title: Advies van de Raad van 15 maart 1999 inzake het stabiliteitsprogramma van Duitsland, 1998 - 2002

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Germany
coordination of EMU policies
economic convergence
economic policy
economic stabilisation

text: 5. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 124/3 beeld de onzekere begrotingsgevolgen van belangrijke structu- rele hervormingen. Daarom verwelkomt de Raad de verbintenis van de Franse autoriteiten om de doelstellingen met betrekking tot de overheidsuitgaven zo rigoureus mogelijk na te streven en alle noodzakelijke maatregelen te treffen om een verslechtering van de in het programma aangekondigde consolidatie te voor- komen of te corrigeren. De Raad verwelkomt de invoering van maatregelen gericht op het creºren van gunstige voorwaarden voor de werkgelegenheid en de verbetering van de efficiºntie van de economie door het stimuleren van innovatie, het nemen van risico’s en de moder- nisering van de overheidssector. Hij moedigt de Franse regering aan voort te gaan met het ten uitvoer leggen van de benodigde hervormingen, teneinde de economische resultaten te verbete- ren. ADVIES VAN DE RAAD van 15 maart 1999 inzake het stabiliteitsprogramma van Duitsland, 1998-2002 (1999/C 124/03) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1466/97 van de Raad van 7 juli 1997 over versterking van het toezicht op begrotingssituaties en het toezicht op en de co(cid:246)rdinatie van het economisch be- leid (1), inzonderheid artikel 5, leden 1 en 2, Gezien de aanbeveling van de Commissie, Na raadpleging van het Economisch en Financieel ComitØ, HEEFT HET VOLGENDE ADVIES UITGEBRACHT: Op 15 maart 1999 heeft de Raad zich gebogen over het sta- biliteitsprogramma van Duitsland, dat betrekking heeft op het tijdvak 1998-2002. De Raad is verheugd dat de Duitse autori- teiten erin geslaagd zijn het stabiliteitsprogramma binnen de gestelde termijn voor te leggen ondanks de korte tijd die de in oktober 1998 ge(cid:239)nstalleerde regering daarvoor tot haar beschik- king had. Daardoor is de in het stabiliteitsprogramma ver- strekte informatie in bepaalde opzichten minder gedetailleerd in het bijzonder wat betreft de kwantitatieve dan gewenst, effecten van de voorgenomen begrotingsmaatregelen en de be- standdelen van het begrotingssaldo van de algemene overheid. De Raad verwelkomt de toezegging van de Duitse autoriteiten dat deze extra informatie voor de volgende bijwerking van het stabiliteitsprogramma zal worden verstrekt. De Raad is zich ervan bewust dat het begrotingsbeleid in Duits- land nog steeds gebukt gaat onder de gevolgen van de hereni- ging. Het programma voorziet in een afname van het begro- tingstekort van de algemene overheid tot 1 % van het BBP in 2002, terwijl de brutoschuldquote over dezelfde periode naar verwachting zal worden teruggebracht tot 59,5 % van het BBP. De Raad heeft er nota van genomen dat het programma een vervolg vormt op de omvangrijke begrotingsconsolidatie die is bereikt in de aanloop naar de monetaire unie alsmede de bewerkstelliging van een verdere daling tot onder de begro- (1) PB L 209 van 2. 8. 1997, blz. 1. tingsdoelstelling van het overheidstekort 2,0 % van het BBP in 1998. tot naar schatting Het programma is gebaseerd op een macro-economische voor- spelling van een productiegroei van 2 % in 1999 en 2,5 % per jaar in de periode 2000-2002, hetgeen neerkomt op een ge- middelde groei net boven het trendmatige niveau. De Raad acht het groeiscenario realistisch, maar merkt op dat het risico van een lagere productiegroei aanwezig is. Met name indien de huidige internationale vertraging aanhoudt zouden de groeicij- fers in 1999 lager kunnen uitvallen; voor de middellange ter- mijn is er een nauwe band tussen groeiverwachtingen en werk- loosheid. Het verheugt de Raad dat het stabiliteitsprogramma gericht is op een sterke vermindering van de werkloosheid en hij benadrukt het belang van een gematigde loonontwikkeling en structurele beleidsmaatregelen voor een succesvolle bestrij- ding van de werkloosheid in het kader van een beleid gericht op continue groei. De Raad acht het adequaat dat de in het programma voor- genomen begrotingsconsolidatie bereikt wordt door een daling van de uitgavenquote welke slechts gedeeltelijk wordt gecom- penseerd door een daling van de inkomstenquote. De Raad is in het bijzonder ingenomen met de voorgenomen methode om de overheidsuitgaven te bedwingen door de totale nominale groei ervan aan een jaarlijks maximum van 2 % te binden. Dit is 2 procentpunten lager dan de verwachte nominale BBP- groei. De Raad heeft er eveneens met tevredenheid kennis van genomen dat de voorgenomen belastinghervorming voorziet in een nettobelastingverlichting, die naar verwachting het banen- scheppend vermogen van de economie zal vergroten. De Raad stelt vast dat de nagestreefde middellangetermijndoel- stelling om het tekort terug te brengen tot 1 % van het BBP toereikend zou zijn om de automatische stabilisatoren bij een normale conjuncturele neergang hun werk te laten doen, zon- der grote risico’s dat de referentiewaarde van 3 % van het BBP wordt overschreden. In dit opzicht komt de Raad tot de con- clusie dat de middellangetermijndoelstelling voor het begro- tingstekort van het programma in overeenstemming is met de bepalingen van het stabiliteits- en groeipact. De Raad merkt op dat de algehele doelstelling van een vermin- dering van het begrotingstekort van de totale overheid met 1,1 % van het BBP en van de brutoschuldquote met 1,5 % van het BBP tussen 1998 en 2002 bescheiden lijkt. De con- solidatie-inspanningen zijn overwegend geconcentreerd in het C 124/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 5. 5. 1999 laatste gedeelte van de programmaperiode: ten gevolge van de tijdelijk minder gunstige macro-economische situatie in 1999 is er voor 1999 en 2000 nauwelijks verbetering gepland. De Raad is van mening dat de Duitse autoriteiten zouden moeten streven naar een kleiner tekort dan gepland is voor het eind van de programmaperiode als de groei naar verwachting weer zal aantrekken. De recente uitspraak van het Duitse Constitu- tionele Hof, op grond waarvan belastingfaciliteiten moeten worden ingevoerd voor de kinderen van echtparen, geeft dui- delijk aan dat er begrotingsrisico’s bestaan die niets te maken hebben met de conjuncturele situatie. Gezien de minimale be- grotingsdoelstelling zou het wenselijk zijn indien de Duitse regering zich uitdrukkelijk zou verbinden tot het treffen van voorzieningen voor dergelijke risico’s. De Raad is bovendien van mening dat de Duitse regering alle noodzakelijke maat- regelen dient te nemen om te voorkomen dat een hernieuwde stijging van de schuldquote optreedt en dat het ingeval van meevallende economische groei wenselijk zou zijn het tekort verder terug te dringen dan het streefcijfer van 1 % in 2002. De Raad neemt er nota van dat het welslagen van het stabili- teitsprogramma staat of valt met een strikte co(cid:246)rdinatie van het optreden op alle bestuursniveaus; hij roept de Duitse overheid op hier terdege rekening mee te houden. De Raad merkt op dat het programma voorts een herstructu- rering van de begroting omvat teneinde meer ruimte te schep- pen voor overheidsinvesteringen, echter zonder het huidige aandeel van de totale investeringsuitgaven in het BBP te ver- hogen. De Raad moedigt de Duitse regering aan meer aandacht te besteden aan investeringen, zonder afbreuk te doen aan de begrotingsdoelstellingen van het programma. De Raad is verheugd over de hervormingsmaatregelen van het programma, in het bijzonder met betrekking tot het pensioen- stelsel en de uitgaven voor de volksgezondheid alsmede het overheidsapparaat, welke van primordiaal belang zijn voor de houdbaarheid van de overheidsfinanciºn en de werkgelegen- heidsgroei, maar is van mening dat deze zouden moeten wor- den ondersteund door verdere, op de aanbodzijde van de eco- nomie gerichte beleidsmaatregelen. Teneinde de doelstellingen van het stabiliteitsprogramma te realiseren, is het noodzakelijk dat de hervormingen vastberaden ten uitvoer worden gelegd, in combinatie met maatregelen die moeten leiden tot meer flexi- biliteit van de product- en arbeidsmarkten, zoals aanbevolen in de globale richtsnoeren voor het economisch beleid en beoogd in het structurele voortgangsverslag van Duitsland voor het Cardiff-process. ADVIES VAN DE RAAD van 15 maart 1999 inzake het stabiliteitsprogramma van Belgiº, 1999-2002 (1999/C 124/04) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1466/97 van de Raad van 7 juli 1997 over versterking van het toezicht op begrotingssituaties en het toezicht op en de co(cid:246)rdinatie van het economisch be- leid (1), inzonderheid artikel 5, leden 1 en 2, Gezien de aanbeveling van de Commissie, Na raadpleging van het Economisch en Financieel ComitØ, HEEFT HET VOLGENDE ADVIES UITGEBRACHT: Op 15 maart 1999 heeft de Raad zich gebogen over het sta- biliteitsprogramma van Belgiº, dat betrekking heeft op het tijd- vak 1999-2002. De Raad heeft er nota van genomen dat het programma gericht is op een verdere reductie van het begro- tingstekort van de totale overheid en van de overheidsschuld in procenten van het BBP door de inspanningen tot begrotings- consolidatie van het tweede convergentieprogramma onvermin- (1) PB L 209 van 2. 8. 1997, blz. 1. derd voort te zetten. De Raad is voorts van oordeel dat het programma in overeenstemming is met de globale richtsnoeren voor het economisch beleid. De Raad merkt op dat de begrotingsvoorspellingen van het programma gebaseerd zijn op een behoedzaam macro-eco- nomisch scenario waarin wordt uitgegaan van een reºle BBP- groei van 2,4 % in 1999 en van 2,3 % per jaar in de periode 2000-2002. Volgens dit scenario zal het begrotingstekort van de totale overheid in 2002 gedaald zijn tot 0,3 % van het BBP en zal de schuldquote tussen 1998 en 2002 met circa 11 procentpunten afnemen. Gelet op de aanmerkelijke verbetering van de marco-economische resultaten in Belgiº in de afgelopen jaren, welke zich kenmerken door een lage inflatie, dalende rentetarieven, loonmatiging en goede exportresultaten, wordt verwacht dat de voorspelde groei haalbaar is. De Raad is verheugd over de belangrijke plaats die in het programma is ingeruimd voor de handhaving van de jaarlijkse primaire overschotten op 6 % van het BBP als kern van de strategie om te komen tot begrotingsconsolidatie en tekort- reductie; de hoge primaire overschotten vormen de afgelopen jaren de hoeksteen van het Belgische begrotingsbeleid en de bijdrage ervan tot verdere begrotingsconsolidatie, in het bijzon- der de gestage afname van de overheidsschuld, zal op middel- lange termijn van doorslaggevend belang zijn. De Raad merkt op dat het stabiliteitsprogramma aanvullende discretionaire


title: Council Opinion of 15 March 1999 on the stability programme of France, 1999 to 2002

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
France
coordination of EMU policies
economic convergence
economic policy
economic stabilisation

formats: html pdf print

text: C 124/2 EN Official Journal of the European Communities 5. 5. 1999 COUNCIL OPINION of 15 March 1999 on the stability programme of France, 1999 to 2002 (1999/C 124/02) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(1) and (2) thereof, Having regard to the recommendation of the Commission, After consulting the Economic and Financial Committee, HAS DELIVERED THIS OPINION: the Council examined the stability On 15 March 1999, programme of France which covers the period 1999 to 2002. From a formal point of view, the Council notes that the French authorities presented the programme pluriannuel de finances publiques as its stability programme. The Council notes that the objective of the programme is to reduce further the general government deficit and ensure that the debt ratio starts declining and continues to remain below the 60 % of GDP reference value. Moreover, the programme is consistent with the Broad Economic Policy Guidelines. the Council considers that stability programme presents The two macroeconomic scenarios for the period 1999 to 2002. Under a favourable scenario, the GDP growth rate is projected to rise to 3 %, on average for the period 2000 to 2002, from 2,7 % forecast for 1999. According to a more cautious scenario the growth rate is adjusted downwards to 2,4 % for 1999 and to 2,5 % on average, for the period 2000 to 2002. The general Government deficit is projected to decline at the end of 2002 to 0,8 % of GDP under the favourable scenario and to 1,2 % under the cautious scenario. The debt ratio is expected to fall to 57,1 % or 58,3 % of GDP, according to the alternative scenarios. The Council considers that the macroeconomic performance of French economy in recent years characterised by sound funda- mentals, strong domestic demand in a context of price stability and declining unemployment enhances the capacity of the economy to achieve the objectives of the stability programme. The Council notes that the more cautious macroeconomic scenario presents realistic GDP growth assumptions close to (1) OJ L 209, 2. 8. 1997, p. 1. growth potential growth projections based on the favourable scenario can be considered as the upper bound of a range of growth projections. and past performance; GDP to the entirely expected reduction attributable expenditure current primary The Council commends the fact that the Government deficit reduction over the period covered by the stability programme is in Government expenditure; this addresses the problem of the in France, very high level of Government particularly the expenditure. Moreover, for Council welcomes the adoption of a norm of restraint real Government expenditure as an anchor for fiscal consoli- dation; an annual increase of 1 % in real terms is the ceiling established for general Government spending as a whole, while central Government spending is limited at 0,3 % and social security and local Government spending at 1,5 %. To be successful, a strategy based on expenditure ceilings requires an effective scheme to rein in expenditure as soon as any slippage is detected. The Council welcomes the fact that the programme recognises the need for such a mechanism. The Council considers that the the respect of is expenditure the Government deficit objectives. The achievement of Council urges the French Government to define ways to maintain strict adherence to these norms, including the case of inflation lower than estimated in the programme. essential ceilings for The Council notes that the share of public investment in GDP is above the European average. It considers nevertheless that a more resolute restructuring of expenditure towards investment would be beneficial to potential growth and competitiveness, provided that it does not jeopardise the budgetary targets of the programme. The Council welcomes the fact that in parallel to budgetary consolidation, a key objective of the stability programme is the reduction in the tax burden, notably taxes on labour, in order to foster employment. to let The Council notes that the underlying Government deficit for the year 2002, under both macroeconomic scenarios, provides a safety margin allowing France, in the event of a normal cyclical downturn, the automatic stabilisers work without any large risk of exceeding the 3 % of GDP reference the value. medium-term budgetary situation in the programme is in line with the requirements of the Stability and Growth Pact. However, the Council considers that the safety margin provided by the projections of the stability programme should be wider in order to accommodate unforeseen developments in the the Council considers In this sense that 5. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 124/3 the commitment of coming years, such as, for example, the uncertain budgetary therefore impact of major structural reforms. The Council welcomes to pursue the public finance targets regarding public expenditures in the programme as rigorously as possible and to take any measures necessary to prevent or correct a deterioration of the consolidation path announced in the programme. the French authorities The Council welcomes the introduction of measures aimed at creating favourable conditions for employment and enhancing economic efficiency by promoting innovation, risk-taking and the modernisation of It encourages the French Government to proceed further in implementing the necessary reforms in order to enhance the performance of the economy. the public sector. COUNCIL OPINION of 15 March 1999 on the stability programme of Germany, 1998 to 2002 (1999/C 124/03) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(1) and (2) thereof, Having regard to the recommendation of the Commission, After consulting the Economic and Financial Committee, HAS DELIVERED THIS OPINION: On 15 March 1999 the Council examined the stability programme for Germany which covers the period 1998 to 2002. The Council notes with satisfaction that the German authorities have been able to present the stability programme within the agreed deadlines, despite the short period available since the institution of the government at the end of October 1998. Due to these circumstances the information provided in the stability programme is not in all respects as detailed as would have been desirable, in particular regarding the quanti- tative effects of the the general government budget detailed components of balance. The Council welcomes the German authorities to provide this additional information by the next update of the stability programme. the envisaged budgetary measures or the commitment of of by the reunification. consequences is aware that fiscal policy in Germany is still The Council burdened The programme foresees a decline in the general government budget deficit to 1 % of GDP by 2002, while the gross debt ratio is expected to decrease to 59,5 % of GDP over the same period. The Council notes that the programme builds on the significant budgetary consolidation in the run-up to monetary union as well as the achievement of a further decline in the government deficit below the budget target to 2,0 % of GDP in 1998. (1) OJ L 209, 2. 8. 1997, p. 1. to downside risks. The programme is based upon a macroeconomic forecast forecast expecting output to grow by 2 % in 1999 and by 2,5 % per year during 2000 to 2002, implying average growth slightly above trend. The Council considers that the is scenario for growth appears realistic but notes that subject in the event of a international slowdown output continuation of growth in 1999 could be lower in the than expected; medium term, growth prospects and unemployment are stability closely linked. The Council welcomes programme aims at a marked reduction in unemployment and stresses the importance of moderate wage developments and structural policies in the fight against unemployment within a framework of policies for sustained growth. In particular, the current that the it it appropriate that The Council considers the budgetary consolidation envisaged in the programme is achieved by a decrease in the expenditure ratio which is only partially offset by a decline in the revenue ratio. The Council welcomes, in particular, the envisaged approach of controlling government expenditure by limiting its overall nominal increase to 2 % per year, which is 2 percentage points lower than the expected nominal GDP growth. The Council also notes with satisfaction that the planned tax reform provides tax relief, which is expected to reinforce the for a net employment generating capacity of the economy. The Council acknowledges that the envisaged medium-term deficit objective of 1 % of GDP would be sufficient to allow in a normal cyclical downturn the automatic stabilisers to work without any large risk of breaching the 3 % of GDP reference value. the the Council medium-term deficit target of the programme is in line with the provisions of the Stability and Growth Pact. concludes In this sense that The Council notes that the overall objective of a reduction in the general government deficit by 1,1 % of GDP and in the gross debt ratio by 1,5 % of GDP between 1998 and 2002 appears modest. The consolidation efforts are largely concen- trated towards the end of the period: due to the temporary weakening of the macroeconomic situation in 1999, hardly any improvement is planned for 1999 and 2000. The Council considers that the German authorities should aim to reduce the the deficit beyond the projected level at the end of


title: Neuvoston lausunto, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1999, Espanjan vakausohjelmasta 1998  2002

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Spain
coordination of EMU policies
economic convergence
economic policy
economic stabilisation

text: 5. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 124/1 I (Tiedonantoja) NEUVOSTO NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999, Espanjan vakausohjelmasta 1998(cid:150)2002 (1999/C 124/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman valvonnan sek(cid:228) talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehosta- mista 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 ja 2 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 Espanjan va- kausohjelmaa, joka koskee vuosia 1998(cid:150)2002. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) ohjelmassa vahvistetaan uudelleen huhtikuun 1997 l(cid:228)hen- tymisohjelmassa esitetty kaksitahoinen strategia: siin(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)llisyytt(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kasvua inflaatiota kiihdytt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) vakauttamalla julkista taloutta ja uudistamalla talouden rakenteita. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) oikeana ohjelman tavoitetta, joka on julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)minen 0,1 prosentin ylij(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)ksi suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 2002, samalla kun bruttovelkasuhteen odotetaan laskevan 59,3 prosenttiin. Lis(cid:228)ksi neuvosto toteaa tyydytyksell(cid:228), ett(cid:228) ohjelman perustana s(cid:228)ilyy julkisen talouden vakauttaminen menoja hillitsem(cid:228)ll(cid:228). Ohjelma perustuu makrotalouden skenaarioon, jossa oletetaan tuotannon kasvun hidastuvan nykyisest(cid:228) korkeasta tasostaan (3,8 % vuonna 1998) l(cid:228)hemm(cid:228)s pitk(cid:228)aikaista tasoa vuosina 2000(cid:150)2002 (keskim(cid:228)(cid:228)rin 3,3 %). Vaikka tuotannon kasvu voi- kin l(cid:228)hinn(cid:228) nykyisen kansainv(cid:228)lisen toimintaymp(cid:228)rist(cid:246)n vaiku- tuksesta olla vuonna 1999 v(cid:228)haisemp(cid:228)(cid:228) kuin ohjelmassa on oletettu, neuvosto pit(cid:228)(cid:228) makrotalouden keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin skenaariota realistisena. T(cid:228)m(cid:228)n ansiosta rakenneuudistuksiin, EMUn vakaaseen rahataloudelliseen toimintaymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n ja jul- kisen talouden terveeseen vakauttamiseen perustuvan strategian jatkaminen mahdollistanee Espanjan talouden kehittymisen makrotalouden keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin skenaarion mukaisesti. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) oikeana Espanjan julkisen talouden strategiaa, joka perustuu muiden kuin korkomenojen rajoittamiseen ja mahdollistaa julkisyhteis(cid:246)jen investointien lis(cid:228)(cid:228)misen sek(cid:228) ve- rorasituksen kevent(cid:228)misen. Korkomenojen bruttokansantuote- osuuden odotetaan laskevan jonkin verran, mutta huomattavin sopeuttamistarve kohdistuu muihin kuin korkomenoihin. Ot- taen huomioon tarpeen korjata Espanjan talouden j(cid:228)lkeenj(cid:228)(cid:228)- neisyyksi(cid:228) neuvosto pit(cid:228)(cid:228) oikeana my(cid:246)s julkisten investointien kaavailtua lis(cid:228)yst(cid:228). Lis(cid:228)ksi t(cid:228)m(cid:228) tukee kultaista s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jota Espanja on noudattanut vuodesta 1997 l(cid:228)htien. Makrotalouden perusskenaarion mukaisen vuoden 2002 ylij(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)tavoitteen (0,1 % BKT:st(cid:228)) pohjana oleva julkisen talouden rahoitusasema j(cid:228)tt(cid:228)isi riitt(cid:228)v(cid:228)sti liikkumavaraa est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sen, tavallisessa laskusuhdanteessa kynnys- ett(cid:228) alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) ylitt(cid:228)isi arvon, joka on 3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Se loisi my(cid:246)s lis(cid:228)(cid:228) varmuusmarginaalia ennakoimattoman ke- hityksen varalle. Sen vuoksi neuvosto pit(cid:228)(cid:228) vakausohjelman keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin julkisen talouden tavoitetta vakaus- ja kasvusopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisena. Neuvosto muistuttaa kuitenkin, ett(cid:228) pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)n ik(cid:228)(cid:228)ntymisest(cid:228) tulee ongelma, joka on ratkaistava l(cid:228)hitulevaisuudessa, ja lis(cid:228)uudis- tukset ovat tarpeen. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) neuvosto panee merkille, ett(cid:228) hallitus sitoutuu lis(cid:228)toimiin sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n uudis- tamisessa. Kaavailtu julkisen talouden sopeuttaminen kohdistuu p(cid:228)(cid:228)osin valtioon, vaikkakin kaikki julkisen talouden lohkot ovat sitou- tuneet t(cid:228)h(cid:228)n tavoitteeseen. Sosiaaliturvan menojen ja tulojen odotetaan tasapainottuvan vuonna 2000. Aluehallinnon talous pyrit(cid:228)(cid:228)n saamaan tasapainoon vuonna 2001 alueiden ja valtion v(cid:228)lisen sis(cid:228)isen vakaussopimuksen mukaisesti. Neuvosto koros- taa, ett(cid:228) aluehallitusten merkityksen kasvaminen monien meno- luokkien kohdalla edellytt(cid:228)(cid:228) nykyisen hallintojenv(cid:228)lisen koordi- nointij(cid:228)rjestelm(cid:228)n toimivan jatkossakin. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) ohjelma on j(cid:228)senvaltioiden ja yhteis(cid:246)n talouspolitiikkojen laajoista suuntaviivoista 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)- kuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen (2) mukainen. Neu- vosto toteaa hyv(cid:228)ksyen, ett(cid:228) ohjelmassa painotetaan rakenne- politiikkaa talous- ja rahaliiton luomassa toimintaymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). Rakenneuudistuksilla on ollut huomattava merkitys Espanjan talouden tuotantopotentiaalin lis(cid:228)(cid:228)misess(cid:228), ja ne ovat mahdol- listaneet muuta EU:ta nopeamman kasvun samalla kun inflaatio on pysynyt hitaana ja ty(cid:246)llisyyden kasvu korkeana. N(cid:228)in ollen neuvosto kannustaa Espanjan hallitusta toteuttamaan ohjel- massa kaavaillut rakennetoimenpiteet. (1) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1. (2) EYVL L 200, 16. 7. 1998, s. 34


title: Proposta de Regulamento (CE) do Conselho que introduz medidas transitórias de gestão de certas pescas no Mediterrâneo e altera o Regulamento (CE) n° 1626/94

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing regulations
fishing vessel

formats: html pdf

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 15. 03. 1999 COM(1999)121 final Proposta de REGULAMENTO (CE) DO CONSELHO que introduz medidas transitórias de gestão de certas pescas no Mediterrâneo e altera o Regulamento (CE) n° 1626/94 (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS O nº 1 do artigo 3º e o nº 1 do artigo 6º do Regulamento (CE) nº 1626/94 do Conselho contêm certas medidas técnicas aplicáveis à pesca no Mediterrâneo. Essas medidas foram objecto de derrogações temporárias, que terminaram em 31 de Dezembro de 1998, aplicáveis: a) b) à proibição da utilização de redes rebocadas aquém do limite das três milhas marítimas da costa ou a profundidades inferiores a 50 m, se atingidas a uma distância menor (nº 1 do artigo 3º), e às malhagens estipuladas para as artes rebocadas no nº 1 do artigo 6º e no Anexo III. As principais regras consistem na malhagem mínima de 40 mm (20 mm na pesca da sardinha e do biqueirão) para as artes rebocadas e de 14 mm para as redes de cercar. As derrogações estavam sujeitas à existência, em 1 de Janeiro de 1994, de legislação nacional que permitisse condições menos restritivas. Estava igualmente previsto que o Conselho pudesse prolongar a sua validade para além de 31 de Dezembro de 1998, deliberando por maioria qualificada sob proposta da Comissão, à luz de dados científicos que demonstrassem que essa utilização não tinha incidências negativas nos recursos. Certos Estados-membros dirigiram-se à Comissão para que proponham ao Conselho uma extensão das derrogações, que permita a continuação de certas pescarias actualmente realizadas ao abrigo das condições derrogatórias. Os pedidos têm como fundamento as pesadas consequências sociais e económicas de uma interrupção dessas pescarias, sendo acompanhados por certas informações científicas sobre o seu impacto nos recursos, que apontam para uma reduzida incidência da continuação das derrogações. A Comissão pediu o parecer do Comité científico, técnico e económico da pesca quanto à informação científica até agora apresentada, e sobre qualquer nova informação que possa vir a surgir num futuro próximo, a fim de poder preparar uma proposta bem fundamentada para uma solução a longo prazo do problema. A fim de permitir uma transição harmoniosa para uma solução a longo prazo, propõe-se que as derrogações previstas no nº 1 do artigo 3º e no nº 1 do artigo 6º sejam prorrogadas até 31 de Maio de 2000. Este período de tempo proporcionará a possibilidade de uma análise científica, social e económica devidamente elaborada, que poderá constituir a base de uma proposta da Comissão para uma solução definitiva. Propõe-se ainda que os Estados-membros envidem todos os esforços para elaborarem durante este período a informação científica necessária. 2 Proposta de REGULAMENTO (CE) DO CONSELHO que introduz medidas transitórias de gestão de certas pescas no Mediterrâneo e altera o Regulamento (CE) n° 1626/94 O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1626/94 do Conselho, de 27 de Junho de 1994, que prevê determinadas medidas técnicas de conservação dos recursos da pesca no Mediterrâneo1, e, nomeadamente, o nº 1 do seu artigo 3º e o nº 1 do seu artigo 6º, Tendo em conta a proposta da Comissão, 1. 2. 3. 4. 5. 1 Considerando que o nº 1 do artigo 3º e o nº 1 do artigo 6º do Regulamento (CE) nº 1626/94 prevêem determinadas medidas técnicas de conservação, que foram objecto de condições derrogatórias até 31 de Dezembro de 1998; Considerando que os artigos supracitados prevêem que o Conselho possa alterar a data de termo das derrogações, sob proposta da Comissão, à luz de dados científicos que demonstrem que a sua utilização não tem incidências negativas nos recursos; Considerando que, de acordo com os pedidos de certos Estados-membros, o fim do período derrogatório causa perturbações nas actividades de pesca de numerosos pescadores mediterrânicos, cuja existência depende em grande medida da possibilidade de praticar actividades de pesca ao abrigo das condições derrogatórias; Considerando que os dados científicos preliminares apresentados pelos supracitados Estados-membros sugerem que a continuação das derrogações terá reduzido efeito nos recursos; que é, no entanto, desejável dispor da informação mais actual e completa, analisada pelo Comité científico, técnico e económico da pesca, antes de adoptar uma decisão definitiva; Considerando que é, por conseguinte, oportuno permitir temporariamente a continuação destas actividades de pesca até que o Conselho esteja em JO L 171 de 6. 7. 1994. Regulamento alterado pelo Regulamento (CE) nº 782/98, JO L 113 de 15. 4. 1998, p. 6. 3 condições de adoptar uma solução definitiva para o problema, com bases científicas sólidas; 6. Considerando que, para obter tais bases científicas sólidas, é necessário sobre o impacto provável das recolher actividades de pesca em causa nos recursos, informações pormenorizadas ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O Regulamento (CE) nº 1626/94 é alterado do seguinte modo: 1. 2. 1. 2. No nº 1 do artigo 3º, a data "31 de Dezembro de 1998" é substituída por "31 de Maio de 2000". No nº 1 do artigo 6º, a data "31 de Dezembro de 1998" é substituída por "31 de Maio de 2000". Artigo 2º Antes de 1 de Fevereiro de 2000, os Estados-membros devem elaborar e pôr à disposição da Comissão toda a informação científica possível sobre o impacto nos recursos das actividades de pesca efectuadas ao abrigo das condições estatuídas no nº 1 do artigo 3º e no nº 1 do artigo 6º do Regulamento (CE) nº 1626/94. Tal informação deve incluir as características da frota, os pormenores técnicos das artes utilizadas e a dinâmica populacional dos biota que podem ser afectados pela pesca. Com base em todas as informações científicas pertinentes, a Comissão apresentará ao Conselho, antes de 16 de Abril de 2000, uma proposta que determine se pode ser dada continuação às actividades de pesca referidas no nº 1 e quais as condições técnicas a aplicar. O Conselho deliberará sobre esta proposta, por maioria qualificada, até 31 de Maio de 2000. Artigo 3 O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é aplicável com efeitos desde 1 de Janeiro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em Pelo Conselho O Presidente 4


title: Neuvoston lausunto, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1999, Saksan vakausohjelmasta 1998  2002

text: 5. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 124/3 kehitys, kuten esimerkiksi suurten rakenneuudistusten mahdol- liset talousarviovaikutukset. Neuvosto on siksi tyytyv(cid:228)inen, ett(cid:228) Ranskan viranomaiset sitoutuvat jatkossakin noudattamaan oh- jelmassa asetettuja julkisen talouden menotavoitteita mahdolli- simman tiukasti ja toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta estett(cid:228)isiin ohjelmassa ilmoitetulta vakauttamisuralta poik- keaminen tai jotta t(cid:228)llainen poikkeama saataisiin korjatuksi. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) tervetulleena sellaisten toimenpiteiden k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)nottoa, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n luomaan suotuisat edellytykset ty(cid:246)lli- syydelle ja vahvistamaan talouden tehokkuutta edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) in- novaatiota, riskinottoa ja julkisen sektorin uudenaikaistamista. Neuvosto rohkaisee Ranskan hallitusta etenem(cid:228)(cid:228)n tarvittavien uudistusten toteuttamisessa talouden kehityksen vahvistami- seksi. NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999, Saksan vakausohjelmasta 1998(cid:150)2002 (1999/C 124/03) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman valvonnan sek(cid:228) talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehosta- misesta 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 ja 2 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 Saksan va- kausohjelmaa, joka koskee vuosia 1998(cid:150)2002. Neuvosto on tyytyv(cid:228)inen, ett(cid:228) Saksan viranomaiset ovat voineet toimittaa vakausohjelman vaaditussa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa, vaikka aikaa oli vain v(cid:228)h(cid:228)n, koska Saksan uusi hallitus astui virkaansa lokakuun 1998 lopussa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ohjelman tiedot eiv(cid:228)t ole kaikin puolin niin yksityiskohtaiset kuin olisi toivottavaa, erityisesti suunniteltujen budjettitoimenpiteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisten vaikutusten tai julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman t(cid:228)rkeimpien erien osalta. Neuvosto on tyytyv(cid:228)inen Saksan sitouduttua toimittamaan n(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)tiedot seuraavassa p(cid:228)ivitetyss(cid:228) vakausohjelmassa. Neuvosto on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) yhdistymisen seuraukset rasit- tavat edelleen Saksan finanssipolitiikkaa. Ohjelmassa ennakoi- daan julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n supistuvan 1 prosenttiin suh- teessa bruttokansantuotteeseen vuoteen 2002 menness(cid:228) ja bruttovelkasuhteen odotetaan supistuvan 59,5 prosenttiin suh- teessa bruttokansantuotteeseen saman jakson aikana. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) ohjelma perustuu siihen huomattavaan julkisen ta- louden vakauttamiseen, joka saavutettiin rahaliittoon valmistau- duttaessa, sek(cid:228) julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n supistamiseen enti- sest(cid:228)(cid:228)n niin ett(cid:228) se on tavoitteen alapuolella eli arviolta 2,0 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 1998. (1) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1. Vakausohjelma perustuu makrotalouden ennusteeseen, jossa oletetaan tuotannon kasvun olevan 2 prosenttia vuonna 1999 joten keski- ja 2,5 prosenttia vuodessa vuosina 2000(cid:150)2002, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen kasvuvauhti on hieman trendikasvua nopeampaa. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) kasvuskenaariota realistisena, mutta huomaut- taa, ett(cid:228) siihen kohdistuu kasvua mahdollisesti hidastavia ris- kej(cid:228). Erityisesti mainittakoon, ett(cid:228) jos t(cid:228)m(cid:228)nhetkinen kansain- v(cid:228)lisen kasvun hidastuminen jatkuu, tuotannon kasvu voi j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) odotettua v(cid:228)h(cid:228)isemm(cid:228)ksi vuonna 1999. Keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) kasvumahdollisuudet ja ty(cid:246)tt(cid:246)myys liittyv(cid:228)t kiinte(cid:228)sti toisiinsa. Neuvosto on tyytyv(cid:228)inen siihen, ett(cid:228) vakausohjelman tavoit- teena on ty(cid:246)tt(cid:246)myyden huomattava v(cid:228)hent(cid:228)minen ja ett(cid:228) oh- jelmassa painotetaan maltillisen palkkakehityksen ja rakennepo- litiikan merkityst(cid:228) ty(cid:246)tt(cid:246)myyden torjunnassa kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kasvua suosivien politiikkojen puitteissa. v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n bruttokansantuotteeseen Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) asianmukaisena, ett(cid:228) ohjelmassa ennakoitu jul- kisen talouden vakauttaminen saavutetaan siten, ett(cid:228) menoja suhteessa enemm(cid:228)n kuin tulot v(cid:228)henev(cid:228)t suhteessa bruttokansantuotteeseen. Erityi- sen tyytyv(cid:228)inen neuvosto on siihen, ett(cid:228) julkisia menoja aiotaan hillit(cid:228) rajoittamalla niiden nimelliskasvu 2 prosenttiin vuodessa, joka on kaksi prosenttiyksikk(cid:246)(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin odotettu ni- mellisbruttokansantuotteen kasvu. Neuvosto toteaa my(cid:246)s tyy- tyv(cid:228)isen(cid:228), ett(cid:228) suunniteltu verouudistus merkitsee todellista ve- jonka odotetaan vahvistavan talouden rotuksen kevenemist(cid:228), ty(cid:246)llisyytt(cid:228) luovaa kapasiteettia. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) ennustettu keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin alij(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)tavoite, 1 prosentti suhteessa bruttokansantuotteeseen, riit- t(cid:228)(cid:228) mahdollistamaan automaattisten vakauttajien toiminnan ta- vanomaisessa suhdannetaantumassa ilman, ett(cid:228) 3 prosentin vii- tearvo ylittyy. T(cid:228)lt(cid:228) osin neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) on, ett(cid:228) ohjelman keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)tavoite on vakaus- ja kasvusopi- muksen vaatimusten suuntainen. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) kokonaistavoite, jonka mukaan julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228) supistetaan 1,1 prosenttia suhteessa brutto- kansantuotteeseen ja bruttovelkasuhdetta 1,5 prosenttia suh- teessa bruttokansantuotteeseen vuosina 1998(cid:150)2002, vaikuttaa vaatimattomalta. Lis(cid:228)ksi julkisen talouden vakauttaminen pai- nottuu p(cid:228)(cid:228)asiassa ohjelmajakson loppuun, sill(cid:228) makrotalouden tilanteen tilap(cid:228)isen heikkenemisen vuoksi vuonna 1999 vuosille 1999 ja 2000 ei ennusteta juuri lainkaan parannusta. Neuvosto C 124/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 5. 5. 1999 katsoo, ett(cid:228) Saksan viranomaisten olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) supistamaan alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228) suunniteltua enemm(cid:228)n ohjelmajakson lopulla, kun kasvun oletetaan elpyneen. Saksan Verfassungsgericht-tuomiois- tuimen (cid:228)skett(cid:228)inen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, jossa vaaditaan lapsista verohelpo- tuksia aviopareille, on hyv(cid:228) esimerkki julkiseen talouteen koh- distuvista riskeist(cid:228), jotka johtuvat muista syist(cid:228) kuin talouden suhdanteista. Saksan hallituksen nimenomainen sitoutuminen vastaamaan t(cid:228)llaisiin riskeihin olisi toivottavaa, koska tavoiteltu rahoitusasema on v(cid:228)hin mahdollinen. Lis(cid:228)ksi neuvosto katsoo, ett(cid:228) Saksan hallituksen olisi ryhdytt(cid:228)v(cid:228) kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228)kseen velkasuhteen kasvamisen uudelleen ja ett(cid:228) olisi toivottavaa ylitt(cid:228)(cid:228) yhden prosentin alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)taso vuonna 2002, erityisesti jos talouskasvu on odotettua nopeam- paa. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) vakausohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon onnis- julkisen hallinnon toimenpiteiden tiivist(cid:228) yh- tuminen vaatii ja kannustaa Saksan viran- teensovittamista kaikilla tasoilla, omaisia ottamaan t(cid:228)m(cid:228)n haasteen asianmukaisesti huomioon. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) ohjelmassa pyrit(cid:228)(cid:228)n sellaiseen julkisen talouden rakennemuutokseen, joka suosisi enemm(cid:228)n julkisia investointeja, mutta julkisten investointimenojen prosenttiosuus suhteessa bruttokansantuotteeseen aiotaan s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) muuttumat- tomana nykyisell(cid:228) alhaisella tasollaan. Neuvosto kehottaa Sak- san hallitusta panostamaan investointeihin enemm(cid:228)n kuiten- kaan vaarantamatta ohjelmaan sis(cid:228)ltyvi(cid:228) julkisen talouden ta- voitteita. Neuvosto suhtautuu my(cid:246)nteisesti ohjelmassa ilmoitettuihin uu- distustoimenpiteisiin, erityisesti el(cid:228)ke- ja terveydenhuoltoj(cid:228)rjes- telm(cid:228)n ja julkisen hallinnon osalta, jotka ovat avainasemassa kest(cid:228)v(cid:228)n julkisen talouden ja ty(cid:246)llisyyden kasvun osalta, mutta katsoo, ett(cid:228) niit(cid:228) olisi tuettava enemm(cid:228)n tarjontaan kohdistu- villa toimilla. Uudistusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tietoinen toteuttaminen, johon liittyy hy(cid:246)dyke- ja ty(cid:246)markkinoiden joustavuutta lis(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toi- menpiteit(cid:228), kuten talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa suo- sitellaan ja Cardiffin prosessiin liittyv(cid:228)ss(cid:228) Saksan rakenteellista edistymist(cid:228) koskevassa raportissa kaavaillaan, edist(cid:228)isiv(cid:228)t va- kausohjelman tavoitteiden saavuttamista. NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999, Belgian vakausohjelmasta 1999(cid:150)2002 (1999/C 124/04) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman valvonnan sek(cid:228) talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehosta- misesta 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 ja 2 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 Belgian va- kausohjelmaa, joka koskee vuosia 1999(cid:150)2002. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) ohjelmassa pyrit(cid:228)(cid:228)n edelleen alentamaan julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228) ja velkaa suhteessa bruttokansantuotteeseen pit(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) yll(cid:228) samaa julkisen talouden vakauttamisvauhtia, johon toisen (1) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1. l(cid:228)hentymisohjelman aikana on p(cid:228)(cid:228)sty. Lis(cid:228)ksi neuvosto katsoo ohjelman olevan talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukai- nen. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) ohjelman julkista taloutta koskevat ennus- teet perustuvat varovaiseen makrotalouden skenaarioon, jossa kokonaistuotannon kasvuksi ennustetaan 2,4 prosenttia vuonna 1999 ja 2,3 prosenttia vuodessa vuosina 2000(cid:150)2002. T(cid:228)ss(cid:228) skenaariossa julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n ennustetaan supistu- van 0,3 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 2002 ja velan suhteessa bruttokansantuotteeseen supistuvan noin 11 prosenttiyksikk(cid:246)(cid:228) vuosina 1998(cid:150)2002. Belgian talou- dessa viime vuosina tapahtunut merkitt(cid:228)v(cid:228) parannus, jolle ovat ominaisia hidas inflaatio, korkojen lasku, maltillinen palkkapo- litiikka ja kasvanut vienti, viittaa siihen, ett(cid:228) ennustetut kasvu- luvut voidaan saavuttaa. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) ohjelmassa korostetaan vuo- tuisten perusylij(cid:228)(cid:228)mien pit(cid:228)misen 6 prosenttina suhteessa brut- tokansantuotteeseen olevan keskeinen tekij(cid:228) julkisen talouden vakauttamisessa ja velan v(cid:228)hent(cid:228)misess(cid:228); suurten perusylij(cid:228)(cid:228)- mien saavuttaminen on ollut Belgian viime vuosien talouspoli- tiikan kiinnekohta, ja niiden vaikutus julkisen talouden vakaut- tamiseen ja varsinkin julkisen velan tasaiseen supistumiseen on ratkaiseva keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Neuvosto toteaa, ett(cid:228) vakaus- ohjelmassa ei pidet(cid:228) tarpeellisena lis(cid:228)toimien k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228)


title: Avis du Conseil, du 15 mars 1999, relatif au programme de stabilité du Luxembourg pour la période 1999 - 2002

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Luxembourg
coordination of EMU policies
economic convergence
economic policy
economic stabilisation

text: 5. 5. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 124/5 programme de stabilitØ, aucune nouvelle mesure dØlibØrØe ne sera nØcessaire pour atteindre cet objectif, pour autant que les mesures (cid:224) caractŁre permanent dØj(cid:224) adoptØes continuent (cid:224) produire des rØsultats suffisants; cette orientation lui para(cid:238)t crØdible. Le Conseil considŁre que la situation budgØtaire sous-jacente correspondant (cid:224) un dØficit de 0,3 % du PIB en 2002 offre une marge de sØcuritØ suffisante pour empŒcher le dØficit de repasser au-dessus du seuil des 3 % du PIB (cid:224) la suite de fluc- tuations normales de la conjoncture. L’objectif budgØtaire (cid:224) moyen terme du programme de stabilitØ belge est donc conforme aux exigences du pacte de stabilitØ et de croissance. Toutefois, le processus d’assainissement budgØtaire en Belgique doit Œtre poursuivi au-del(cid:224) du programme pour assurer une baisse continue du ratio de la dette publique et pour permettre (cid:224) la Belgique d’affronter les problŁmes qui se poseront (cid:224) elle (cid:224) plus long terme, notamment en raison du vieillissement de sa population. Le Conseil se fØlicite de la volontØ dØclarØe des autoritØs belges de prendre des mesures correctrices en cas de dØviation par rapport (cid:224) la norme relative (cid:224) l’excØdent primaire; il constate Øgalement que le programme de stabilitØ fixe une rŁgle rØaliste prØvoyant d’accØlØrer la rØduction du dØficit au cas oø la crois- sance serait supØrieure aux prØvisions. Il invite les autoritØs belges (cid:224) surveiller l’Øvolution des finances publiques et (cid:224) prendre toutes les mesures nØcessaires pour garantir la rØalisa- tion, au niveau fØdØral et rØgional, des objectifs fixØs en la matiŁre. Le Conseil note avec satisfaction que les efforts d’assainissement budgØtaire programmØs seront accompagnØs de mesures visant (cid:224) allØger la pression fiscale et les coßts de main-d’(cid:156)uvre, par une indexation des barŁmes fiscaux et une rØduction des coti- sations patronales de sØcuritØ sociale. Il estime cependant que de nouveaux efforts devront Œtre consentis pour rØduire encore le poids de la fiscalitØ en Belgique. Le Conseil observe Øgalement que le programme de stabilitØ prØvoit de dØgager une marge en vue d’un accroissement des dØpenses primaires de 1‰ % par an en termes rØels. Il reconna(cid:238)t qu’une augmentation des limitØes, affectØes (cid:224) l’investissement public amØliorerait les potentialitØs de l’Øconomie belge. Il encourage les autoritØs belges (cid:224) pour- suivre l’introduction et la mise en (cid:156)uvre des rØformes structu- relles propres (cid:224) amØliorer le fonctionnement du marchØ du travail et des marchØs des produits, ainsi que la qualitØ des dØpenses publiques. ressources, actuellement Le Conseil note que la rØussite du programme de stabilitØ dØpend d’une coordination Øtroite des actions entre tous les niveaux de gouvernement; il encourage les autoritØs belges (cid:224) poursuivre leur coopØration Øtroite dans cette voie. AVIS DU CONSEIL du 15 mars 1999 relatif au programme de stabilitØ du Luxembourg pour la pØriode 1999-2002 (1999/C 124/05) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:201)ENNE, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, vu le rŁglement (CE) no 1466/97 du Conseil du 7 juillet 1997 relatif au renforcement de la surveillance des positions budgØ- taires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques Øconomiques (1), et notamment son article 5, para- graphes 1 et 2, vu la recommandation de la Commission, aprŁs consultation du comitØ Øconomique et financier, REND LE PR(cid:201)SENT AVIS: Le 15 mars 1999, le Conseil a examinØ le programme de stabilitØ du Luxembourg, qui couvre la pØriode 1999-2002. Le Conseil note avec satisfaction que les finances de l’(cid:201)tat resteront excØdentaires pendant toute la durØe du programme et que, parallŁlement, le ratio de la dette publique au PIB demeurera trŁs faible. Il observe aussi que, d’un point de vue (1) JO L 209 du 2. 8. 1997, p. 1. formel, le programme de stabilitØ n’est que partiellement conforme au code de conduite arrŒtØ en ce qui concerne le contenu et la structure des programmes de stabilitØ et de convergence. Le Conseil considŁre que le programme est compatible avec les grandes orientations de politique Øcono- mique. Le programme de stabilitØ du Luxembourg prØsente trois scØna- la pØriode 1999-2002. Le rios macroØconomiques pour scØnario macroØconomique intermØdiaire, sur lequel, pour des raisons de prudence, se fonde le programme pour ses prØvi- sions relatives aux finances publiques, table sur une croissance du PIB rØel de 3,4 % en 1999, augmentant jusqu’(cid:224) 3,7 %, en moyenne, durant la pØriode 2000-2002. Le scØnario le moins favorable prØvoit quant (cid:224) lui une croissance du PIB de 2,8 % en 1999 et de 3,0 % pendant la pØriode 2000-2002, tandis que, selon le scØnario le plus favorable, ces chiffres atteignent respectivement 4,0 % et 4,5 %. Le Conseil considŁre que le cadre macroØconomique, en vertu des trois scØnarios alternatifs, prØsente une sØrie d’hypothŁses plausibles concernant la croissance du PIB, compte tenu (cid:224) la fois des performances passØes et du potentiel (cid:224) long terme de C 124/6 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 5. 5. 1999 l’Øconomie du Luxembourg. Le solde des administrations publi- ques, qui devrait rester excØdentaire durant toute la pØriode selon les trois scØnarios, s’Øtablira en 2002 (cid:224) 1,7 % du PIB d’aprŁs le scØnario intermØdiaire, (cid:224) 1 % du PIB selon le scØnario le moins favorable et (cid:224) 2,5 % pour le scØnario le plus optimiste. Le Conseil note que les bons rØsultats Øconomiques de ces derniŁres annØes et la mise en (cid:156)uvre de politiques saines sont (cid:224) l’origine de la soliditØ actuelle des finances publiques au Luxembourg. Il se fØlicite de ce que le programme de stabi- litØ prØvoie de poursuivre la stratØgie combinant une gestion avisØe des finances publiques et un effort d’amØlioration du fonctionnement de l’Øconomie par l’adoption de rØformes struc- turelles et d’autres mesures appropriØes. (cid:192) cet Øgard, le Conseil approuve les actions que le gouvernement projette afin de favoriser une politique active de l’emploi et l’ØgalitØ des chances, ainsi que le dØveloppement de l’esprit d’entreprise et la formation professionnelle. Le Conseil partage l’analyse du programme selon laquelle une petite Øconomie ouverte comme celle du Luxembourg peut Œtre soumise (cid:224) des variations importantes de l’activitØ Øconomique et qu’elle doit, par consØquent, disposer d’une marge de sØcu- ritØ adØquate pour pouvoir faire face aux fluctuations conjonc- turelles tout en conservant une position budgØtaire saine et en actives. Le Conseil continuant de mener des politiques considŁre que l’excØdent projetØ pour les comptes des adminis- trations publiques offre une marge de sØcuritØ suffisante pour que le dØficit ne dØpasse pas la valeur de rØfØrence de 3 % du PIB dans des conditions de fluctuation conjoncturelle normale. Cette marge de sØcuritØ se voit en outre renforcØe par le niveau trŁs faible du ratio de la dette publique. Par consØquent, les objectifs budgØtaires du programme de stabilitØ du Luxem- bourg sont conformes aux exigences du pacte de stabilitØ et de croissance. Le Conseil accueille avec satisfaction le fait que le gouvernement soit prŒt (cid:224) prendre les mesures nØcessaires au respect de ces objectifs budgØtaires au cas oø la croissance Øconomique serait infØrieure aux prØvisions. Le Conseil fait cependant observer que l’effort de ma(cid:238)trise de la croissance des dØpenses publiques doit continuer; (cid:224) cet Øgard, la dØcision qu’a prise le gouvernement de prolonger de cinq annØes la limite imposØe depuis 1994 (cid:224) la progression des dØpenses de l’administration centrale est judicieuse. Le Conseil estime qu’il convient, en outre, de se montrer vigilant vis-(cid:224)-vis des autres postes de dØpenses publiques, et en particulier des dØpenses de sØcuritØ sociale Øtant donnØ le coßt budgØtaire des politiques mises en (cid:156)uvre dans ce domaine. Cette ma(cid:238)trise des dØpenses, soutenue par les rØformes nØcessaires, s’impose Øgale- ment pour se prØparer (cid:224) affronter les consØquences du vieillis- sement de la population


title: Parecer do Conselho, de 15 de Março de 1999, sobre o programa de estabilidade do Luxemburgo para 1999 - 2002

text: 5. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 124/5 manentes jÆ adoptadas continuem a produzir resultados satis- fat(cid:243)rios. O Conselho considera cred(cid:237)vel esta orienta(cid:231)ªo da po- l(cid:237)tica financeira. O Conselho considera que a situa(cid:231)ªo or(cid:231)amental subjacente, correspondente a um dØfice de 0,3 % do PIB em 2002, pro- porciona uma margem de seguran(cid:231)a suficiente para impedir que o dØfice exceda o limite mÆximo de 3 % do PIB, na se- quŒncia de varia(cid:231)ıes c(cid:237)clicas normais. A meta or(cid:231)amental a mØdio prazo visada pelo programa de estabilidade da BØlgica Ø, por conseguinte, totalmente conforme com os requisitos do Pacto de estabilidade e crescimento. No entanto, a BØlgica de- verÆ prosseguir o processo de consolida(cid:231)ªo or(cid:231)amental, a fim de garantir uma descida cont(cid:237)nua do rÆcio da d(cid:237)vida e fazer face aos problemas que se colocarªo numa perspectiva de mais longo prazo, nomeadamente os decorrentes do envelhecimento da popula(cid:231)ªo. O Conselho louva a determina(cid:231)ªo do Governo belga em toma- rem medidas correctivas no caso de se verificar qualquer desvio em rela(cid:231)ªo (cid:224) norma fixada para o excedente primÆrio; por outro lado, observa que o programa de estabilidade fixa uma regra realista para acelerar o processo de redu(cid:231)ªo do dØfice no caso de um crescimento superior ao previsto. Convida as au- toridades belgas a controlarem a evolu(cid:231)ªo das finan(cid:231)as pœblicas e a tomarem todas as medidas necessÆrias para garantir que sejam atingidos, a n(cid:237)vel federal e regional, os objectivos fixados neste dom(cid:237)nio. O Conselho regista com satisfa(cid:231)ªo que os esfor(cid:231)os de consoli- da(cid:231)ªo or(cid:231)amental programados serªo acompanhados de medi- das para reduzir a pressªo fiscal global e os custos do factor trabalho, indexando os escalıes dos impostos e reduzindo as contribui(cid:231)ıes patronais para a seguran(cid:231)a social. Considera, to- davia, que deverªo ser desenvolvidos novos esfor(cid:231)os para redu- zir ainda mais a carga fiscal na BØlgica. O Conselho regista igualmente que o programa de estabilidade prevŒ uma margem para um aumento anual das despesas pri- mÆrias de 1,5 % em termos reais e reconhece que um refor(cid:231)o dos recursos, actualmente reduzidos, afectos ao investimento pœblico, melhoraria as potencialidades de crescimento da eco- nomia belga. Assim, insta as autoridades deste pa(cid:237)s a avan(cid:231)a- rem com a introdu(cid:231)ªo e aplica(cid:231)ªo das reformas estruturais necessÆrias, no intuito de melhorarem o funcionamento do mercado de trabalho e dos mercados de bens, bem como a qualidade das despesas pœblicas. O Conselho nota que o Œxito da execu(cid:231)ªo do programa de estabilidade depende de uma estreita coordena(cid:231)ªo entre todos os n(cid:237)veis da administra(cid:231)ªo pœblica; para o efeito, convida as autoridades belgas a prosseguirem a sua pol(cid:237)tica de estreita coopera(cid:231)ªo. PARECER DO CONSELHO de 15 de Mar(cid:231)o de 1999 sobre o programa de estabilidade do Luxemburgo para 1999-2002 (1999/C 124/05) O CONSELHO DA UNIˆO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) do Conselho n. o 1466/97, de 7 de Julho de 1997, relativo ao refor(cid:231)o da supervisªo das situa(cid:231)ıes or(cid:231)amentais e (cid:224) supervisªo e coordena(cid:231)ªo das pol(cid:237)ti- cas econ(cid:243)micas (1), e, nomeadamente, os n. os 1 e 2 do seu artigo 5. o, Tendo em conta a recomenda(cid:231)ªo da Comissªo, Ap(cid:243)s consulta ao ComitØ Econ(cid:243)mico e Financeiro, DEU O SEGUINTE PARECER: Em 15 de Mar(cid:231)o de 1999, o Conselho analisou o programa de estabilidade do Luxemburgo para o per(cid:237)odo de 1999 a 2002. O Conselho assinala com agrado que as contas gerais do Estado continuarªo a registar um saldo positivo ao longo do per(cid:237)odo abrangido pelo programa, enquanto que a d(cid:237)vida a pœblica bruta em rela(cid:231)ªo ao PIB continuarÆ a um n(cid:237)vel muito baixo. (1) JO L 209 de 2. 8. 1997, p. 1. O Conselho regista que, de um ponto de vista formal, o pro- grama de estabilidade s(cid:243) em parte observa o c(cid:243)digo de conduta acordado para o conteœdo e o formato dos programas de estabilidade e de convergŒncia. O Conselho considera que o programa estÆ em consona(cid:136)ncia com as grandes orienta(cid:231)ıes de pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica. O programa de estabilidade apresenta trŒs cenÆrios macroeco- n(cid:243)micos para o per(cid:237)odo de 1999 a 2002. De acordo com o principal cenÆrio macroecon(cid:243)mico que, por razıes de prudŒn- cia, o programa assume como base das projec(cid:231)ıes das finan(cid:231)as pœblicas, a estimativa do crescimento real do PIB Ø de 3,4 %, para 1999 elevando-se atØ 3,7 %, em mØdia, no per(cid:237)odo de 2000 a 2002. O cenÆrio menos favorÆvel prevŒ um cresci- mento do PIB de 2,8 % para 1999 e de 3,0 % para o per(cid:237)odo de 2000 a 2002, enquanto, de acordo com o cenÆrio mais favorÆvel, o crescimento poderÆ alcan(cid:231)ar 4 % em 1999 e 4,5 % durante o per(cid:237)odo de 2000 a 2002. O Conselho considera que, no contexto destes trŒs cenÆrios alternativos, o enquadramento macroecon(cid:243)mico apresenta um leque de presun(cid:231)ıes plaus(cid:237)veis para o crescimento do PIB, que estªo de acordo com o comportamento anterior e com o po- C 124/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 5. 5. 1999 tencial da economia do Luxemburgo a longo prazo. O saldo das contas gerais do Estado, que, segundo os trŒs cenÆrios, deverÆ continuar a ser positivo durante este per(cid:237)odo, poderÆ representar 1,7 % do PIB em 2002, de acordo com o cenÆrio central, e entre 1 % e 2,5 % de acordo com o cenÆrio menos favorÆvel e com o mais favorÆvel, respectivamente. O Conselho regista que o comportamento da economia nos œltimos anos e a consistŒncia das pol(cid:237)ticas tŒm estado na base da boa situa(cid:231)ªo das finan(cid:231)as pœblicas conseguida pelo Luxem- burgo. O Conselho recomenda que a abordagem do programa prossiga ainda mais a estratØgia conjunta de uma s(cid:243)lida gestªo das finan(cid:231)as pœblicas, aliando-a a um esfor(cid:231)o para melhorar o funcionamento da economia atravØs de reformas estruturais e de outras medidas pol(cid:237)ticas adequadas. O Conselho congratula- -se, neste contexto, com a ac(cid:231)ªo planeada pelo Governo com base em pol(cid:237)ticas activas de emprego e de igualdade de opor- tunidades, de desenvolvimento da iniciativa empresarial e de forma(cid:231)ªo profissional. O Conselho concorda com a anÆlise do programa segundo a qual uma pequena economia aberta com a do Luxemburgo pode estar sujeita a amplas varia(cid:231)ıes de actividade econ(cid:243)mica e, por conseguinte, deveria dispor de uma margem de segu- ran(cid:231)a adequada para afrontar as flutua(cid:231)ıes c(cid:237)clicas e continuar a manter uma situa(cid:231)ªo or(cid:231)amental s(cid:243)lida e a prosseguir pol(cid:237)- ticas activas. O Conselho considera que o excedente projectado para a conta geral do Estado proporciona uma margem de seguran(cid:231)a adequada para evitar ultrapassar o valor de referŒn- cia de 3 % do PIB para o dØfice, num contexto de movimentos c(cid:237)clicos normais. AlØm disso, o baix(cid:237)ssimo n(cid:237)vel do rÆcio da d(cid:237)vida pœblica aumenta esta margem de seguran(cid:231)a. Por conse- guinte, as metas or(cid:231)amentais do programa de estabilidade do Luxemburgo estªo em conformidade com os requisitos do Pacto de crescimento e estabilidade. O Conselho congratula-se com a disponibilidade do Governo luxemburguŒs para tomar as medidas necessÆrias para assegurar o respeito das metas or(cid:231)a- mentais, se se vier a verificar um crescimento econ(cid:243)mico in- ferior ao projectado. Todavia, o Conselho regista que o esfor(cid:231)o para controlar o crescimento das despesas pœblicas deve prosseguir; neste sen- tido, o Conselho considera adequada a decisªo do Governo luxemburguŒs de prolongar para os pr(cid:243)ximos cinco anos o limite estabelecido para o crescimento das despesas da adminis- tra(cid:231)ªo central, aplicado desde 1994. O Conselho considera que Ø igualmente necessÆrio vigiar as outras componentes das des- pesas pœblicas, nomeadamente, as despesas com a seguran(cid:231)a social, tendo em conta o custo or(cid:231)amental das pol(cid:237)ticas desen- volvidas nesta Ærea; esse controlo das despesas, que deverÆ ser apoiado pelas reformas necessÆrias, Ø igualmente fundamental para preparar o desafio do envelhecimento da popula(cid:231)ªo


title: Assosiaationeuvoston päätös N:o 2/1999, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan välinen assosiaatio, tehty 15 päivänä maaliskuuta 1999, ehdoista ja edellytyksistä, jotka koskevat Bulgarian osallistumista yhteisön ohjelmiin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla

eurovoc_concepts:
EU programme
Latvia
association agreement (EU)
education
financing of the EU budget
vocational training
young person

text: L 99/28 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 14. 4. 1999 ASSOSIAATIONEUVOSTON P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S N:o 2/1999, Euroopan yhteis(cid:148)jen ja niiden j(cid:132)senvaltioiden sek(cid:132) Bulgarian tasavallan v(cid:132)linen assosiaatio, tehty 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999, ehdoista ja edellytyksist(cid:132), jotka koskevat Bulgarian osallistumista yhteis(cid:148)n ohjel- miin yleissivist(cid:132)v(cid:132)n ja ammatillisen koulutuksen aloilla (1999/256/EY) ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ON P(cid:142)(cid:142)TT(cid:142)NYT SEURAAVAA: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)jen ja niiden j(cid:132)senvalti- oiden sek(cid:132) Bulgarian tasavallan v(cid:132)lisest(cid:132) assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen (1), ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)jen ja niiden j(cid:132)senvalti- oiden sek(cid:132) Bulgarian tasavallan v(cid:132)lisest(cid:132) assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lis(cid:132)p(cid:148)yt(cid:132)kirjan (2) Bulgarian osallistumisesta yhteis(cid:148)n ohjelmiin ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, 1 artikla Bulgaria osallistuu yhteis(cid:148)n Leonardo da Vinci- (3) ja Sokrates (4) -ohjelmiin liitteiss(cid:132) I ja II olevien ehtojen ja jotka ovat erottamaton osa t(cid:132)t(cid:132) edellytysten mukaisesti, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132). 2 artikla T(cid:132)t(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) sovelletaan Leonardo da Vinci- ja Sokrates -ohjelmien keston ajan. sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) 3 artikla lis(cid:132)p(cid:148)yt(cid:132)kirjan 1 artiklan mukaisesti Bulgaria voi osal- listua yhteis(cid:148)n puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkei- siin ja muihin toimiin erityisesti yleissivist(cid:132)v(cid:132)n ja amma- ja tillisen koulutuksen aloilla, lis(cid:132)p(cid:148)yt(cid:132)kirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) ehdoista ja edellytyksist(cid:132), jotka koskevat Bulgarian osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s tulee voimaan sit(cid:132) kuukautta seuraavan kuukauden ensimm(cid:132)isen(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), jona se on tehty. Tehty Brysseliss(cid:132) 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. Assosiaationeuvoston puolesta J. FISCHER Puheenjohtaja (1) EYVL L 358, 31. 12. 1994, s. 3. (2) EYVL L 317, 30. 12. 1995, s. 25. (3) EYVL L 340, 29. 12. 1994, s. 8. (4) EYVL L 87, 20. 4. 1995, s. 10, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s sellaisena kuin se on muutettuna p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) N:o 576/98/EY (EYVL L 77, 14. 3. 1998, s. 1). 14. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 99/29 LIITE I BULGARIAN OSALLISTUMISESTA LEONARDO DA VINCI- JA SOKRATES -OHJELMIIN KOSKEVAT EHDOT JA EDELLYTYKSET 1. Bulgaria osallistuu kaikkiin Leonardo da Vinci- ja Sokrates -ohjelmien, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”ohjelmat”, toimiin toimintaohjelmasta Euroopan yhteis(cid:148)n ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1994 tehdyss(cid:132) neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 94/819/EY (1) ja yhteis(cid:148)n Sokrates-toimintaohjel- masta 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1995 tehdyss(cid:132) Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) N:o 819/95/ EY (2) m(cid:132)(cid:132)riteltyjen tavoitteiden, perusteiden ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikojen mukaisesti sek(cid:132) niiss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) menettelyj(cid:132) noudattaen, jollei t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) toisin s(cid:132)(cid:132)det(cid:132). 2. Osallistumisedellytykset t(cid:132)ytt(cid:132)vien bulgarialaisten laitosten, j(cid:132)rjest(cid:148)jen ja yksityishenkil(cid:148)iden hakemusten j(cid:132)tt(cid:132)miseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja ja edellytyksi(cid:132) kuin osallistumisedellytykset t(cid:132)ytt(cid:132)viin yhteis(cid:148)n laitoksiin, j(cid:132)rjest(cid:148)ihin ja yksityishenkil(cid:148)ihin. Kielitaidon kehitt(cid:132)minen ja ammatillisen koulutuksen toimet koskevat yhteis(cid:148)n virallisia kieli(cid:132). Poikkeusta- pauksissa voidaan hyv(cid:132)ksy(cid:132) muita kieli(cid:132), jos ohjelmien toteuttaminen sit(cid:132) edellytt(cid:132)(cid:132). 3. Bulgarian ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on otettava mukaan v(cid:132)himm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kump- paneita yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioista yhteis(cid:148)n ulottuvuuden varmistamiseksi ohjelmissa. T(cid:132)st(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)st(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n ohjelmien toteuttamisen yhteydess(cid:132), ja siin(cid:132) otetaan huomioon eri toimien luonne, yksit- t(cid:132)isten hankkeiden osanottajien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja ohjelmiin osallistuvien maiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). Sellaisiin hankkeisiin ja toimiin, joihin osallistuvat ainoastaan Bulgaria ja ETA-sopimuksen osapuolina olevat EFTA-maat taikka muut kolmannet maat, joille osallistuminen ohjelmaan on avointa, mukaan lukien maat, jotka ovat tehneet assosiaatiosopimuksen yhteis(cid:148)n kanssa, ei my(cid:148)nnet(cid:132) yhteis(cid:148)n rahoitustukea. 4. Ohjelmia koskevien p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten asianomaisten s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti Bulgaria ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n asianmukaiset kansallisen tason rakenteet ja mekanismit sek(cid:132) toteuttaa muut tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen ohjelmien toteuttamista koskevan yhteensovittamisen ja j(cid:132)rjestelyn kansallisella tasolla. 5. Bulgaria maksaa vuosittain Euroopan yhteis(cid:148)jen yleiseen talousarvioon osuuden, jonka tarkoituksena on kattaa sen ohjelmiin osallistumisesta koituvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitealla on valtuudet tarvittaessa mukauttaa t(cid:132)t(cid:132) rahoitusosuutta. 6. Yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltiot ja Bulgaria helpottavat kaikin tavoin ja voimassa olevien s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten puitteissa Bulga- rian yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)lill(cid:132) liikkuvien opiskelijoiden, opettajien, korkeakoulujen hallintohenki- l(cid:148)st(cid:148)n ja muiden osallistumisedellytykset t(cid:132)ytt(cid:132)vien henkil(cid:148)iden vapaata liikkuvuutta ja asumista heid(cid:132)n osallistuessaan t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan. 7. Bulgaria ja Euroopan yhteis(cid:148)jen komissio seuraavat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Bulgarian osallis- tumista ohjelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja Euroopan yhteis(cid:148)n tilintarkastustuomiois- tuimen sellaisten teht(cid:132)vien hoitoa, jotka koskevat ohjelmien valvontaa ja arviointia Leonardo da Vinci- ja Sokrates -ohjelmista tehtyjen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten 94/819/EY (10 artikla) ja N:o 819/95/EY (8 artikla) nojalla. Bulgaria toimittaa tarvittavat kertomukset komissiolle ja osallistuu muihin yhteis(cid:148)n t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) toteuttamiin erityistoimiin. 8. Bulgarian edustajat kutsutaan osallistumaan ennen komiteoiden s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisi(cid:132) kokouksia pidett(cid:132)viin yhteen- sovittamiskokouksiin, jotka koskevat t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Leonardo da Vinci -ohjelmasta tehdyn p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 94/819/EY 6 artiklassa ja Sokrates-ohjelmasta tehdyn p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 819/95/EY 4 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen noudattamista. Komissio ilmoittaa Bulga- rialle n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisten kokousten tuloksista. 9. Hakemusmenettelyss(cid:132), sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelmien hallinnollisissa j(cid:132)rjes- telyiss(cid:132) k(cid:132)yt(cid:132)v(cid:132)n kielen on oltava jokin yhteis(cid:148)n virallisista kielist(cid:132). (1) EYVL L 340, 29. 12. 1994, s. 8. (2) EYVL L 87, 20. 4. 1995, s. 10, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s sellaisena kuin se on muutettuna p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) N:o 576/98/EY (EYVL L 77, 14. 3. 1998, s. 1). L 99/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 14. 4. 1999 LIITE II BULGARIAN RAHOITUSOSUUS LEONARDO DA VINCI- JA SOKRATES -OHJELMIIN 1. Bulgarian rahoitusosuus kattaa: ohjelmista my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n tuen tai muut ohjelmista suoritettavat taloudelliset avustukset bulgarialaisille osanottajille, Leonardo da Vinci -ohjelmasta my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n taloudellisen tuen kansallisen elimen toimintaa varten, ohjelmien hallinnolliset lis(cid:132)kustannukset, jotka liittyv(cid:132)t komission suorittamaan ohjelmien hallinnointiin ja aiheutuvat Bulgarian osallistumisesta niihin. 2. Bulgarialaisten edunsaajien ja Leonardo da Vinci -ohjelman Bulgarian kansallisten elimien ohjelmista saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei min(cid:132)(cid:132)n varainhoitovuonna saa olla josta on v(cid:132)hennetty hallinnolliset lis(cid:132)kustannukset. suurempi kuin Bulgarian maksama rahoitusosuus, Jos Bulgarian Euroopan yhteis(cid:148)jen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lis(cid:132)kustannusten v(cid:132)hent(cid:132)misen j(cid:132)lkeen on suurempi kuin bulgarialaisten edunsaajien ja Leonardo da Vinci- ohjelman kansallisen elimen ohjelmista saama tuki tai muut taloudelliset avustukset yhteens(cid:132), komissio siirt(cid:132)(cid:132) ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n seuraavan vuoden rahoitusosuu- desta. Jos t(cid:132)llainen ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)(cid:132) j(cid:132)ljelle ohjelmien p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132), vastaava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) maksetaan takaisin Bulgarialle. 3. Leonardo da Vinci Bulgarian osallistumisesta aiheutuva rahoitusosuus vuonna 1999 on 1 114 000 euroa. T(cid:132)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) 72 000 euroa on tarkoitettu kattamaan Bulgarian osallistumisesta komissiolle aiheutuvat hallinnolliset lis(cid:132)kustan- nukset, jotka liittyv(cid:132)t ohjelman hallinnointiin. 4. Sokrates Bulgarian koko Sokrates-ohjelmaan, I luku (Erasmus) mukaan luettuna, osallistumisesta aiheutuva rahoitus- osuus vuonna 1999 on 4 140 000 euroa. T(cid:132)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) 270 000 euroa on tarkoitettu kattamaan Bulgarian osallistumisesta komissiolle aiheutuvat hallinnolliset lis(cid:132)kustannukset, jotka liittyv(cid:132)t ohjelman hallinnoin- tiin. 5. Euroopan yhteis(cid:148)jen yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta sovelletaan erityisesti Bulgarian rahoitusosuuden hallinnointiin. T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tultua voimaan ja kunkin sit(cid:132) seuraavan vuoden alussa komissio pyyt(cid:132)(cid:132) Bulgariaa toimittamaan sen t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission eurom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iselle pankkitilille. Vuotuisen rahoitusosuuden laskelma perustuu kokonaisen varainhoitovuoden kest(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n osallistumiseen. Jos assosiaationeuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s tulee voimaan kesken vuotta, t(cid:132)t(cid:132) vuotta koskevaa rahoitusosuutta mukautetaan ottaen huomioon ohjelmien t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanon tilanne sen vuoden osalta. Bulgaria maksaa osuutensa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen soveltamisalaan kuuluvista vuosikustannuksista rahoitus- pyynn(cid:148)n mukaisesti ja viimeist(cid:132)(cid:132)n kolmen kuukauden kuluttua pyynn(cid:148)n l(cid:132)hett(cid:132)misest(cid:132). Jos osuuden maksu viiv(cid:132)styy, Bulgaria maksaa viiv(cid:132)styskorkoa maksamattomalle m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lle er(cid:132)p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) alkaen. Viiv(cid:132)stys- korkona k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n er(cid:132)p(cid:132)iv(cid:132)n kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteisty(cid:148)rahaston (ERYR) eurom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isiin toimiinsa soveltamaa korkoa (1) 1,5 prosenttiyksik(cid:148)ll(cid:132) korotettuna. 6. Bulgaria maksaa 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lis(cid:132)kustannukset kansallisesta talousarviostaan. 7. J(cid:132)ljell(cid:132) olevasta, edell(cid:132) 3 kohdassa mainitusta Leonardo da Vinci -ohjelman vuotuisesta rahoitusosuudestaan Bulgaria maksaa 31 000 euroa vuonna 1999 kansallisesta talousarviostaan. Jollei Phare-ohjelman s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)lli- sist(cid:132) ohjelmointimenettelyist(cid:132) muuta johdu, 1 011 000 euroa maksetaan vuoden 1999 Bulgarian maakohtai- sesta Phare-ohjelmasta. J(cid:132)ljell(cid:132) olevasta, edell(cid:132) 4 kohdassa mainitusta Sokrates-ohjelman vuotuisesta rahoitusosuudestaan Bulgaria maksaa 116 000 euroa vuonna 1999 kansallisesta talousarviostaan. Jollei Phare-ohjelman s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisist(cid:132) ohjelmointimenettelyist(cid:132) muuta johdu, 3 754 000 euroa maksetaan vuoden 1999 Bulgarian maakohtaisesta Phare-ohjelmasta. (1) Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisen lehden C-sarjassa kuukausittain julkaistava korko


title: Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che introduce misure transtorie per la gestione di alcune attività di pesca nel Mediterraneo e che modifica il regolamento (CE) n. 1626/94

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE Bruxelles, 15. 03. 1999 COM(1999)121 def. Proposta di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO che introduce misure transtorie per la gestione di alcune attività di pesca nel Mediterraneo e che modifica il regolamento (CE) n. 1626/94 (presentata dalla Commissione) RELAZIONE L'articolo 3, paragrafo 1 e l'articolo 6, paragrafo 1 del regolamento (CE) n. 1626/94 del Consiglio stabiliscono alcune misure tecniche applicabili alle attività di pesca nel Mediterraneo. Tali articoli erano soggetti a deroghe temporanee, che sono scadute il 31 dicembre 1998 e che riguardavano: a) b) la norma che vieta l'impiego di attrezzi da traino entro il limite delle tre miglia dalla costa o dell'isobata di 50 m, qualora tale profondità sia raggiunta ad una distanza minore (articolo 3, paragrafo 1), e la norma relativa alla dimensione delle maglie per gli attrezzi da traino di cui all'articolo 6, paragrafo 1 e all'allegato III. Si tratta di 40 mm (20 mm per le sardine e le acciughe) per gli attrezzi da traino e di 14 mm per le reti da circuizione. Le deroghe sono soggette alla condizione che esista una legislazione nazionale, vigente alla data del 1° gennaio 1994, che consenta condizioni meno restrittive. Si prevede inoltre che il Consiglio possa prorogare la validità di queste deroghe successivamente al 31 dicembre 1998 deliberando a maggioranza qualificata, su proposta della Commissione, sulla scorta di dati scientifici che dimostrino che l'impiego di tali reti non incide negativamente sulle risorse. Alcuni Stati membri hanno chiesto alla Commissione di proporre al Consiglio una proroga, nell'intento di consentire la continuazione di alcune attività di pesca attualmente praticate nell'ambito di tali deroghe. Le richieste sono motivate dalle gravi conseguenze socio-economiche che comporterebbe l'interruzione di queste attività e sono corredate di alcuni dati scientifici sul probabile impatto delle attività di pesca considerate sulle risorse. Da queste informazioni risulta che la proroga delle deroghe avrebbe un impatto limitato. La Commissione ha sottoposto, per parere, al Comitato Scientifico, Tecnico ed Economico per la Pesca i dati scientifici presentati finora ed intende sottoporgli eventuali nuove informazioni che potrebbero essere disponibili in un prossimo futuro, nell'intento di preparare una proposta ben motivata per una soluzione a lungo termine del problema. Per rendere più agevole il periodo di transizione, in attesa della suddetta soluzione, si propone che le deroghe di cui all'articolo 3, paragrafo 1 e all'articolo 6, paragrafo 1 vengano prorogate sino al 31 maggio 2000. Questo consentirebbe di realizzare un'approfondita analisi scientifica, sociale ed economica, che costituirà poi la base della proposta della Commissione per una proposta definitiva. Si propone inoltre che gli Stati membri si adoperino per presentare, durante questo periodo, i dati scientifici richiesti. 2 Proposta di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO che introduce misure transtorie per la gestione di alcune attività di pesca nel Mediterraneo e che modifica il regolamento (CE) n. 1626/94 IL CONSIGLIO DELL' UNIONE EUROPEA, Visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 1626/94 del Consiglio, del 27 giugno 1994, che istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca nel Mediterraneo1, in particolare l'articolo 3, paragrafo 1 e l'articolo 6, paragrafo 1, Vista la proposta della Commissione, 1. 2. 3. 4. 5. 1 considerando che l'articolo 3, paragrafo 1 e l'articolo 6, paragrafo 1 del regolamento (CE) n. 1626/94 hanno stabilito alcune misure tecniche di conservazione, per le quali erano previste deroghe fino al 31 dicembre 1998; considerando, che a norma dei suddetti articoli, il Consiglio può modificare la data di scadenza delle deroghe su proposta della Commissione e sulla scota di dati scientifici volti a dimostrare che l'impiego delle reti in questione non incide negativamente sulle risorse; considerando che, secondo quanto affermano alcuni Stati membri, la fine del periodo di deroga sta perturbando le attività di pesca di numerosi pescatori nel Mediterraneo i cui introiti dipendono in gran parte dalla possibilità di poter pescare nell'ambito delle deroghe in questione; considerando che, dai primi dati scientifici presentati dai suddetti Stati membri, risulta che la proroga di queste deroghe avrebbe un impatto limitato sulle risorse; che, prima di adottare una decisione definitiva, è tuttavia auspicabile avere a disposizione i dati più completi e più aggiornati, che dovranno essere valutati dal Comitato Scientifico, Tecnico ed Economico per la Pesca; considerando che è pertanto opportuno autorizzare temporaneamente la continuazione di queste attività di pesca sino a quando il Consiglio potrà disporre di una valida base scientifica per adottare una soluzione definitiva del problema; GU L 171 del 6. 7. 1994, pag. 1. Regolamento modificato dal regolamento (CE) n. 782/98, GU L 113 del 15. 4. 1998, pag. 6. 3 6. tale base scientifica, occorre considerando che, per poter disporre di raccogliere dati particolareggiati sul probabile impatto, per le risorse, delle attività di pesca considerate, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Il regolamento (CE) n. 1626/94 è modificato nel seguente modo: Articolo 1 1. 2. 1. 2. All'articolo 3, paragrafo 1, la data del 31 dicembre 1998 è sostituita da quella del 31 maggio 2000. All'articolo 6, paragrafo 1, la data del 31 dicembre 1998 è sostituita da quella del 31 maggio 2000. Articolo 2 all'articolo 3, paragrafo 1 e Gli Stati membri raccolgono e mettono a disposizione della Commissione, anteriormente al 1° febbraio 2000, tutti i dati scientifici disponibili relativi all'impatto, per le risorse, delle attività di pesca esercitate alle condizioni di 1 del cui regolamento (CE) n. 1626/94. Queste informazioni debbono comprendere le caratteristiche della flotta, i dettagli tecnici degli attrezzi impiegati e la dinamica delle popolazioni dei biotopi che potrebbero essere interessati da queste attività di pesca. all'articolo 6, paragrafo In base a tutte le informazioni scientifiche disponibili la Commissione presenta al Consiglio, anteriormente al 16 aprile 2000, una proposta volta a stabilire se le attività di pesca di cui al primo paragrafo possano continuare e le relative condizioni tecniche. Il Consiglio, deliberando a maggioranza qualificata, decide in merito alla proposta entro il 31 maggio 2000. Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso è applicabile a decorrere dal 1° gennaio 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti applicabile in ciascuno degli Stati membri. i suoi elementi e direttamente Fatto a Bruxelles, addì Per il Consiglio Il Presidente 4


title: Commission Regulation (EC) No 562/1999 of 15 March 1999 altering the corrective amount applicable to the refund on cereals

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund

formats: pdf print

text: 16. 3. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 69/17 COMMISSION REGULATION (EC) No 562/1999 of 15 March 1999 altering the corrective amount applicable to the refund on cereals THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 13 (8) thereof, Whereas the corrective amount applicable to the refund on cereals was fixed by Commission Regulation (EC) No 484/1999 (3); Whereas, on the basis of today’s cif prices and cif forward delivery prices, taking foreseeable developments on the market into account, the corrective amount at present applicable to the refund on cereals should be altered; Whereas the corrective amount must be fixed according to the same procedure as the refund; whereas it may be altered in the period between fixings, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The corrective amount referred to in Article 1 (1) (a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92 which is applic- able to the export refunds fixed in advance in respect of the products referred to, except for malt, is hereby altered to the amounts set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 16 March 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 15 March 1999. For the Commission Karel VAN MIERT Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 57, 5. 3. 1999, p. 16. L 69/18 EN Official Journal of the European Communities 16. 3. 1999 to the Commission Regulation of 15 March 1999 altering the corrective amount applicable to the refund on cereals ANNEX Product code Destination (1) Current 3 1st period 4 2nd period 5 3rd period 6 4th period 7 5th period 8 6th period 9 (EUR / t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 01 01 — 03 02 — 01 — 04 02 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 — 0 0 — 0 — 0 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 –1,00 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 — –25,00 0 — 0 — 0 –2,00 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 — –35,00 –10,00 — 0 — 0 –3,00 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — –10,00 –10,00 — 0 — — 0 — –10,00 –10,00 — –35,00 –10,00 — –10,00 — 0 –4,00 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 — — 0 0 — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries 02 other third countries 03 United States of America, Canada and Mexico 04 Switzerland, Liechtenstein. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)