart kutsui Hitlerin joukot apuun, ja 13. maaliskuuta 1938 Wehrmachtin joukot ylittävät rajan. Kansanäänestyksessä Itävallan liittäminen Saksaan, Anschluss, sai 99,07 prosentin tuen.
Itävalta oli menettänyt kolmen miljoonan saksankielisen asuttamat sudeettialueet Saint-Germainin sopimuksessa 1919 Tšekkoslovakialle. Anschlussin jälkeen sudeettisaksalaisten johtaja Konrad Henlein vaati liittoa Saksan kanssa. Tšekkoslovakia oli yksin, mutta se varautui sotaan. Sodan välttämiseksi Chamberlain neuvotteli Hitlerin kanssa kolme kertaa Berchtesgadenissa, Godesburgissa ja Münchenissä. Münchenin sopimus allekirjoitettiin 29. syyskuuta 1938 Hitlerin, Mussolinin, Chamberlainin ja Ranskan Édouard Daladierin kesken. Tšekkoslovakian pääministeri Edvard Beneš ei ollut läsnä. Sopimuksessa sovittiin Saksan saavan sudeettialueet kansanäänestyksen jälkeen, Unkarin ja Puolan saavan alueita Tšekkoslovakialta ja Britannian ja Saksan solmivan luottamussopimuksen. Chamberlainin palattua Lontooseen hän julisti saavuttaneensa ”rauhan meidän aikanamme”. Hitler oli tyytymätön ja julisti Chamberlainin pilanneen hänen marssinsa Prahaan.
Bundesautobahn 2
Rakentaminen aloitettiin saman aikaisesti kahdessatoissa paikassa. Ensimmäisenä avattiin 32-kilometrinen osuus Braunschweig-Westin ja Lehrten välillä 5. huhtikuuta 1936. Osuudet Hannover-Ost–Lehrte (10 km), Braunschweig-Ost–Helmstedt (43 km) ja Werder–Burg (85 km) avattiin 17. elokuuta samana vuonna. Moottoritie Berliinin kehätieltä Hannoveriin oli valmis, kun 55-kilometrinen osuus Burgista Helmstedtiin avattiin 10. tammikuuta 1937. Lännessä avattiin osuus Düsseldorfista Recklinghauseniin 17. joulukuuta samana vuonna. Kamenin risteys, joka yhdistää moottoritiet A 1 ja A 2, otettiin käyttöön 12. marraskuuta 1938. Samana päivänä piti avata osuus Gütersloh–Bielefeld, mutta Teutoburgin metsässä tapahtuneen maanvyörymän takia se avattiin vasta 15. joulukuuta. Myös osuus Bad Salzuflen–Herford avattiin tuolloin. Hieman aiemmin oli otettu käyttöön osuus Bad Nenndorf–Hannover, joten avaamatta oli enää osuus Bad Salzuflen–Bad Nenndorf. Se saatiin valmiiksi toisen maailmansodan alkamisen jälkeen 23. syyskuuta 1939, tosin yksikaistaisena suuntaansa.