Katolinen kirkko Suomessa
Legendan mukaan Piispa Henrik osallistui Ruotsin kuninkaan Eerik Pyhän järjestämään ristiretkeen Suomeen vuonna 1156 ja jäi sen jälkeen maahan. Pyhä Henrik koki marttyyrikuoleman, kansanrunon mukaan Lallin kirveeniskun seurauksena Köyliönjärven jäällä. Hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin 18. kesäkuuta 1300 Turun tuomiokirkkoon. Jo tätä ennen, vuonna 1229, paavi antoi luvan siirtää Suomen piispanistuin. Tämän otaksutaan tarkoittaneen siirtoa Nousiaisista Koroisille. Arkeologiset kaivaukset ovat osoittaneet, että Koroistenniemelle on rakennettu kivikirkko ja kaksi kolmikerroksista kivirakennusta. Kahta muuta rakennusta nimitetään piispan palatsiksi ja puolustustorniksi. Kirkosta ja sen pohjoispuolelta on löydetty 300 hautaa. Kirkkoon on haudattu kolme 1200-luvulla elänyttä piispaa. Viimeisin heistä oli piispa Catillus. Maankohoamisen myötä suurempi kauppapaikka kasvoi nykyisen Turun tuomiokirkon kohdalle, ja vuonna 1290 myös piispanistuin siirrettiin sinne. Koroisten kirkko toimi vielä 1300-luvulla piispan toisena asuntona, kunnes vitaaliveljet tuhosivat sen vuonna 1396. Koroistenniemellä on nykyään nähtävissä 1200-luvun piispankirkon kiviperustuksia.
Kirkkosaari (Köyliönjärvi)
Suomenlinnassa palvellut Cedercreutzeille sukua ollut ruotsalainen amiraali Carl Tersmeden vieraili Köyliönkartanossa vuonna 1748. Hän kertoo 1900-luvun alussa julkaistuissa päiväkirjoissaan "Amiral Carl Tersmedens memoarer" perimätiedosta, jonka mukaan Lallin aikana Kirkkosaaressa olisi sijainnut jonkinlainen kirkko. Tersmeden käyttää tästä nimitystä "kellari". Hän kuvaili myös paikalla näkemäänsä punaisesta hiekkakivestä tehtyä alttarilla varustettua rakennelmaa, joka oli osittain maanalainen. Tersmedenin tallentaman kansanperinteen mukaan se oli talonpoika Lallin leskivaimon sekä muiden seudun varhaisten kristittyjen kokoontumispaikka. Köyliön kirkkohistoriaa tutkineen teologian tohtori Heikki Huhtalan mukaan on mahdollista, että nykyinen kirkko on rakennettu juuri tämän ikivanhan "kellarin" päälle, joka myös selittäisi sen äkillisen katoamisen Kirkkosaaren maisemasta. Nykyään Köyliönkartanossa sijaitsee niin ikään "Lallin kellarina" tunnettu kivirakenteinen kellari, joka on tiettävästi peräisin 1500-luvulta.