Helsingfors Simsällskap
Helsingfors Simsällskap (HSS, "Simmis") on helsinkiläinen uinti- ja vesipalloseura, joka on perustettu vuonna 1887. HSS on Suomen vanhin yhä toimiva uintiseura. HSS on menestynyt hyvin sekä uinti- että vesipalloseurana. Uimareita on seuran lähes 20 ryhmässä noin 500 ja vuosittain uimakoululaisia ja -kurssilaisia on lähes 1.200. Seuran vuosittainen liikevaihto on noin 500.000 € ja tuotot muodostuvat pääosin valmennusmaksuista ja kurssimaksuista. Tämän lisäksi seura saa kaupungin tukea sekä tuottoja kilpailutoiminnasta.
Axel Olof Freudenthal
Freudenthal toimi monissa luottamustehtävissä kansalaisjärjestöissä. Hän oli 1874 perustamassa Svenska Landsmålsföreningen -seuraa ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana vuoteen 1900. Vuonna 1882 hän osallistui Svenska Folkskolans Vänner -yhdistyksen perustamiseen ja toimi kolme vuotta johtokunnan jäsenenä. Vuonna 1885 hän oli vuorostaan yksi Svenska Litteratursällskapet i Finlandin perustajista ja toimi sen ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuoteen 1894 sekä hallituksen jäsenenä vuoteen 1904. Freudenthal nimitettiin 1876 Suomen Tiedeseuran jäseneksi ja hän toimi sen puheenjohtajana 1888–1889. Hän oli myös Suomen muinaismuistoyhdistyksen varapuheenjohtajana 1876–1878 sekä arkeologisen komission jäsenenä 1887–1902. Lisäksi Freudenthal kuului Helsingin kansakoulujohtokuntaan ja ruotsinkielisen normaalilyseon kouluneuvostoon. Hän oli myös 1882 yksi Nya svenska läroverket -oppikoulun perustajista. Freudenthal toimi vielä viimeisinä vuosinaan 1908–1911 Svenska folkakademin hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana. Svenska Landsmålsföreningen nimesi hänet kunniajäsenekseen vuonna 1900 ja Svenska Litteratursällskapet vuonna 1909. Lisäksi Freudenthal vihittiin Uppsalan yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 1877.
Freudenthal avioitui vuonna 1886 Edla Lovisa Winbergin kanssa, jonka vanhemmat olivat talollinen Fredrik Winbergin ja Lovisa Holmström. Edla Freudenthal (1854–1925) oli tunnettu kieltenopettaja, ja hän perusti 1895 Helsinkiin Saksalainen iltakoulu -nimisen opiston, jonka johtajana hän toimi kuolemaansa saakka. He saivat kaksi lasta. Freudenthal harrasti kalastusta ja vietti kesiään Itä-Uudenmaan saaristossa, Ruotsinpyhtään Bullersissa sekä Pernajan Sarvisalon Kuggaksella. Vanhemmilla päivillään 110-kiloisen ja tuuheapartaisen Freudenthalin on sanottu vastanneen stereotyyppistä mielikuvaa suomenruotsalaisesta "viikinkipäälliköstä". Ihailijat korostivat mielleyhtymää, sillä svekomaanit käyttivät runsaasti muinaisskandinaavista mytologiaa ja viikinkiromantiikkaa ruotsinkielisten uusmaalaisten identiteetin rakentamisessa.