Veriveljien saaga
"Veriveljien saagasta" on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa ("Ólafs saga hins helga"). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.
Högsåra
Clara Henriksdotter-Puranen kirjoittaa kirjassaan "Högsåra" seuraavasti: "Vanhimmista lähteistä vuoden 1538 veroluetteloista löytyvät muodot Höckesar, Hökesure, Houcksur ja Höcksor. Vuoden 1540 maakirjassa puhutaan Houttsoorista ja Höuttsoorista. Lisäksi löytyvät Högsore (1553), Houcksåår (1555), Hökesår (1558), Hökesåår (1560), Houcksår (1566), Högsåår (1570), Högsar (1571), Hocksåår (1571), Hougesår (1601), Höcksåår (1611), Haucksår (1615), Höttsår (1632), Högsare (1638), Högsari (1650), Högsar (1659), Högsahr (1674), Högsaar (1684), Hyxora (1787) ja Högsår (1674 ja 1874) ... näin ollen nimi on voinut kehittyä Haukisaaresta tai Haukkasaaresta." Haukisaari nimisenä saari tunnetaan vielä vuoden 1775 isojako kartassa ja pöytäkirjassa.