Kreikan maantiede
Kreikka käsittää Balkanin niemimaan eteläisimmän osan. Maan rajanaapurit ovat Albania, Makedonian tasavalta (EJTM) ja Bulgaria pohjoisessa ja Turkki idässä. Manner-Kreikka muodostaa suuren niemen, joka työntyy itäiseen Välimereen. Sen länsipuolelle jää Välimeren osa Joonianmeri, itäpuolelle Manner-Kreikan ja Vähä-Aasian väliin Egeanmeri ja eteläpuolelle muu Välimeri. Manner-Kreikan eteläosassa erottuu saarenkaltainen Peloponnesoksen niemimaa, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintinlahti ja Saroninlahti. Pohjois-Kreikassa mantereesta työntyy Egeanmereen Chalkidikín niemimaa. Kreikan saaristo, johon kuuluu laskutavasta riippuen noin 2 000–6 000 saarta, sijaitsee pääosin Egeanmeressä (Egeanmeren saaret), mutta suuria saaria on myös Joonianmeressä (Jooniansaaret). Saaret ovat useimmiten ryhmittyneet saariryhmiksi. Egeanmeren etelälaidalla sijaitsee maan suurin saari Kreeta. Sen eteläpuolella sijaitsee Libyanmeri.
Patraksenlahti
Patraksenlahti () on lahti Joonianmeressä Kreikassa. Se sijaitsee Korintinlahden suulla ja yhdistää sen muuhun Joonianmereen. Patraksenlahti on pituudeltaan noin 40–50 kilometriä ja leveydeltään noin 10–20 kilometriä.
Patraksenlahden pohjoisrannikko kuuluu maantieteellisesti Keski-Kreikkaan ja etelärannikko Peloponnesoksen niemimaahan. Hallinnollisesti pohjoisrannikko kuuluu Aitolia-Akarnaniaan ja etelärannikko Akhaiaan, jotka kummatkin ovat osa Länsi-Kreikan aluetta. Lahden tärkein satamakaupunki on Patras, joka sijaitsee sen kaakkoisrannalla. Pohjoisrannalla sijaitsee Mesolóngi. Patraksenlahden ja Korintinlahden rajalla salmen ylittää Ríon–Antírrion silta.