Rauma
Rauman kaupunki katsotaan perustetuksi huhtikuun 15. päivänä 1442, jolloin Kaarle Knuutinpoika Bonde antoi Kalmarin unionin silloisen kuninkaan Kristofer Baijerilaisen nimissä Rauman porvareille oikeuden harjoittaa kauppaa ja nauttia kaikkia niitä lain ja oikeuden suomia etuja, erioikeuksia ja vapauksia mitä Turunkin porvareilla oli. Rauma oli jo ennen erioikeuksien myöntämistä ollut alueen kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Tältä ajalta on jäljellä alun perin Rauman fransiskaaniluostarin kirkoksi rakennettu Pyhän Ristin kirkko sekä Pyhän Kolminaisuuden kirkon rauniot.
Rauman raatihuone
Rauman keskiaikaisesta raatihuoneesta ei ole säilynyt tietoja, mutta se on mahdollisesti sijainnut Pyhän Kolminaisuuden kirkon vieressä. 1500-luvulla raatihuoneen arvellaan sijainneen kauppatorin laidalla nykyisen rakennuksen naapuritontilla. Tutkija Aina Lähteenojan mukaan se tuhoutui vuoden 1640 kaupunkipalossa. Ensimmäinen kirjallinen maininta on vuodelta 1647, jolloin suunniteltiin uutta 1650-luvun alussa valmistunutta raatihuonetta. Se kuitenkin tuhoutui kaupunkipalossa jo 1680, jonka jälkeen viereiselle tontille vuonna 1688 valmistunut puinen raatihuone palveli kaupunkia lähes 90 vuoden ajan. 1770-luvulle tultaessa se oli päässyt niin huonoon kuntoon, että tilalle päätettiin rakentaa uusi kivirakenteinen raatihuone. Työt aloitettiin 1775 ja rakennus valmistui vuotta myöhemmin. Keltaisen maalipinnan uusi raatihuone sai seuraavana kesänä ja samalla tontin kadunpuoleisille reunoille rakennettiin harmaakiviaita. Nykyään aita on rapattu ja katettu tiilikatteella. Siihen liittyy myös tiilirakenteinen porttiholvi.