Alankomaiden maantiede
Suunnilleen puolet maan pinta-alasta on alle metrin korkeudella merenpinnasta, ja suuri osa siitä on merenpinnan alapuolella. Mittavat pengerrakennelmat ja dyynimuodostumat suojaavat näitä alueita tulvilta. Monia vedenpumppausasemia tarvitaan pitämään alueet kuivina. Maan korkein kohta Vaalserberg maan kaakkoisimmassa pisteessä on 322,7 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kuuluu Ardennien vuoristoon. Suuri osa Alankomaista, esimerkiksi koko Flevolandin provinssi (jossa sijaitsee maailman suurin tekosaari), on muodostettu valtaamalla merestä alaa patoamalla. Näin kuivattamalla on syntynyt polderi.
Kotelnyi
"Bungen maa" () on laaja, tyhjä ja lähes kasviton välivyöhyke, joka jää Kotelnyin ja Faddejevskin väliin. Näitä toisin kuin sitä voi kutsua oikeiksi saariksi, kun taas 6 200 km² laajuinen Bungen maa on hiekkainen ja tasainen. Kun sen pinta on enimillän vain 8 metrin korkeudella merenpinnasta, se on alttiina myrskyvuoksien nostattamille tulville lukuun ottamatta hyvin pientä aluetta kaakossa, missä suurin korkeus merenpinnasta on 11–21 metriä. Ajoittain veden alle jäävän alueen osuus yli 80 % Bungen maan pinta-alasta ja tämä alue on käytännöllisesti katsoen kasvitonta. Bungen maa on nimetty venäläisen eläintieteilijän ja tutkimusmatkailijan Alexander von Bungen mukaan. Bungen maan joutuessa tulvan alle Kotelnyi ja Faddejevski saattavat tilapäisesti jäädä erillisiksi saariksi.