title: Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme

text: 254 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 31999L0005 7. 4. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 91/10 DIREKTIVA 1999/5/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA satelitske zemeljske postaje vključno z ukrepi za medse- bojno priznavanje skladnosti te opreme; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe (3) na podlagi skupnega besedila, ki ga je Spravni odbor odobril 8. decembra 1998, (1) (2) (3) (4) ker je sektor za radijsko opremo in telekomunikacijsko ter- minalsko opremo bistveni del trga telekomunikacij, ki je eden od ključni delov gospodarstva Skupnosti; ker direk- tive, ki se uporabljajo za sektor telekomunikacijske terminalske opreme, niso več sposobne zadostiti pričako- vanim spremembam v sektorju, ki jih bodo povzročile nove tehnologije, nova gibanja na trgu in nova zakonodaja o omrežjih; ker po načelih subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 3b Pogodbe države članice ne morejo v zadostni meri doseči cilja ustvarjanja odprtega konkurenčnega enotnega trga za telekomunikacijsko opremo, ki ga zato lahko bolje doseže Skupnost; ker ta direktiva ne gre dlje od tega, kar je potrebno za dosego tega cilja; ker se lahko države članice zanesejo, da člen 36 Pogodbe izključuje nekatere razrede opreme iz področja uporabe te direktive; je Direktiva 98/13/ES (4) strnila ker telekomunikacijski terminalski opremi določbe o in opremi za (1) UL C 248, 14. 8. 1997, str. 4. (2) UL C 73, 09. 3. 1998, str. 10. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 29. januarja 1998 (UL C 56, 23. 2. 1998, str. 27), Skupno stališče Sveta z dne 8. junija 1998 (UL C 227, 20. 7. 1998, str. 37) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 1998 (UL C 328, 26. 10. 1998, str. 32). Sklep Sveta z dne 25. januarja 1999 in Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. febru- arja 1999. (4) UL L 74, 12. 3. 1998, str. 1. (5) (6) (7) (8) (9) (10) ker ta direktiva znatnega dela trga radijske opreme ne pokriva; ker velja za blago z dvojno rabo ureditev izvoznih kontrol Skupnosti, ki jih je uvedla Uredba Sveta (ES) št. 3381/94 (5); ker široko področje uporabe te direktive zahteva nove definicije izrazov „radijska oprema“ in „telekomunikacijska terminalska oprema“; ker naj bi regulativni sistem, katerega cilj je razvoj enotnega trga za radijsko opremo in teleko- munikacijsko terminalsko opremo, omogočal vlaganje, proizvodnjo in prodajo s hitrostjo, s katero se razvijata teh- nologija in trg; ker naj bi glede na vse večji pomen telekomunikacijske terminalske opreme in omrežij, ki poleg opreme, povezane preko žičnih povezav, uporabljajo radijsko oddajanje, kakršna koli pravila, ki urejajo proizvodnjo, trženje in telekomunikacijske uporabo terminalske opreme, pokrivala oba razreda take opreme; radijske opreme in ker Direktiva 98/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 1998 o uporabi zagotavljanja odprtosti omrežij (ONP) za govorno telefonijo in o splošnih storit- vah za telekomunikacije v konkurenčnem okolju (6) poziva nacionalne regulativne organe, naj zagotovijo objavo pod- robnih tehničnih specifikacij vmesnikov za dostop do omrežij, da se zagotovi konkurenčen trg za dobavo terminalske opreme; 73/23/EGS cilji Direktive dne Sveta ker 19. februarja 1973 o usklajevanju zakonodaje držav članic o električni opremi za uporabo v določenih napetostnih mejah (7) zadoščajo za pokrivanje radijske opreme in tele- komunikacijske terminalske opreme, vendar brez uporabe spodnje napetostne meje; z (5) UL L 367, 31. 12. 1994, str. 1. (6) UL L 101, 1. 4. 1998, str. 24. (7) UL L 77, 26. 3. 1973, str. 29. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 93/68/EGS (UL L 220, 30. 8. 1993, str. 1). 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 255 (11) (12) ker zahteve za zaščito v zvezi z elektromagnetno združlji- vostjo, ki jih določa Direktiva Sveta 89/336/EGS z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (1), zadoščajo za pokrivanje in telekomunikacijske terminalske opreme; radijske opreme (19) ker bi moralo zato biti mogoče določiti in dodati nekatere bistvene zahteve glede zasebnosti uporabnika, funkcije za invalide, funkcije za službe za nujne primere in/ali funk- cije za preprečevanje goljufijam; ker zakoni Skupnosti določajo, da se lahko ovire za prost pretok blaga znotraj Skupnosti, ki so posledica neskladij v nacionalnih zakonodajah o trženju blaga, utemeljijo samo, če so kakršne koli nacionalne zahteve potrebne in sora- zmerne; ker je treba zato usklajevanje zakonodaje omejiti na te zahteve, ki so potrebne, da se zadovoljijo bistvene zahteve o radijski opremi in telekomunikacijski terminal- ski opremi; (20) ker se priznava, da na konkurenčnem trgu prostovoljno izdajanje potrdil in programi za označevanje, ki so jih raz- vile porabniške organizacije, proizvajalci, obratovalci in drugi dejavniki v industriji, prispevajo h kakovosti in so koristno sredstvo za spodbujanje zaupanja porabnikov v telekomunikacijske izdelke in storitve; ker lahko države članice take programe podpirajo; ker bi morali biti taki programi združljivi s pravili Pogodbe o konkurenci; (13) razred radijske opreme ker bi morale biti bistvene zahteve, ki se nanašajo na dolo- čeni in telekomunikacijske terminalske opreme, odvisne od narave in potreb tega raz- reda opreme; ker je treba te zahteve uporabljati razsodno, da ne bi ovirali tehnoloških inovacij ali zadovoljevanja potreb svobodnega tržnega gospodarstva; (21) (14) ker je treba paziti na to, da radijska oprema in telekomunikacijska terminalska oprema ne bi predstavljali nepotrebnega tveganja za zdravje; (15) ker so telekomunikacije pomembne za blagor in zaposli- tev invalidov, ki predstavljajo znaten in naraščajoč del pre- bivalstva Evrope; ker bi morali biti radijska oprema in telekomunikacijska terminalska oprema v ustreznih prime- rih zasnovani tako, da bi jih invalidi lahko uporabljali brez prilagajanja ali samo z minimalnim prilagajanjem; (16) ker lahko radijska oprema in telekomunikacijska terminal- ska oprema nudita določene funkcije, ki jih potrebujejo službe za nujne primere; (17) ker bo v radijsko opremo in telekomunikacijsko terminal- sko opremo morda treba vgraditi določene funkcije, da bi preprečili kršitve osebnih podatkov in zasebnosti uporab- nika in naročnika in/ali se izognili goljufijam; ker je treba preprečiti nesprejemljivo slabšanje storitev za ljudi, ki niso uporabniki radijske opreme in telekomunika- cijske terminalske opreme; ker bi morali proizvajalci ter- minalov konstruirati opremo na način, ki preprečuje, da bi omrežja pri normalnih obratovalnih pogojih utrpela škodo, katere posledica je navedeno poslabšanje; ker bi morali obratovalci omrežij svoja omrežja skonstruirati tako, da proizvajalcev terminalske opreme ne bi zavezovali, da sprejmejo nesorazmerne ukrepe za preprečitev škode za omrežja; ker bi moral Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) pri razvoju standardov za dostop do javnih omrežij ta cilj ustrezno upoštevati; (22) ker je treba zagotoviti učinkovito uporabo radijskega spek- tra, da bi se izognili škodljivemu motenju; ker je treba glede na najnovejši razvoj tehnike spodbujati čimbolj učinkovito uporabo omejenih virov, kot je radiofrekvenčni spekter; (23) ker usklajeni vmesniki med terminalsko opremo in teleko- munikacijskimi omrežji prispevajo k pospeševanju razvoja konkurenčnih trgov za terminalsko opremo in omrežne storitve; (18) ker sta v nekaterih primerih morda potrebna medsebojno delovanje aparatov preko omrežij z drugimi aparati v pomenu te direktive in priključitev na vmesnike ustreznega tipa na celem območju Skupnosti; (24) (1) UL L 139, 23. 05. 1998, str. 19. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 93/68/EGS. določiti ker bi pri tem morali obratovalci javnih telekomunikacij- skih omrežij ob upoštevanju pravil Pogodbe o konkurenci imeti možnost svojih vmesnikov; ker bi morali torej v skladu s tem objaviti natančne takih vmesnikov, s čimer bi proizvajalcem omogočili, da bi zasnovali telekomunikacijsko terminalsko opremo, ki bi ustrezala zahtevam te direktive; in primerne specifikacije tehnične tehnične lastnosti 256 (25) (26) SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 ker pa pravila Pogodbe o konkurenci in Direktiva Komisije 88/301/EGS z dne 16. maja 1988 o konkurenci na trgih telekomunikacijske terminalske opreme (1) določajo načelo enakega, preglednega in nediskriminatornega obravnava- nja vseh tehničnih specifikacij regulativnega pomena; ker je zato naloga Skupnosti in držav članic, da po posvetu z udeleženci iz gospodarstva zagotovijo, da bo regulativni okvir, ki ga ustvarja ta direktiva, pošten; ker je naloga evropskih organizacij za standardizacijo, zlasti ETSI, zagotovitev, da so usklajeni standardi ustrezno dopolnjeni in sestavljeni na način, ki omogoča nedvoumno razlago; ker ohranjanje, razlaganje in izvajanje usklajenih standardov predstavljajo zelo specializirana področja, ki so tehnično vse bolj zahtevna; ker te naloge zahtevajo aktivno sodelovanje strokovnjakov iz vrst predstavnikov gospodar- stva; ker je v nekaterih okoliščinah morda treba zagotoviti razlago ali popravke usklajenih standardov hitreje, kakor je to mogoče po običajnih postopkih evropskih organizacij za standardizacijo, ki delujejo po Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju teh- ničnih standardov in tehničnih predpisov ter pravil o sto- ritvah v informacijski družbi (2); (30) (31) informacije o tipih vmesnikov, nezadostni ali nepravilni uporabi usklajenih standardov, priglašenih organih in nad- zornih organih; ker naj bi priglašeni organi in nadzorni organi za učinko- vit nadzor trga izmenjavali informacije o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi; ker naj bi se za tako sodelovanje čim bolj uporabljala elektronska sredstva; ker naj bi tako sodelovanje zlasti omogočalo obveščenost državnih oblasti o radijski opremi, ki je bila dana na njihov trg in ki deluje v frekvenčnih pasovih, ki v Skupnosti niso usklajeni; ker naj bi proizvajalci uradno obveščali države članice o svoji nameri, da dajo na trg radijsko opremo, ki uporablja frekvenčne pasove, katerih uporaba ni usklajena na celotnem območju Skupnosti; ker morajo države članice zato uvesti postopke za tako obveščanje; ker morajo biti taki postopki sorazmerni in ne smejo uvajati dodatnega postopka za ocenjevanje skladnosti poleg postopkov, ki jih določata prilogah IV ali V; ker je zaželeno, da so ti postopki uradnega obveščanja usklajeni in da se po možnosti izva- jajo z elektronskimi sredstvi in preko enega mesta; (27) ker so usklajeni standardi v zvezi z snovanjem in izdelavo radijske opreme in telekomunikacijske terminalske opreme na evropski ravni v javnem interesu; ker daje skladnost s takimi usklajenimi standardi podlago za domnevo o sklad- nosti z bistvenimi zahtevami; ker so za dokazovanje sklad- nosti z bistvenimi zahtevami dovoljena tudi druga sredstva; (32) ker je treba dovoliti prosto kroženje radijske opreme in telekomunikacijske terminalske opreme, ki je skladna z ustreznimi bistvenimi zahtevami; ker je treba dovoliti, da se taka oprema da v uporabo za predvideni namen; ker so lahko za tako uporabo pogoj dovoljenja za uporabo radij- skega spektra in zagotavljanje zadevnih storitev; (28) uporabiti strokovno ker je treba za dodelitev razpoznavnih oznak razredov opreme izkušnje radiokomunikacijskega komiteja CEPT/ERC in ustreznih evropskih organov za standarde za radijsko področje; ker je treba, kjer je to mogoče, spodbujati tudi druge oblike sodelovanja s temi organi; znanje in (33) radijske opreme ker je treba za strokovne sejme, razstave, itd. , omogočiti razstavljanje in telekomunikacijske terminalske opreme, ki se ne sklada s to direktivo; ker pa je treba zainteresirane stranke ustrezno obvestiti o tem, da taka oprema ni skladna in da je v takem stanju ni mogoče nabaviti; ker lahko države članice omejijo dajanje v uporabo vključno z vključitvijo take razstavljene radijske opreme iz razlogov v zvezi z učinkovito in ustrezno uporabo radijskega spektra, izogibanjem škodljivemu motenju ali zadevam, povezanim z javnim zdravjem; (29) ker naj bi države članice, da bi Komisiji omogočili učinko- vito spremljanje nadzora trga, zagotavljale ustrezne (1) UL L 131, 27. 5. 1988, str. 73. Direktiva, kakor jo spreminja Direk- tiva 94/46/ES (UL L 268, 19. 10. 1994, str. 15). (2) UL L 204, 21. 7. 1998, str. 37. Direktiva, kakor jo spreminja Direk- tiva 98/48/ES (UL L 217, 5. 8. 1998, str. 18). (34) ker se radijske frekvence dodeljujejo na nacionalni ravni in so, če niso bile usklajene, zanje pristojne izključno države članice; ker je treba vključiti zaščitno določbo, ki državam članicam v skladu s členom 36 Pogodbe dovoljuje, da radij- sko opremo, ki je povzročila ali zakatero se utemeljeno 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 257 pričakuje, da bo povzročila škodljivo motenje, prepovejo ali omejijo njeno uporabo ali zahtevajo njen umik z njiho- vega trga; ker pomeni motenje nacionalno dodeljenih radijskih frekvenc utemeljen razlog, da države članice sprejmejo zaščitne ukrepe; če je uporaba usklajenih standardov podlaga za domnevo o skladnosti z zaščitnimi zahtevami; ker se lahko postopek, ki ga določa člen 10 (3), uporabi, če proizvajalec ni upora- bil usklajenih standardov ali če taki standardi ne obstajajo; (35) ker so proizvajalci po določbah Direktive Sveta 85/374/EGS (1) odgovorni za škodo, ki jo povzročijo hibni aparati; ker je, ne da bi posegali v kakršno koli odgovor- nost proizvajalcev, vsakdo, ki aparat uvozi v Skupnost za prodajo v okviru svoje dejavnosti, po navedeni direktivi odgovoren; ker je proizvajalec, njegov pooblaščeni zastop- nik ali oseba, ki je odgovorna za dajanje aparata na trg Skupnosti, odgovorna po pravilih pogodbene in nepogod- bene odgovornosti v državah članicah; (36) ker je treba ukrepe, ki so primerni za to, da jih države čla- nice ali Komisija, če to ustreza, sprejmejo, če nek aparat, ki je označen kot skladen z določbami te direktive, povzroča resno škodo omrežju ali škodljive radijske motnje, določiti po splošnih načelih zakonodaje Skupnosti, zlasti načelih objektivnosti, sorazmernosti in nediskriminacije; (37) ker je 22. julija 1993 Svet sprejel Sklep 93/465/EGS o modulih za različne faze postopkov ugotavljanja skladno- sti in o pravilih za pritrditev in uporabo znaka skladnosti CE, ki so namenjene uporabi v direktivah o tehnični uskla- ditvi (2); ker je treba veljavne postopke ugotavljanja sklad- nosti po možnosti izbrati med razpoložljivimi moduli, ki jih določa navedeni sklep; (38) ker lahko države članice zahtevajo, da se priglašeni organi, ki jih določijo, in njihovi organi za nadzor, akreditirajo po ustreznih evropskih standardih; (40) ker morajo podjetja Skupnosti imeti učinkovit in primer- ljiv dostop do trgov tretjih držav in morajo biti v tretjih državah obravnavana podobno, kot se v Skupnosti obrav- navajo podjetja, ki so v stoodstotni lasti, večinski lasti ali ki jih učinkovito nadzirajo državljani zadevnih tretjih držav; (41) ker je zaželeno, da se ustanovi odbor, ki bo združil stranke, ki so neposredno udeležene v izvajanju predpisov za radij- sko opremo in telekomunikacijsko terminalsko opremo, zlasti nacionalne organe za ugotavljanje skladnosti in nacionalne organe, ki so odgovorni za nadzor trga, da bi Komisiji pomagali doseči usklajeno in sorazmerno uporabo določb in tako zadovoljili potrebe trga in široke javnosti na splošno; ker se je treba, če je to primerno, posvetovati s predstavniki obratovalcev, uporabniki, porabniki, proizvajalci in ponudniki storitev s področja telekomunikacij; (42) je bil 20. decembra 1994 (4) med Evropskim ker parlamentom, Svetom in Komisijo sklenjen modus vivendi o ukrepih za izvajanje aktov, sprejetih v skladu s postop- kom, določenim v členu 189b Pogodbe; (43) ker mora Komisija obdržati pregled nad izvajanjem in praktično uporabo te in drugih ustreznih direktiv in sprejeti ukrepe za zagotovitev koordinirane uporabe vseh ustreznih direktiv, da bi se izognili motnjam telekomuni- kacijske opreme, ki vplivajo na zdravje ljudi ali ki so škod- ljive za premoženje; (44) ker je treba izvajanje te direktive pravočasno pregledati v luči razvoja telekomunikacijskega sektorja in izkušenj iz uporabe bistvenih zahtev in postopkov ugotavljanja sklad- nosti, ki jih določa ta direktiva; (39) ker je primerno, da se lahko skladnost radijske opreme in telekomunikacijske terminalske opreme z zahtevami direk- tiv 73/23/EGS in 89/336/EGS dokaže z uporabo postop- kov, ki jih določata navedeni direktivi, če sodi aparat v področje uporabe teh direktiv; ker se zato lahko uporabi postopek, ki ga določa člen 10(1) Direktive 89/336/EGS, (45) ker je treba z uvedbo sprememb regulativnega režima zagotoviti nemoten prehod iz prejšnjega režima, da bi se izognili motnjam trga in pravni negotovosti; (1) UL L 210, 7. 8. 1985, str. 29. (2) UL L 220, 30. 8. 1993, str. 23. (3) UL L 220, 30. 8. 1993, str. 23 (4) UL C 102, 4. 4. 1996, str. 1. 258 (46) SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 ker ta direktiva nadomešča Direktivo 89/13/ES, ki jo je zato treba razveljaviti; ker se direktivi 73/23/EGS in 89/336/EGS ne bosta več uporabljali za aparate iz pod- ročja uporabe te direktive, z izjemo zaščitnih in varnost- nih zahtev in določenih postopkov ugotavljanja skladno- sti, 5. Ta direktiva se ne uporablja za aparate, ki se uporabljajo izključno za dejavnosti v zvezi z javno varnostjo, obrambo, državno varnostjo (vključno z gospodarskim blagostanjem države v primeru dejavnosti, ki se nanašajo na zadeve državne varnosti) in dejavnosti države na področju kazenskega prava. Člen 2 Opredelitve pojmov SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: V tej direktivi: POGLAVJE I SPLOŠNI VIDIKI Člen 1 Področje uporabe in cilj (a) „aparat“ pomeni vsako opremo, ki je radijska oprema ali telekomunikacijska terminalska oprema ali oboje; (b) „telekomunikacijska terminalska oprema“ pomeni izdelek za komuniciranje ali za ustrezni sestavni del komuniciranja, ki je namenjen za neposredno ali posredno priključitev s kakrš- nimi koli sredstvi na vmesnike javnih telekomunikacijskih omrežij (tj. telekomunikacijskih omrežij, ki se v celoti ali delno uporabljajo za zagotavljanje javno razpoložljivih tele- komunikacijskih storitev); 1. Ta direktiva vzpostavlja regulativni okvir za dajanje na trg, prost pretok in dajanje v uporabo radijske opreme in telekomu- nikacijske terminalske opreme v Skupnosti. (c) „radijska oprema“ pomeni izdelek ali njegov ustrezni sestavni del, ki je sposoben komunicirati z oddajanjem in/ali spreje- manjem radijskih valov iz spektra, razporejenega za prizemne/vesoljske radiokomunikacije; 2. Če aparat, kakor ga določa člen 2(a), kot sestavni del ali kot pribor vsebuje: (a) medicinski pripomoček v smislu člena 1 Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomoč- kih (1) ali (b) aktiven medicinski pripomoček za vsaditev v smislu člena 1 Direktive Sveta 90/385/EGS z dne 20 junija 1990 o približe- vanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripo- močkih za vsaditev (2), velja za tak aparat ta direktiva, ne da bi posegali v uporabo direk- tiv 93/42/EGS in 90/385/EGS za medicinske pripomočke ozi- roma aktivne medicinske pripomočke za vsaditev. 3. Če je aparat sestavni del ali ločena tehnična enota vozila v pomenu Direktive Sveta 72/245/EGS (3) o radijskem motenju (elektromagnetni združljivosti) vozil ali sestavnega dela ali posa- mezne tehnične enote vozila v smislu člena 1 Direktive Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali triko- lesnih motornih vozil, velja za aparat ta direktiva, ne da bi to posegalo v uporabo Direktive 72/245/EGS oziroma Direktive 92/61/EGS. 4. Ta direktiva se ne uporablja za opremo, našteto v Prilogi I. (d) „radijski valovi“ pomeni elektromagnetne valove s frekven- cami od 9 kHz do 3 000 GHz, ki se razširjajo po prostoru brez umetnega vodila; (e) „vmesnik“ pomeni (i) omrežna priključna točka, ki je fizična priključna točka, prek katere je uporabniku zagotovljen dostop do javnega telekomunikacijskega omrežja, oziroma (ii) radijski vmesnik, ki določa pot radijskih valov med radij- sko opremo in njihove tehnične specifikacije. (f) „razred opreme“ pomeni razred, ki določa posebne vrste apa- ratov, ki po tej direktivi veljajo za podobne, in tiste vmesnike, za katere je aparat zasnovan. Aparat lahko spada v več kot en razred opreme. (g) „tehnična konstrukcijska mapa“ pomeni mapo s podatki, ki opisujejo aparat ter zagotavljajo informacije in pojasnila o upoštevanju ustreznih bistvenih zahtev; (1) UL L 169, 12. 7. 1993, str. 1. (2) UL L 152, 6. 7. 1972, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 95/54/ES (UL L 266, 8. 11. 1995, str. 1). (3) UL L 225, 10. 8. 1992, str. 72. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994. (h) „usklajeni standard“ pomeni tehnično specifikacijo, ki jo je sprejel priznani organ za standardizacijo z mandatom Komi- sije po postopkih, ki jih določa Direktiva 98/34/ES s ciljem vzpostavitve evropske zahteve, skladnost s katero pa ni obvezna. 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 259 (i) „škodljivo motenje“ pomeni motenje, ki ogroža delovanje radionavigacijskih storitev ali drugih varnostnih storitev ali ki kako drugače resno poslabšuje, ovira ali ponavljajoče preki- nja radiokomunikacijske storitve, ki delujejo v skladu z veljav- nimi predpisi Skupnosti ali nacionalnimi predpisi. Člen 4 Priglasitev in objavljanje specifikacij vmesnikov Člen 3 Bistvene zahteve 1. Države članice morajo vmesnike, ki so jih uredile s predpisi, priglasiti Komisiji, če navedeni vmesniki niso bili priglašeni po določbah Direktive 98/34/ES. Komisija po posvetovanju z odbo- rom po postopku iz člena 15 ugotovi enakovrednost priglašenih vmesnikov in dodeli razpoznavni znak razreda opreme, o kate- rem se podrobnosti objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 1. Naslednje bistvene zahteve se uporabljajo za vse aparate: (a) varovanje zdravja ter varnost uporabnika in vsake druge osebe vključno s cilji v zvezi z varnostnimi zahtevami, ki jih vsebuje Direktiva 73/23/EGS, brez uporabe napetostne meje; vendar (b) zaščitne zahteve glede elektromagnetne združljivosti, ki jih vsebuje Direktiva 89/336/EGS. 2. Poleg tega mora biti radijska oprema skonstruirana tako, da učinkovito uporablja spekter, razporejen za prizemne/vesoljske radijske komunikacije in orbitalne vire, tako da ne pride do škod- ljivega motenja. 3. Komisija lahko po postopku iz člena 15 odloči, da morajo biti aparati v določenih razredih opreme ali aparati določenih tipov skonstruirani tako da: (a) preko omrežij medsebojno delujejo z drugimi aparati in da se lahko na celem območju Skupnosti priključijo na vmesnike ustreznega tipa, in/ali (b) ne škodijo omrežju ali njegovemu delovanju ter da ne zlorabljajo sredstev omrežja in s tem povzročijo nesprejem- ljivega poslabšanja storitev, in/ali 2. Vsaka država članica priglasi Komisiji vrste vmesnikov, ki jih v tej državi nudijo obratovalci javnih telekomunikacijskih omre- žij. Države članice zagotovijo, da taki obratovalci objavijo točne in zadostne tehnične specifikacije takih vmesnikov, preden so sto- ritve, ki se preko teh vmesnikov zagotavljajo, javno na voljo, in redno objavljajo vse obnovljene specifikacije. Specifikacije morajo biti dovolj podrobne, da omogočajo zasnovo telekomunikacijske terminalske opreme, ki bo sposobna uporabljati vse storitve, ki se preko ustreznih vmesnikov zagotavljajo. Specifikacije morajo med drugim vsebovati vse informacije, ki so potrebne za to, da se proizvajalcem omogoči, da po svoji izbiri izvajajo ustrezne pre- skuse glede bistvenih zahtev, ki se uporabljajo za telekomunika- cijsko terminalsko opremo. Države članice zagotovijo, da dajo obratovalci te specifikacije na voljo takoj. Člen 5 Usklajeni standardi 1. Če aparat ustreza ustreznim usklajenim standardom ali delom teh standardov, katerih referenčne številke so bile objavljene v Uradnem listu Evropskih Skupnosti, države članice domnevajo, da ta aparat ustreza bistvenim zahtevam iz člena 3, kakor jih pokrivajo navedeni usklajeni standardi ali deli teh standardov. (c) vsebujejo zaščitne naprave za zagotavljanje zaščite osebnih podatkov in zasebnosti uporabnikov in naročnikov, in/ali 2. Če država članica ali Komisija meni, da skladnost z usklajenim standardom ne zagotavlja ustreznosti z bistvenimi zahtevami iz člena 3, ki naj bi jih navedeni standard pokrival, Komisija ali zadevna država članica zadevo predloži odboru. (d) podpirajo določene funkcije, ki zagotavljajo izogibanje golju- fijam, in/ali (e) podpirajo določene funkcije, ki zagotavljajo dostop do službe za nujne primere, in/ali (f) podpirajo določene funkcije, ki invalidom olajšujejo njihovo uporabo. 3. Če so usklajeni standardi glede bistvenih zahtev pomanjkljivi, lahko Komisija po posvetovanju z odborom in po postopku, ki ga določa člen 14, v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi smer- nice za razlaganje usklajenih standardov ali pogoje, pod katerimi je skladnost s temi standardi osnova za domnevo o skladnosti. Po posvetovanju z odborom in po postopku, ki ga določa člen 14, lahko Komisija usklajene standarde umakne z objavo obvestila v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 260 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 Člen 6 Člen 7 Dajanje na trg Dajanje v uporabo in pravica do priključitve 1. Države članice zagotovijo, da se aparati dajo na trg samo, če so skladni z ustreznimi bistvenimi zahtevami, določenimi v členu 3, in drugimi ustreznimi določbami te direktive, če so pra- vilno nameščeni in vzdrževani in se uporabljajo za predvideni namen. Glede dajanja na trg zanje ne veljajo nobene druge nacio- nalne določbe. 2. Pri odločanju o uporabi bistvenih zahtev po členu 3(3) Komi- sija določi datum uporabe zahtev. Če se določi, da mora biti dolo- čeni razred opreme skladen s posebnimi bistvenimi zahtevami iz člena 3(3), se lahko vsak aparat iz obravnavanega razreda opreme, ki se prvič da na trg do datuma uporabe odločitve Komisije, raz- umen čas še naprej daje na trg. Datum uporabe in navedeni čas določi Komisija po postopku, določenim v členu 14. 3. Države članice zagotovijo, da proizvajalec ali oseba, ki je odgo- vorna za dajanje aparata na trg, zagotovi uporabniku informacije o nameravani uporabi aparata skupaj z izjavo o skladnosti z bistvenimi zahtevami. Če gre za radijsko opremo, potem zadošča, da se na ovojnini in navodilih za uporabo aparata navede, v kate- rih državah ali na katerih zemljepisnih območjih znotraj države članice naj bi se oprema uporabljala, uporabnika pa z oznako na aparatu iz Priloge VII, odstavek 5, opozori na morebitne omejitve ali zahteve za dovoljenje za uporabo radijske opreme v nekaterih državah članicah. Če gre za telekomunikacijsko terminalsko opremo, je treba navesti zadostne informacije za določitev vmesnikov javnih telekomunikacijskih omrežij, na katere naj bi se oprema priključila. Za vse aparate je treba take informacije navesti tako, da so dobro vidne. 4. V primeru radijske opreme, ki uporablja frekvenčne pasove, katerih uporaba na celem območju Skupnosti ni usklajena, pro- izvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti ali oseba, odgovorna za dajanje opreme na trg, državno oblast, ki je v zadevni državi članici odgovorna za upravljanje spektra, uradno obvesti o nameri, da se taka oprema da na njegov nacio- nalni trg. 1. Države članice dovolijo, da se da aparat v uporabo za njegov predvideni namen, če ustreza primernim bistvenim zahtevam, določenim v členu 3, in drugim ustreznim določbam te direktive. 2. Ne glede na odstavek 1 in ne da bi posegali v pogoje, ki so povezani z dovoljenji za zagotavljanje zadevnih storitev v skladu z zakonodajo Skupnosti, lahko države članice dajanje radijske opreme v uporabo omejijo samo iz razlogov v zvezi z učinkovito in ustrezno uporabo radijskega spektra, izogibanjem škodljivemu motenju ali zadevami v zvezi z javnim zdravjem. 3. Brez poseganja v odstavek 4 države članice zagotovijo, da obratovalci javnih telekomunikacijskih omrežij ne zavrnejo priključitve telekomunikacijske terminalske opreme na ustrezne vmesnike iz tehničnih razlogov, če je ta oprema skladna z veljav- nimi zahtevami iz člena 3. 4. Če država članica meni, da aparat, ki je označen kot skladen z določbami te direktive, povzroča resno škodo omrežju ali škod- ljive radijske motnje ali na omrežje ali njegovo delovanje škod- ljivo vpliva, se lahko obratovalcu dovoli, da zavrne priključitev ali da take aparate izključi ali umakne iz obratovanja. Države članice o takem dovoljenju uradno obvestijo Komisijo, ki skliče sestanek odbora, ki o zadevi poda svoje mnenje. Po posvetovanju z odbo- rom lahko Komisija začne postopke iz člena 5(2) in (3). Komisija in države članice lahko sprejmejo tudi druge primerne ukrepe. 5. V nujnem primeru lahko obratovalec aparat izključi, če je treba zaradi zaščite omrežja opremo takoj izključiti in če se lahko upo- rabniku brez odloga in brez stroškov zanj ponudi druga rešitev. Obratovalec o tem takoj obvesti državni organ, pristojen za izvajanje odstavka 4 in člena 9. Člen 8 Prost pretok aparatov To uradno obvestilo, ki ga je treba poslati najmanj štiri tedne pred začetkom dajanja na trg, mora vsebovati informacije o radijskih karakteristikah opreme (zlasti o frekvenčnih pasovih, razmiku med kanali, vrsti modulacije in RF-zmogljivosti oddajnika) in identifikacijsko številko priglašenega organa iz Priloge IV ali V. 1. Države članice ne smejo na svojem ozemlju prepovedati, ome- jiti ali ovirati dajanja na trg in dajanja v uporabo aparata z oznako CE iz Priloge VII, ki označuje njegovo skladnost z vsemi določ- bami te direktive vključno s postopki za ugotavljanje skladnosti, določenimi v poglavju II. To ne posega v člene 6(4), 7(2) in 9(5). 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 261 2. Na strokovnih sejmih, razstavah, predstavitvah, itd. , države članice ne smejo ustvariti nobenih ovir za razstavljanje aparatov, ki niso skladni s to direktivo, če viden znak jasno opozarja na to, da se ti aparati lahko tržijo ali dajo v uporabo šele, ko bodo skladni s to direktivo. predloži odboru. Odbor poda mnenje po postopku, določenim v členu 14. Po takem posvetovanju Komisija državam članicam sporoči, ali meni, da je ukrep države članice upravičen. Če ugo- tovi, da je ukrep upravičen, takoj začne postopek iz člena 5(2). 3. Če za nek aparat veljajo druge direktive, ki se nanašajo na druge vidike in ki prav tako predvidevajo pritrditev oznake CE, je treba na oznaki CE navesti tudi, da aparat izpolnjuje tudi določbe teh drugih direktiv. Če pa ena ali več od teh direktiv dovoljuje, da proizvajalec v prehodnem obdobju izbere, katero ureditev bo uporabil, je treba v oznaki CE navesti, da aparat izpolnjuje samo določbe tistih direktiv, ki jih uporabi proizvajalec. V tem primeru je treba v dokumentih, obvestilih ali navodilih, ki jih te direktive zahtevajo in ki so takim izdelkom priloženi, navesti podrobnosti teh direktiv, kakor so objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 9 Zaščitni ukrepi 1. Če država članica ugotovi, da določeni aparat v obsegu te direktive ni skladen z zahtevami te direktive, sprejme na svojem ozemlju vse ustrezne ukrepe za umik aparata s trga ali iz obrato- vanja, prepove njegovo dajanje na trg ali dajanje v uporabo ali omeji njegov prost pretok. 5. (a) Ne glede na določbe člena 6 lahko država članica v skladu s Pogodbo, zlasti členoma 30 in 36 Pogodbe, sprejme kakršne koli ukrepe z namenom: (i) da prepove ali omeji dajanje na svoj trg in/ali (ii) da zahteva umik s svojega trga, v primerih radijske opreme vključno s tipi radijske opreme, ki je povzročila ali za katero utemeljeno meni, da bo povzročila škodljive motnje vključno z motenjem obsto- ječih ali načrtovanih storitev na državno razporejenih fre- kvenčnih pasovih. (b) Če država članica ukrepa v skladu s pododstavkom (a), takoj obvesti Komisijo o navedenih ukrepih z navedbo razlogov za njihov sprejem. 6. Če država članica Komisijo uradno obvesti o ukrepu iz odstavka 1 ali 5, Komisija s svoje strani obvesti druge države čla- nice in se o zadevi posvetuje z odborom. Če Komisija po takem posvetovanju meni, — da je ukrep upravičen, o svojem mnenju takoj obvesti državo članico, ki je ukrep sprejela, in druge države članice, 2. Zadevne države članice o vsakem takem ukrepu takoj uradno obvestijo Komisijo ter navedejo razloge za svojo odločitev in ali je razlog za neskladnost: — da je ukrep neupravičen, o svojem mnenju takoj obvesti državo članico in od nje zahteva, da svoj ukrep umakne. (a) nepravilna uporaba usklajenih standardov iz člena 5(1); 7. Komisija vodi evidenco o primerih, o katerih so jo uradno obvestile države članice, ki jo državam članicam na zahtevo tudi da na voljo. (b) pomanjkljivosti v usklajenih standardih iz člena 5(1); (c) neizpolnjevanje zahtev iz člena 3, če aparat ne izpolnjuje usklajenih standardov iz člena 5(1). 3. Če se ukrepi iz odstavka 1 pripišejo nepravilni uporabi uskla- jenih standardov iz člena 5(1) ali neizpolnjevanju zahtev iz člena 3, če aparat ne izpolnjuje usklajenih standardov iz člena 5(1), se Komisija čim prej posvetuje z zadevnimi strankami. Komisija države članice takoj obvesti o svojih ugotovitvah in jim v dveh mesecih od uradnega obvestila Komisiji o navedenih ukrepih spo- roči, ali so navedeni ukrepi po njenem mnenju upravičeni. POGLAVJE II UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI Člen 10 Postopki ugotavljanja skladnosti 4. Če se odločitev iz odstavka 1 pripiše pomanjkljivostim v uskla- jenih standardih iz člena 5(1), Komisija zadevo v dveh mesecih 1. Postopki ugotavljanja skladnosti, ki so določeni v tem členu, se uporabljajo za potrditev skladnosti aparata z vsemi bistvenimi zahtevami, določenimi v členu 3. 262 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 2. Kot druga možnost za postopke, ki so določeni v nadaljevanju te direktive, se lahko po proizvajalčevi izbiri dokazuje skladnost aparata z bistvenimi zahtevami, določenimi v členu 3(1)(a) in (b) z uporabo postopkov, ki jih določa Direktiva 73/23/EGS oziroma Direktiva 89/336/EGS, če aparat sodi v področje uporabe teh direktiv. 3. Za telekomunikacijsko terminalsko opremo, ki ne uporablja spektra, razporejenega za prizemne/vesoljske radiokomunikacije in sprejemne dele radijske opreme, veljajo po proizvajalčevi izbiri postopki, ki so opisani v Prilogah II, IV ali V. 4. Če proizvajalec uporabi usklajene standarde iz člena 5(1), veljajo po proizvajalčevi izbiri za radijsko opremo, ki ne sodi v področje uporabe odstavka 3, postopki, opisani v Prilogah III, IV ali V. POGLAVJE III OZNAČEVANJE SKLADNOSTI Z OZNAKO CE IN NAPISI Člen 12 Oznaka CE 1. Aparati, ki ustrezajo vsem ustreznim bistvenim zahtevam, se označijo z znakom skladnosti CE iz Priloge VII. Oznaka se namesti z odgovornostjo proizvajalca, njegovega pooblaščenega zastop- nika v Skupnosti ali osebe, odgovorne za dajanje aparatov na trg. Če se uporabijo postopki, določeni v Prilogah III, IV ali V, se oznaki doda identifikacijska številka priglašenega organa iz člena 11(1). Radijski opremi se poleg tega doda tudi razpoznavni znak razreda opreme, če je tak znak dodeljen. Na opremo se lahko namestijo tudi druge oznake, če se s tem ne zmanjša vidljivost in berljivost oznake CE. 5. Če proizvajalec ne uporabi usklajene standarde iz člena 5(1) ali jih uporabi le delno, veljajo po proizvajalčevi izbiri za radijsko opremo, ki ne sodi v področje uporabe odstavka 3, postopki, opi- sani v Prilogah IV ali V. 2. Na nobenem aparatu ne glede na to, ali je skladen z ustreznimi bistveni zahtevami ali ne, ne sme biti nobene druge oznake, ki bi tretje stranke lahko zavajala glede pomena in oblike oznake CE, določene v Prilogi VII. 6. Evidenca in korespondenca v zvezi s postopki ugotavljanja skladnosti iz odstavkov 2 do 5 mora biti v uradnem jeziku države članice, v kateri postopek poteka, ali v jeziku, ki ga sprejme zadevni priglašeni organ. Člen 11 Priglašeni organi in nadzorni organi 1. Države članice Komisiji priglasijo organe, ki so jih določile za izvajanje ustreznih nalog iz člena 10. Pri določanju organov, ki naj bi jih priglasile, države članice uporabijo merila, ki jih določa Priloga VI. 3. Pristojna država članica sprejme ustrezne ukrepe proti vsaki osebi, ki bi namestila oznako, ki ni v skladu z odstavkoma 1 in 2. Če osebe, ki je oznako namestila, ni mogoče ugotoviti, se lahko ustrezni ukrepi sprejmejo proti imetniku aparata v času, ko se neskladnost ugotovi. 4. Na aparatih mora proizvajalec označiti tip, lot in/ali serijske številke ter ime proizvajalca ali osebe, ki je odgovorna za dajanje aparatov na trg. POGLAVJE IV ODBOR Člen 13 Ustanovitev odbora 2. Države članice Komisiji priglasijo organe, ki jih na svojem ozemlju določijo za izvajanje nalog nadzora v zvezi z izvajanjem te direktive. Komisiji pomaga odbor, in sicer Odbor za ocenjevanje skladnosti in nadzorovanje telekomunikacijskega trga (TCAM), ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije. 3. Komisija seznam priglašenih organov z njihovimi identifika- cijskimi številkami in nalogami, za katere so priglašeni, objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Komisija v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti objavi tudi seznam nadzornih organov. Države čla- nice zagotavljajo Komisiji vse informacije, potrebne za nadaljnje ažuriranje teh seznamov. Člen 14 Postopek Svetovalnega odbora 1. Z odborom se posvetuje v zadevah, ki jih pokrivajo členi 5, 6(2), 7(4), 9(4) in Priloga VII(5). 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 263 2. Komisija se z odborom občasno posvetuje o nadzornih nalo- gah v zvezi z uporabo te direktive in, če to ustreza, v tej zadevi izda smernice. POGLAVJE V KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE 3. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek ukrepov, ki naj bi se sprejeli. Odbor svoje mnenje o osnutku — po potrebi z gla- sovanjem — poda v roku, ki ga predsedujoči lahko določi glede ne nujnost zadeve. Mnenje se vnese v zapisnik; poleg tega ima vsak član pravico zahtevati, da se v zapisnik vnese tudi njegovo stališče. Komisija mnenje odbora čim bolj upošteva. Komisija odbor obvesti, na kakšen način je bilo njegovo mnenje upoštevano, o zadevi pa se odloči v enem mesecu po prejemu mnenja odbora. Člen 16 Tretje države 1. Države članice lahko Komisijo obvestijo o vsakršnih splošnih težavah, na katere naletijo podjetja iz Skupnosti po pravu ali dejansko v zvezi z dajanjem na trg v tretjih državah in na katere so jih opozorili. 2. Kadarkoli je Komisija obveščena o takih težavah, lahko Svetu po potrebi predloži predloge za ustrezni mandat za pogajanje o primerljivih pravicah za podjetja iz Skupnosti v teh tretjih drža- vah. Svet odloča s kvalificirano večino. 4. Komisija se občasno posvetuje s predstavniki obratovalcev telekomunikacijskih omrežij, porabnikov in proizvajalcev. O izidu takih posvetovanj redno obvešča odbor. 3. Ukrepi, sprejeti po odstavku 2, ne posegajo v obveznosti Skupnosti in držav članic po ustreznih mednarodnih dogovorih. Člen 15 Postopek Regulativnega odbora Člen 17 Pregled in poročanje 1. Ne glede na določbe člena 14 se v zadevah, ki jih pokrivata člena 3(3) in 4(1), uporablja naslednji postopek. 2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek ukrepov, ki naj bi se sprejeli. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga predsedujoči lahko določi glede ne nujnost zadeve. V zadevah, ko se zahteva, da Svet sprejme predlog Komisije, se mnenje poda z večino, ki jo določa člen 148(2) Pogodbe. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se štejejo na način, ki ga določa navedeni člen. Predsedujoči ne glasuje. Komisija pregleda učinkovanje te direktive in ob prvi priložnosti, najpozneje pa do 7. oktobra 2000 oziroma 18 mesecev od začetka veljavnosti te direktive, nato pa vsake tri leta o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilo mora pokrivati napre- dek pri sestavljanju ustreznih standardov ter kakršne koli težave, ki so se pokazale pri izvajanju. Poročilo mora prikazati tudi delo odbora, oceniti napredek pri doseganju odprtosti konkurenčnega trga za aparate na ravni Skupnosti in pregledati, kako je treba regulativni okvir za dajanje aparatov na trg in dajanje aparatov razvijati, da se: (a) zagotovi, da bo na ravni Skupnosti dosežen skladen sistem; 3. Komisija predvidene ukrepe sprejme, če so v skladu z mne- njem odbora. (b) omogoči zbliževanje telekomunikacijskega, audiovizualnega in informacijsko-tehnološkega sektorja; Če predvideni ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če odbor mnenja na poda, Komisija takoj predloži Svetu predlog v zvezi z ukrepi, ki naj bi se sprejeli. Svet odloča s kvalificirano večino. Če po poteku treh mesecev od dneva predložitve Svetu slednji ne sprejme nobenega sklepa, sprejme predlagane ukrepe Komisija. (c) omogoči usklajevanje regulativnih ukrepov na mednarodni ravni. Poročilo mora preveriti zlasti, ali so bistvene zahteve še vedno potrebne za vse kategorije aparatov, ki jih ta direktiva pokriva, in ali so postopki iz tretjega odstavka Priloge IV sorazmerni s ciljem, da se zagotovi, da aparati, ki jih pokriva navedena priloga, izpol- njujejo bistvene zahteve. Po potrebi se lahko v poročilu predla- gajo dodatni ukrepi za polno izvajanje cilja te direktive. 264 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 Člen 18 Prehodne določbe 1. Standardi po direktivah 73/23/EGS ali 89/336/EGS, za katere so podrobni podatki objavljeni v Uradnem listu Evropskih skupnosti, se lahko uporabljajo kot podlaga za domnevo o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz člena 3(1)(a) in člena 3(1)(b). Skupni teh- nični predpisi po Direktivi 89/13/ES, za katere so podrobni podatki objavljeni v Uradnem listu Evropskih skupnosti, se lahko uporabljajo kot podlaga za domnevo o skladnosti z drugimi bistvenimi zahtevami iz člena 3. Komisija takoj po začetku veljav- nosti te Direktive v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi seznam podrobnih podatkov teh standardov. 2. Države članice ne smejo ovirati dajanja na trg in dajanja v uporabo aparatov, ki so skladni z določbami Direktive 98/13/ES ali pravili, ki veljajo na njihovem ozemlju, in ki so bili prvič dani na trg, preden je ta direktiva začela veljati, ali najmanj dve leti od začetka veljavnosti te direktive. 3. Poleg bistvenih zahtev iz člena 3(1) lahko države članice zah- tevajo, da se za čas do največ 30 mesecev od datuma iz prvega stavka člena 19(1) in po določbah Pogodbe še naprej zahteva, da telekomunikacijska terminalska oprema ne sme povzročati nesprejemljivega slabšanja storitev govorne telefonije, dostopne v okviru splošnih storitev, kot jih določa Direktiva 98/10/ES. Države članice sporočijo Komisiji razloge, zaradi katerih zahte- vajo nadaljevanje take zahteve, datum, po katerem zadevne sto- ritve navedene zahteve ne bodo več potrebovale, in ukrepe, pred- videne za izpolnitev navedenega roka. Komisija zahtevo preuči ob upoštevanju posebnega položaja v državi članici in potrebe po zagotavljanju skladnega regulativnega okolja na ravni Skupnosti in državo članico obvesti o tem, ali meni, da poseben položaj v tej državi članici upravičuje nadaljevanje take zahteve in, če ga, do katerega datuma je tako nadaljevanje upravičeno. Člen 19 Prenos Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklice- vanja določijo države članice. 2. Države članice Komisijo obvestijo o glavnih določbah nacio- nalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga pokriva ta direktiva. Člen 20 Razveljavitev 1. Direktiva 98/13/ES se s tem razveljavi z učinkom od 8. aprila 2000. 2. Ta direktiva ni posebna direktiva v smislu člena 2(2) Direktive 89/336/EGS. Določbe Direktive 89/336/EGS, razen zahtev za zaščito v členu 4 in Prilogi III ter postopka ugotavljanja skladno- sti v členih 10(1) in (2) in Priloge I Direktive 89/336/EGS, se za aparate, ki ta direktiva, ne uporabljajo od 8. aprila 2000. jih zajema 3. Določbe Direktive 73/23/EGS, razen ciljev glede varnostnih zahtev v členu 2 in Prilogi I ter postopka ugotavljanja skladnosti v Prilogi III, Oddelek B in Prilogi IV Direktive 73/23/EGS, se za ta direktiva, ne uporabljajo od aparate, ki 8. aprila 2000. jih zajema Člen 21 Začetek veljavnosti Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 22 Naslovniki Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, dne 9. marca 1999 1. Države članice do 7. aprila 2000 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za izvajanje te direktive. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice te določbe uporabljajo od 8. aprila 2000 dalje. Za Evropski parlament Predsednik J. M. GIL-ROBLES Za Svet Predsednik W. RIESTER 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 265 PRILOGA I OPREMA IZ ČLENA 1(4), KI JE TA DIREKTIVA NE POKRIVA 1. Radijska oprema, ki jo uporabljajo radioamaterji v okviru člena 1, definicija 53 Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU), razen če ta oprema ni na voljo komercialno. Kompleti posameznih delov, ki naj bi jih sestavili radioamaterji, in komercialna oprema, ki jo radioamaterji pred- elajo za svojo uporabo, ne veljajo za opremo, ki je na voljo komercialno. 2. Oprema, ki jo zajema Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o ladijski opremi (1). 3. Kabli in žice. 4. Sprejemna radijska oprema, ki je namenjena samo za sprejemanje zvokovnih in televizijskih radiodifuznih sto- ritev. 5. Izdelki, aparati in sestavni deli v pomenu člena 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (2). 6. Oprema in sistemi za upravljanje zračnega letalskega prometa v smislu člena 1 Direktive Sveta 93/65/EGS z dne 19. julija 1993 o opredelitvi in uporabi združljivih tehničnih specifikacij za nakup opreme in sistemov za vode- nje letalskega prometa (3). (1) UL L 46, 17. 2. 1997, str. 25. (2) UL L 373, 31. 12. 1991, str. 4. Uredba, kakor jo spreminja Uredba Komisije (ES) št. 2176/96 (UL L 291, 14. 11. 1996, str. 15). (3) UL L 187, 29. 7. 1993, str. 52. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 97/15/ES (UL L 95, 10. 4. 1997, str. 16). 266 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 PRILOGA II POSTOPEK ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI IZ ČLENA 10(3) Modul A (notranja kontrola proizvodnje) 1. 2. Ta modul opisuje postopek, po katerem proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, ki izpolnjuje obveznosti, ki jih določa točka 2, zagotavlja in izjavlja, da zadevni izdelki izpolnjujejo zahteve te direk- tive, ki se zanje uporabljajo. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora na vsak izdelek pritrditi oznako CE in izdati pisno izjavo o skladnosti. Proizvajalec mora izdelati tehnično dokumentacijo, opisano v točki 4; on ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pa mora to izjavo za dobo, ki poteče najmanj 10 let od izdelave zadnjega izdelka hraniti, tako da je pristojnim državnim oblastem katere koli države članice na voljo za inspekcijo. 3. Če v Skupnosti nima sedeža niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik, je za obveznost hranjenja teh- nične dokumentacije odgovorna oseba, ki izdelek da na trg Skupnosti. 4. Tehnična dokumentacija mora omogočiti oceno skladnosti izdelka z bistvenimi zahtevami. Pokrivati mora zasnovo, izdelavo in delovanje izdelka, zlasti še: — splošni opis izdelka, — načrt zasnove ter proizvodne risbe in sheme sestavnih delov, podsestavov, vezja itd. , — opise in pojasnila, potrebne za razumevanje navedenih načrtov in shem ter delovanja izdelka, — seznam standardov iz člena 5, uporabljenih v celoti ali delno, ter opisov in pojasnil rešitev, sprejetih za izpol- njevanje bistvenih zahtev direktive, če taki standardi iz člena 5 niso bili uporabljeni ali ne obstajajo, — rezultate izdelanih konstrukcijskih izračunov, opravljenih pregledov itd. , — poročila o preskusih. 5. 6. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik mora izvod izjave o skladnosti hraniti skupaj s tehnično doku- mentacijo. Proizvajalec mora sprejeti vse ukrepe, ki so potrebni za to, da proizvodni postopek zagotavlja skladnost nare- jenih izdelkov s tehnično dokumentacijo iz točke 2 in zahtevami te direktive, ki veljajo zanje. 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 267 PRILOGA III POSTOPEK UGOTAVLJANJA SKLADNOSTI IZ ČLENA 10(4) (Notranja kontrola proizvodnje in posebni preskusi aparatov) (1) To prilogo sestavljajo Priloga II in naslednje dodatne zahteve: Za vsako vrsto radijske opreme mora proizvajalec izvesti vse bistvene serije radijskih preskusov ali pa se morajo ti preskusi izvesti v njegovem imenu. Za določitev serij preskusov, ki veljajo za bistvene, je pristojen priglašeni organ, ki ga izbere proizvajalec, razen če so serije preskusov določene v usklajenih standardih. Priglašeni organ mora upoštevati prejšnje odločitve priglašenih organov, ki so odločali skupaj. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti ali oseba, ki je odgovorna za dajanje aparata na trg, mora izjaviti, da so bili ti navedeni preskusi opravljeni in je aparat skladen z bistvenimi zahtevami, in med pro- izvodnim postopkom namestiti identifikacijsko številko priglašenega organa. (1) Priloga na osnovi modula A z dodatnimi zahtevami, ki so ustrezne za zadevni sektor. 268 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 PRILOGA IV POSTOPEK UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI IZ ČLENA 10(5) (Konstrukcijska tehnična mapa) To prilogo sestavljajo Priloga III in naslednje dodatne zahteve: Tehnična dokumentacija, opisana v točki 4 Priloge II, in izjava o skladnosti v zvezi z določenimi serijami radijskih preskusov, opisanimi v Prilogi III, morata sestavljati konstrukcijsko tehnično mapo. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti ali oseba, ki je odgovorna za dajanje aparata na trg, mora mapo predložiti enemu ali več priglašenim organom, vsak priglašeni organ pa mora biti obveščen o drugih, ki so prejeli dokumentacijo. Priglašeni organ mora mapo pregledati in če meni, da ni pravilno dokazano, da so zahteve direktive izpolnjene, lahko proizvajalcu ali njegovemu pooblaščenemu zastopniku ali osebi, ki je odgovorna za dajanje na trg, izda mnenje ter o tem obvesti druge priglašene organe, ki so prejeli dokumentacijo. Tako mnenje mora priglašeni organ podati v štirih tednih od prejema mape. Po prejemu mnenja ali po poteku štiritedenskega roka se lahko aparat ne glede na člena 6(4) in 9(5) da na trg. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti ali oseba, ki je odgovorna za dajanje aparata na trg, mora hraniti mapo za dobo, ki se konča najmanj 10 let po izdelavi zadnjega izdelka, tako da je pristojnim držav- nim oblastem katere koli države članice na voljo za pregled. 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 269 PRILOGA V POSTOPEK UGOTAVLJANJA SKLADNOSTI IZ ČLENA 10 Celovito zagotavljanje kakovosti 1. Celovito zagotavljanje kakovosti je postopek, po katerem proizvajalec, ki izpolnjuje obveznosti iz točke 2, zago- tavlja in izjavlja, da zadevni izdelki izpolnjujejo zahteve direktive, ki veljajo zanje. Proizvajalec mora na vsak izdelek pritrditi oznake iz člena 12(1) in izdati pisno izjavo o skladnosti. 2. Proizvajalec mora uporabljati odobreni sistem kakovosti za razvoj, izdelavo ter končno kontrolo in preskuša- nje, kakor jih določa točka 3, obenem pa mora zanj veljati nadzor, kakor ga določa točka 4. 3. Sistem kakovosti 3. 1 Proizvajalec mora pri priglašenem organu vložiti vlogo za oceno njegovega sistema kakovosti. Vloga mora vsebovati: — vse ustrezne informacije o predvidenih izdelkih, — dokumentacijo sistema kakovosti. 3. 2 Sistem kakovosti mora zagotavljati skladnost izdelkov z zahtevami te direktive, ki veljajo zanje. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih proizvajalec sprejme, morajo biti na sistematičen in urejen način dokumentirani v obliki pisnih politik, postopkov in navodil. Dokumentacija sistema kakovosti mora zagotavljati splošno razu- mevanje politik in postopkov kakovosti, kot so programi kakovosti, načrti, priročniki in evidence. Vsebovati mora zlasti ustrezen opis: — ciljev kakovosti in organizacijske strukture, pristojnosti in pooblastil vodstva glede načrtovanja in kakovo- sti izdelkov, — tehničnih specifikacij vključno z usklajenimi standardi in tehničnimi predpisi ter ustreznimi preskušalnimi specifikacijami, ki se bodo uporabljali, in, če se standardi iz člena 5(1) ne bodo uporabljali v celoti, sredstva, ki se bodo uporabljala, da se zagotovi izpolnjevanje bistvenih zahtev, ki se uporabljajo za zadevne izdelke, — tehnik za usmerjanje in preverjanja oblikovanja, postopkov in sistematičnega ukrepanja, ki se bodo upo- rabljali pri razvoju izdelkov in ki se nanašajo na kategorijo izdelkov, ki jih pokriva ta direktiva; — ustreznih tehnik izdelave, obvladovanja kakovosti in zagotavljanja kakovosti, procesov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali, — pregledov in preskusov, ki se bodo izvajali pred izdelavi, med njo in po njej, ter kako pogosto se bodo izva- jali in, če to ustreza, rezultate preskusov, izvedenih pred izdelavo, — sredstev, s katerimi se zagotavlja, da prostori in laboratoriji za preskuse in preglede izpolnjujejo zahteve za izvajanje potrebnih preskusov, — evidenc kakovosti, kakor so poročila o inšpekciji in podatki o preskusih, podatki o umerjanju, poročila o kvalifikacijah zadevnega osebja itd. , — sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti razvoja in kakovosti izdelkov ter učinkovitega delo- vanja sistema kakovosti. 3. 3 Priglašeni organ mora sistem kakovosti oceniti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3. 2. Za sisteme kako- vosti, ki vključujejo ustrezne usklajene standarde, mora domnevati, da so skladni s temi zahtevami. 270 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 Priglašeni organ mora oceniti zlasti, ali sistem obvladovanja kakovosti zagotavlja skladnost izdelkov z zahte- vami te direktive v luči ustrezne dokumentacije, predložene v zvezi s točkama 3. 1 in 3. 2 vključno z, če to ustreza, rezultati preskusov, ki jih proizvajalec predloži. V revizijski ekipi mora biti najmanj en član, ki ima izkušnje kot ocenjevalec na področju zadevne tehnologije izdelkov. Postopek vrednotenja mora vključevati ocenjevalni obisk proizvajalčevih zmogljivosti. O odločitvi je treba uradno obvestiti proizvajalca. Obvestilo mora vsebovati ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni. 3. 4 Proizvajalec se mora zavezati, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti in da ga bo vzdrževal, tako da bo še naprej ostal ustrezen in učinkovit. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik mora priglašeni organ, ki je sistem kakovosti odobril, tekoče obveščati o vsaki posodobitvi sistema kakovosti. Priglašeni organ mora predlagane spremembe oceniti in odločiti, ali bo spremenjeni sistem kakovosti izpolnje- val zahteve iz točke 3. 2 ali pa je potrebno ponovno ocenjevanje. O svoji odločitvi mora uradno obvestiti proizvajalca. Obvestilo mora vsebovati ugotovitve pregleda in uteme- ljeno odločitev o oceni. 4. Nadzorovanje ES pod odgovornostjo priglašenega organa 4. 1 Namen nadzorovanja je zagotoviti, da proizvajalec na ustrezen način izpolnjuje obveznosti iz odobrenega sistema kakovosti. 4. 2 Proizvajalec mora priglašenemu organu za inšpekcijske namene dovoliti dostop do svojih prostorov za načrtovanje/razvoj, proizvodnjo, pregledovanje in preskušanje ter skladiščenje in mu predložiti vse potrebne informacije, zlasti: — dokumentacijo sistema kakovosti, — evidence o kakovosti, kot jih predvideva razvojni del sistema kakovosti, kakor na primer rezultate analiz, izračunov, preskusov itd. , — evidence o kakovosti, kot jih predvideva proizvodni del sistema kakovosti, kakor na primer poročila o pre- gledih in podatke o preskusih, podatke o umerjanju, poročila o kvalifikacijah zadevnega osebja itd. 4. 3 Priglašeni organ mora v razumnih časovnih presledkih izvajati revizije, da se zagotovi, da proizvajalec sistem kakovosti vzdržuje in uporablja, in mora proizvajalcu predati poročilo o revizijah. 4. 4 Poleg tega sme priglašeni organ pri proizvajalcu opraviti nepričakovane obiske. Med takimi obiski mora priglašeni organ izvesti ali dati izvesti preskuse, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti, če je to potrebno; proizvajalcu mora predati poročilo o obisku in, če je bil izveden preskus, poročilo o preskusu. 5. Proizvajalec mora za čas, ki poteče najmanj 10 let od izdelave zadnjega izdelka, hraniti, tako da bodo držav- nim oblastem na voljo, — dokumentacijo iz druge alinee točke 3. 1, — posodobitve iz drugega odstavka točke 3. 4, — odločitve in poročila priglašenega organa iz zadnjega odstavka točke 3. 4 in točk 4. 3 in 4. 4. 6. Vsak priglašeni organ mora drugim priglašenim organom dati na voljo ustrezne podatke o izdanih in prekli- canih odobritvah sistema kakovosti vključno s podatki o zadevnem(-ih) izdelku(-ih). 13/Zv. 23 SL Uradni list Evropske unije 271 PRILOGA VI MINIMALNA MERILA, KI JIH MORAJO DRŽAVE ČLANICE UPOŠTEVATI PRI DOLOČANJU PRIGLAŠENIH ORGANOV PO ČLENU 11(1) 1. 2. Priglašeni organ, njegov predstojnik in osebje, odgovorno za izvajanje nalog, za katere je bil določen priglašeni organ, ne smejo biti niti oblikovalec, proizvajalec, dobavitelj ali monter radijske opreme ali telekomunikacijske terminalske opreme ali obratovalec omrežja ali ponudnik storitev niti pooblaščen zastopnik katere koli od nave- denih strank. Biti morajo neodvisni in ne smejo biti neposredno vključeni v razvoj, izdelavo, trženje ali vzdrže- vanje radijske opreme ali telekomunikacijske terminalske opreme niti ne zastopati strank, ki se ukvarjajo s temi dejavnostmi. To pa ne izključuje možnosti izmenjavanja tehničnih informacij med proizvajalcem in priglaše- nim organom. Priglašeni organ in njegovo osebje morajo naloge, za katere je priglašeni organ določen, izvajati s čim večjo stopnjo profesionalne neoporečnosti in tehnične strokovnosti ter morajo biti prosti vseh pritiskov ali spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivale na njihovo sodbo ali rezultate katerega koli pregleda, zlasti od oseb ali sku- pin oseb, ki so za take rezultate zainteresirane. 3. Priglašeni organ mora imeti na voljo potrebno osebje in prostore, ki mu omogočajo ustrezno opravljanje admi- nistrativnega in tehničnega dela v zvezi z nalogami, za katere je določen. 4. Osebje, ki je odgovorno za preglede, mora imeti — dobro tehnično in poklicno izobrazbo, — zadovoljivo znanje o zahtevah preskusov in pregledov, ki se izvajajo, in zadostne izkušnje s takimi preskusi ali pregledi, — sposobnost sestavljanja certifikatov, evidenc in poročil, ki se zahtevajo za potrditev opravljenih pregledov. 5. Zagotoviti je treba nepristranskost osebja, ki izvaja preglede. Njihovo plačilo ne sme biti odvisno od števila izve- denih preskusov ali pregledov niti od rezultatov takih pregledov. 6. Priglašeni organ mora skleniti zavarovanje za primer odgovornosti, razen če se v državi članici taka odgovor- nost domneva v skladu z nacionalno zakonodajo ali če je država članica sama neposredno odgovorna. 7. Osebje priglašenega organa je dolžno spoštovati poklicno tajnost pri vseh informacijah, pridobljenih pri izva- janju njegovih nalog (razen do pristojnih upravnih organov države članice, v kateri se njegove dejavnosti izva- jajo) po tej direktivi ali po katerikoli določbi nacionalne zakonodaje, ki to direktivo uveljavljajo. 272 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 23 PRILOGA VII OZNAČEVANJE OPREME IZ ČLENA 12(1) 1. Znak skladnosti CE morata sestavljati začetnici „CE“ v naslednji obliki: Če se oznaka CE zmanjša ali poveča, je treba upoštevati razmerja, ki so podana v zgornjem rastru. 2. Oznaka CE mora biti visoka najmanj 5 mm, razen če to zaradi narave aparata ni mogoče. 3. Oznako CE je treba namestiti na izdelek ali na ploščico s podatki. Poleg tega mora biti nameščena tudi na ovojnini (če se ovojnina uporablja) in na priloženih dokumentih. 4. Oznako CE je treba namestiti tako, da je vidna, berljiva in da je ni mogoče izbrisati. 5. Razpoznavni znak razreda opreme mora biti take oblike, kot jo Komisija določi po postopku iz člena 14. Po potrebi mora vsebovati element, ki obvešča uporabnika, da aparat uporablja radiofrekvenčne pasove, katerih uporaba ni usklajena na celotnem območju Skupnosti. Biti mora enako visok kot začetnici „CE“


title: Repertorio della legislazione comunitaria in vigore e di altri atti delle istituzioni comunitarie. Volume II.

eurovoc_concepts:
EU act
directory


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 653/99 dell'on. Mark WATTS Cuccioli di foca nel Mar Bianco, Russia

eurovoc_concepts:
Norway
Russia
export restriction
hides and furskins industry
marine mammal
protection of animals

formats: html pdf print

text: C 341/138 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 29. 11. 1999 L’11 febbraio 1999 il tribunale arbitrale di San Pietroburgo ha tolto alla scuola il diritto di utilizzare i locali. Contro questa decisione è stato però presentato appello. La delegazione della Commissione sta seguendo l’andamento del procedimento giudiziario. (1999/C 341/195) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0653/99 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (9 marzo 1999) Oggetto: Cuccioli di foca nel Mar Bianco, Russia Alla luce delle rivelazioni del Fondo internazionale per il benessere degli animali («The Guardian» del 2. 3. 1999), secondo cui il divieto UE di importazione di pelli di cuccioli di foca non viene applicato, quale misura intende adottare la Commissione per far sì che sia posto termine a questa violazione? Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione (8 aprile 1999) Gli elementi cui l’onorevole parlamentare fa riferimento non hanno alcuna relazione con l’applicazione del divieto comunitario di importazione di pelli bianche di foca della Groenlandia, poiché, a quanto risulta, queste vengono esportate in Norvegia, dove naturalmente non vige la normativa in oggetto. (1999/C 341/196) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0656/99 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (26 marzo 1999) Oggetto: Chiusura del Parlamento europeo in occasione della manifestazione europea degli allevatori In occasione della manifestazione annunciata per lunedì 22 febbraio a Bruxelles degli allevatori di tutta Europa decisi a scendere in piazza per protestare sulle quote latte, il Segretario generale Julian Gordon Priestley ha redatto un ordine di servizio con il quale rendeva nota la chiusura degli uffici del Parlamento Europeo e la sospensione delle attività istituzionali, nonché uno stato di «assedio» dell’intera città di Bruxelles con blocco dei servizi di trasporto pubblico. Tenuto conto che le proteste degli allevatori sono una legittima espressione democratica di cittadini dell’Unione Europea, oltretutto rappresentanti di una importante categoria economica, e che in data 10 febbraio una manifestazione similare si è svolta senza incidenti a Strasburgo, può la Commissione far sapere: 1. 2. se considera tali misure eccessive e lesive del diritto di parola e di manifestazione dei cittadini dell’UE; se ritiene che i provvedimenti accennati rappresentino un atteggiamento di preclusione al dibattito ed alla comune riflessione sui problemi degli allevatori; 3. se ritiene opportuno censurare tale decisione? Risposta data dal sig. Santer in nome della Commissione (25 marzo 1999) La Commissione si pregia di rinviare l’Onorevole Parlamentare alla risposta da essa data alla Sua interrogazione scritta E-605/99 (1) (1) GU C 325 del 12. 11. 1999, pag. 124


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 516/1999 tad-9 ta' Marzu 1999 li jirrigwarda l-klassifika ta' ċerti oġġetti fin-Nomenklatura Magħquda

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
clothing
sports equipment

text: 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 153 31999R0516 L 61/16 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 10. 3. 1999 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 516/1999 tad-9 ta’ Marzu 1999 li jirrigwarda l-klassifika ta’ ċerti oġġetti fin-Nomenklatura Magħquda Il-KUMMISSJONI TAL- KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 tat-23 ta’ Lulju 1987 (1) dwar it-tariffi u n-nomenklatura statistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni, kif l-aħħar emendat bir- Regolament (KE) Nru 2261/98 (2), u b’mod partikolari Artikolu 9 tiegħu, Billi, sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni uniformi tn-Nomenklatura Magħquda annessa mar-Regolament imsemmi, huwa meħtieġ li jiġu adottati miżuri li jirrigwardaw il-klassifika ta’ l-oġġetti riferiti fl-Anness ma’ dan ir-Regolament; Billi r-Regolament (KEE) Nru 2658/87 stabbilixxa r-regoli ġene- rali sabiex tiġi nterpretata n-Nomenklatura Magħquda u dawn japplikaw ukoll għal kull nomenklatura oħra li hija ir-regoli msejsa fuqha fl-intier tagħha jew f’parti minnha jew li żżid kull sudiviżjoni addizzjonali u li hija stabblita b’disposizzonijiet spe- ċifiċi Komunitarji, bil-ħsieb li jiġu applikati t-tariffi u miżuri oħra li għandhom x’jaqsmu mal-kummerċ fl-oġġetti; Billi, skond ir-regoli ġenerali msemmija, l-oġġetti deskritti fil- kolonna 1 tat-tabella annessa ma’ dan ir-Regolament trid tiġi kklassifikata taħt il-kodiċijiet approprjati tan-NM indikati fil- kolonna 2, bis-saħħa tar-raġunijiet iddikjarati fil-kolonna 3. tessili ma’ Billi huwa approprjat illi, bla ħsara għall-miżuri fis-seħħ fil- Komunità li għandhom x’jaqsmu mas-sistemi tal-kontrolli doppji u għas-sorveljanza Komunitarja minn qabel u retrospettiva tal- tagħhom fil-Komunità, prodotti it-tagħrif li jorbot tat-tariffa fil-materja tal-klassifika ta’ l-oġġetti fin-Nomenklatura Magħquda maħruġ mill-awtoritajiet tad-dwana ta’ l-Istati Membri li ma jikkonformawx ma’ dan ir-Regolament jista’ invokat skond id-dispożizzjonijiet ta’ Arti- kolu 12(6) tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 tat-12 l-importazzjoni jissokta jiġi ta’ Ottubru 1992 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarja (3), kif l-aħħar emendat bir-Regolament tal-Parlament Ewropew u tal- Kunsill (KE) Nru 82/97 (4), għal perjodu taż-żmien ta’ 60 jum mill-pussessur; l-miżuri pprovvduti Billi f’dan ir-Regolament huma skond l-opinjoni tat-Taqsima tat-Tariffi u n-Nomenklatura Statistika tal- Kumitat tal-Kodiċi Doganali, ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 L-oġġetti deskritti fil-kolonna 1 tat-tabella annessa huma issa kklasifikati ġewwa n-Nomenklatura Magħquda taħt il-kodiċijiet approprjati tan-NM indikati fil-kolonna 2 tat-tabella msemmija. Artikolu 2 fis-seħħ fil-Komunità li għandhom Bla ħsara għall-miżuri x’jaqsmu mas-sistemi tal-kontrolli doppji u tas-sorveljanza Komunitarja minn qabel u retrospettivament tal-prodotti tessili ma’ l-importazzjoni tagħhom fil-Komunità, it-tagħrif li jorbot tat-tariffa fil-materja tal-klassifika ta’ l-oġġetti fin-Nomenklatura Magħquda maħruġa mill-awtoritajet tad-dwana ta’ l-Istati Membri li ma jikkonformawx iktar ma’ dan ir-Regolament jista’ jissokta jiġi invokat 12(6) tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92 għal perjodu taż-żmien ta’ 60 jum. id-dispożizzjonijiet ta’ Artikolu skond Artikolu 3 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-21 jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fid-9 ta’ Marzu 1999. Għall-Kummissjoni Mario MONTI Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 256, tas-7. 9. 1987, p. 1. (2) ĠU L 292, tat-30. 10. 1998, p. 1. (3) ĠU L 302, tad-19. 10. 1992, p. 1. (4) ĠU L 17, tal-21. 1. 1997, p. 1. 154 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 9 Id-Deskrizzjoni (1) 1. Ingwanta ta’ l-ice hockey li Il-Klassifika hija stabbilita bid- l-parti tagħha ta’ fuq (id-dahar) hija kkuttunata għall- protezzjoni u mgħottija b’materjal mhux minsuġ u għal kollox fuq iż-żewġ naħat bil-plastik. Il-keffa ta’ l-id hija komposta minn bl-eċċezzjoni tas-saba’ l-kbir huma mikro-fibra tal-polijamid mhux minsuġ. Is-sezzjoniet bejn is-swaba’ magħmula minn drapp maħdum bil-labar ta’ kulur wieħed. (Ara r-ritratt Nru 573) (*) 2. Biċċa ħwejjeġ ħafifa tintlibes miftuħa maħduma bil-labra (100 % tal-qoton), ta’ kulur wieħed li tgħatti l-ġisem sa nofs il-koxxa (tul totali: 96 ċm), maqtugħa għad-dritt, li jwassal sa nofs il-koxxa. Għandha għonq miftuħ ġej għat-tond u kmiem qosra. Hija wkoll imkeffa fil-kmiem u fit-tarf tal- lbies u għandha fetħiet mal-ġnub ta’ madwar 8 ċm tul fil- qiegħ tal-lbies. Għandha wkoll ir-rakkmu fuq quddiem. (Libsa) (Ara r-ritratt Nru 578) (*) ANNESS Il-Klassifika tal-Kodiċi tan-NM (2) 3925 20 00 Ir-Raġunijiet (3) Il-Klassifika hija stabbilita bid- dispo\izzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali 1, 3b u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħ- quda, Nota 3b tal- Kapitolu 36 u l-għoti tal-kliem tal- Kodiċijiet tan-NM 3926 u 3916 20 00. Ara wkoll in-Noti ta’ Spjega tal-HS għall-intestatura 9506. Id-dahar ta’ l-karattru essenzjali lill-prodott. l-ingwanta għandu funzjoni protettiva li tagħti 6104 42 00 Il-Klassifika hija stabbilita bid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali 1 u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħquda kif tan-NM 6104 u tal-kliem tal-kodiċijiet ukoll bil- għoti 6104 42 00. Ara wkoll in-Noti ta’ Spjega man- Nomenklatura Magħquda li għandhom x’jaqsmu mal- kodiċijiet 6104 41 00 u 6104 49 00. Il-klassifika bħala libsa ta’ bil-lejl hija eskluża, billi li l-ilbies fil- kwistjoni, minħabba l-karatteristiċi oġġettivi tiegħu, jista’ jintlibes indaqs fis-sodda u f’postijiet oħra, u mhux maħsub għalbiex jint- libes b’mod esklussiv jew essenzali bħala lbies ta’ bil-lejl. Sforz it-tul ta’ dan l-ilbies, ma jistax jiġi klassifikat taħt il-kodiċi CN 6109 3. Biċċa ħwejjeġ ta’ kulur wieħed magħmula minn drapp maħdum bil- li għandha medja ta’ 10 ponti kull ċentimetru lineari ddisinjata biex tgħatti l-parti ta’ fuq tal-ġisem u twas- sal sal-koxxa. Il-lbies maqtugħ fid-dritt għandu kmiem qosra u t-tarf ta’ isfel għandu l-keffa. Għandu għonq mal-għonq u fetħa parzjali fuq wara li tin- qafel b’buttuna. 6106 20 00 Il-Klassifika hija stabbilita bid- diposizzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali 1 u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħquda Nota 4 tal- Kapitolu 51 u l-għoti tal-kliem tan-NM 6106 u 6106 20 00 Ara wkoll il-Noti ta’ Spjega tan- Nomenklatura Magħquda (Intes- tatura 6106) (Blaws) (Ara r-ritratt Nru 575) (*) 4. Biċċa ħwejjeġ bil-kmiem qosra maħduma bil-labra magħ- mula minn drapp bi pjiegi ħfief tal-fibri tessili sinetiċi (100 % polijester), miftuħa, mingħajr għonq. Iddisinjata għalbiex tgħatti l-parti ta’ fuq tal-ġisem sal- koxxa. 6106 20 00 Il-Klassifika hija stabbilita bid- dispo\izzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali 1 u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħquda, Nota 9 tal- Kapitolu 61, kif ukoll il-għoti tal-kliem tal-kodiċijiet tan-NM 6106 u 6106 20 00. Ara wkoll in-Noti ta’ Spjega għan- Nomenklatura Magħquda li għandhom jaqsmu mal-kodiċi tan-Nm 6106. Għandha żewġ panewwijiet fuq quddiem imqabbda ma’ xulxin b’katina indurata tal-metall miżmuma b’żewġ buttuni dekorattivi. Il-lbies għandu fetħa parzjali fuq in- naħa ta’ wara mill- għonq ‘l isfel u jitwaħħal b’buttuna. Għandu rinforzi (pads) fuq l- ispallejn u t-truf ta’ isfel u tal- kmiem għandhom il-keffa. Fuq il-quddiem kollu tal-lbies hemm parament meħjut fuq in-naħ ta’ ġewwa meħjut mal-blaws. Il-parament huwa ta’ kulur differenti mill-bqija tal-lbies u għandu għonq fit-tond. (Blaws) (Ara r-ritratt Nru 577) (*) (*) Ir-ritratti huma purament għall-fini ta’ informazzjoni. 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 155 Il-Klassifika tal-Kodiċi tan-NM (2) 6109 90 30 Ir-Raġunijiet (3) Il-Klassifika hija stabbilita bid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali 1 u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħquda, Nota 2 addizzjonali mal-Kapitolu 61, u l-għoti tal-kliem tal- kodiċijiet tan-NM 6109, 6109 90 u 6109 90 30. Id-Deskrizzjoni (1) 5. Biċċa ħwejjeġ ta’ kulur wieħed magħmula minn drapp magħmul bil-labra bil-pjiegi ħfief (100 % polijester), maqtugħ għad-dritt u ddisinjat biex jgħatti l-parti ta’ fuq tal- ġisem sal-koxxa; hija mingħajr kmiem u t-toqob tal-kmiem fit-tond. Il-lbies għandu għonq ittundjat mingħajr ftuħ. Marbut madwar il- għonq u l-kmiem. (Kamiżetta) (Ara r-ritratt Nru 576) (*) 6. Ingwanta wżata għall-ice hockey. 6116 93 00 Id-dahar ta’ l-ingwanta huwa rrinfurzat (padded) għall- protezzjoni. Id-drapp fuq barra maħdum bil-labra huwa magħmul mill-fibri sintetiċi (polijester). Il-keffa ta’ l-id hija magħmula minn mikro-fibri mhux minsuġa tal-polijamid. (Ara r-ritratt Nru 574) (*) Il-Klassifika hija stabbilita bid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali1, 3(b) u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħ- quda u l-għoti tan-NM 6116 u tal- kliem tal-kodiċijiet 6116 93 00. Ara wkoll in-Nota ta’ Spjega tal-HS Intestatura 9506. Id-dahar ta’ l-karattru essenzjali ta’ l-ingwanta. l-ingwanta għandha funzjoni protettiva li tagħti 7. Biċċa ħwejjeġ minsuġa iddisinjata ċangaturi li toqgħod mif- tuħa (100 % qoton) maħsuba biex tgħatti l-parti ta’ fuq tal- ġisem u tilħaq sal-koxxa, b’għonq bil-pavri f’materjal diffe- renti. Imkeffa fit-truf tal-kmiem u fit-tarf tal-lbies. Jgħaddi kurdun irqiq fil-keffa. Din il- biċċa ħwejjeġ għandha żewġ fetħiet ta’ madwar 7 ċm. Hija miftuħa għal kollox fejn jitqiegħdu l-buttuni fuq qud- diem u għandha żewġt ibwiet minn ġewwa fuq is-sider li jistgħu jingħalqu b’għeluq li jimxi. (Qmis) (Ara r-ritratt Nru 579) (*) 6205 20 00 Il-Klassifika hija stabbilita bid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali 1 u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħquda, Nota 8 mal- Kapitolu 62, kif ukoll il-għoti tal-kliem tal-kodiċijiet tan-NM 6205 u 6205 20 00. Il-preżenza tal-kurdun irqiq ma sservi għall-ebda għan prattiku u bl-ebda mod ma taffettwa l-klassifika tal-lbies bħala qmis ta’ l-irġiel. 8. Biċċa ħwejjeġ ħafifa u toqgħod miftuħa ħafna, ta’ drapp ta’ ħxuna ta’ 2 mm stampat bħas-satin minsuġ u jleqq (87 % polijester, 13 % qoton), b’għonq bil-pavri, maqtugħa għad- dritt u bil-keffa ġejja għall-kurva, maħsuba biex tgħatti l-partijiet ta’ fuq u ta’ isfel sa l-irkobba (tul totali = 95 ċm). 6208 22 00 Il-Klassifika hija stabbilita bid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali 1 u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħquda, in- Nota sub-intestatura 2(A) tat-Taqsima XI, Noti 1 u 8 tal-Kapi- tan-NM 6208 u tal-kliem tal-kodiċijiet tolu 62, u l-għoti 6208 22 00 Għandha kmiem twal u wesgħin, skollatura fil-għamla ta’ V, tinfetaħ għat-tul kollu fuq quddiem u tista’ tingħalaq bil- buttuni mil-lemin għal fuq ix-xellug. L-lbies għandu wkoll but fuq is-sider meħjut bi drapp ileqq bħas-satin li jieħu l-kulur minnu nnifsu u minsuġ fuq l-għonq, fit-truf tal-kmiem u fuq mill-but. Jitqiesu: — fid-dehra ġenerali, — qatgħa mlaħalħa ħafna, — il-kmiem twal li għandha, Ilbies ta’ bil-lejl (Ara r-ritratt Nru 569) (*) (*) Ir-ritratti huma purament għall-fini ta’ informazzjoni. — il-keffa tagħha fil-għamla ta’ kurva — id-drapp minsuġ ileqq bħas- satin li hija ffabbrikata, — il-fatt li tagħti ċertu konfort, din il- ‘l biċċa ħwejjeġ trid tiġi kklassifikata bħala libsa ta’ bil-lejl. 156 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 9 Id-Deskrizzjoni Il-Klassifika tal-Kodiċi tan-NM (1) (2) Ir-Raġunijiet (3) 9. Set ta’ żewġ tibdiliet għall-bejgħ li jikonsistu f’: 6208 22 00 (a) Biċċa ħwejjeġ ħafifa u toqgħod miftuħa ħafna, ta’ drapp ta’ ħxuna ta’ 5 mm tas-satin minsuġ u jleqq b’diżinn ipprintjat, b’għonq bil-pavri, maqtugħa għad-dritt u bil- keffa ġejja għall-kurva, maħsuba biex tgħatti l-partijiet ta’ fuq u ta’ isfel sa l-qagħdt (tul totali = 95 ċm). Għandha kmiem twal u wesgħin, skollatura fil-għamla ta’ V, tinfetaħ għat-tul kollu fuq quddiem u tista’ tingħalaq bil-buttuni mil-lemin għal fuq ix-xellug. L-lbies għandu wkoll but fuq is-sider meħjut bi drapp ileqq bħas-satin li jieħu l-kulur minnu nnifsu u minsuġ fuq l-għonq, fit-truf tal-kmiem u fuq mill-but (b) qalziet ħafif magħmul minn 0,5 mm ta’ ħxuna ta’ satin (83 % poliester, 17 % suf) maqtugħ dritt mill-qadd sa l-għaksa, u jkollu l-lokstu mal-qadd, kif ukoll maż- żewġt iqliezi (Piġama) (Ara r-ritratti Nru 570 A u 570 B) (*) Il-Klassifika hija stabbilita bid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali 1 u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħquda, Nota 2 (A) tat-Taqsima XI, noti 1 u 8, Kapitli sa 62 u l-kliem tal kodiċi CN 6208 u 6208 22 00 Ara wkoll in-noti tan-nomenklatura bil-kodiċi CN 6208 21 00 sa 6208 29 00 U kkosidra l-: — Apparenza tagħhom — Il-qatgħa ħafifa li għandhom — Il-kmiem wesgħin — Il-materjal tas-satin li jleqq — Il-fatt li l-kumdità li jagħtu dawn il-ħwejjeġ jiġu klassifkati bħala piġami 10. L-inkwanti tal-gowler li jintużaw għall-ħoki normalment milbusa fl-id ix-xellugija 6216 00 00 Din hija ingwanta użata mill-gowler biex jilqa’ l-ballun. Għandha taqsima separta apposta ghas-swaba’. Is-suba’ l-kbir u ta’ maġendu huwa separati bi jata apposta. Il-palma hija magħmula minn mikrofibidi u l-qoxra tacha hija ta’ materjal li jixbaħ lill-plastik. Ara r-ritratt Nru 572 (*) (*) Ir-ritratti huma purament għall-fini ta’ informazzjoni. Il-Klassifika hija stabbilita bid- dispożizzjonijiet tar-Regoli Ġene- rali1, 3(b) u 6 għall-interpretazzjoni tan- Nomenklatura Magħ- quda u l-għoti tal- kliem tal-kodiċijiet tan-NM 6116 u 6116 93 00 Ara wkoll in-Nota ta’ Spjega tal-HS Intestatura 9506. Id-dahar ta’ l-karattru essenzjali ta’ l-ingwanta. l-ingwanta għandha funzjoni protettiva li tagħti 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 157 (1)(2)(3) 158 (1)(2)(3) MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 9 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 159 (1)(2)(3)


title: Commission Regulation (EC) No 520/1999 of 9 March 1999 amending Regulation (EC) No 2486/98 introducing preventive distillation as provided for in Article 38 of Council Regulation (EEC) No 822/87 for the 1998/1999 wine year

eurovoc_concepts:
EU production
distillation
harvest
marketing year
storage
table wine

text: 10. 3. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 61/29 COMMISSION REGULATION (EC) No 520/1999 of 9 March 1999 amending Regulation (EC) No 2486/98 introducing preventive distillation as provided for in Article 38 of Council Regulation (EEC) No 822/87 for the 1998/ 1999 wine year THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 822/87 of 16 March 1987 on the common organisation of the market in wine (1), as last amended by Regulation (EC) No 1627/98 (2), and in particular Article 38(5) thereof, Whereas Commission Regulation (EC) No 2486/98 (3), as amended by Regulation (EC) No 69/1999 (4), has opened the preventive distillation provided for in Article 38 of Regulation (EEC) No 822/87; Whereas the final data on supplies for the current wine year are now known; whereas based on these data the provisional total volume of Community table wine should be increased from 8 million hl to 8,9 million hl; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Wine, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 In the first subparagraph of Article 1(1) and the first and second sentences of the second subparagraph of Article 1(5) of Regulation (EC) No 2486/98, is replaced by ‘8 900 000 hl'. ‘8 000 000 hl' Article 2 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 9 March 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 84, 27. 3. 1987, p. 1. (2) OJ L 210, 28. 7. 1998, p. 8. (3) OJ L 309, 19. 11. 1998, p. 18. (4) OJ L 7, 13. 1. 1999, p. 3


title: Risoluzione sulla relazione della Commissione al Consiglio, al Parlamento europeo, al Comitato economico e sociale e al Comitato delle regioni sulla situazione della salute delle donne nella Comunità europea (COM(97)0224- C4-0333/97)

eurovoc_concepts:
EU situation
health policy
public health
report
statistics
woman

formats: html print


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a European Parliament and Council Regulation on orphan medicinal products (COM(98)0450 C4- 0470/98 98/0240(COD))(Codecision procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
medicinal product
orphan


title: Reglamento (CE) n° 513/1999 de la Comisión de 9 de marzo de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 10. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 61/1 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 513/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 9 de marzo de 1999 por el que se establecen valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisi(cid:155)n, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de importaci(cid:155)n de frutas y hortalizas (1), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apar- tado 1 de su art(cid:146)culo 4, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicaci(cid:155)n de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisi(cid:155)n fije los valores a tanto alzado de importaci(cid:155)n de terceros pa(cid:146)ses correspondientes a los productos y per(cid:146)odos que se precisan en su Anexo; Considerando que, en aplicaci(cid:155)n de los criterios antes los valores globales de importaci(cid:155)n deben indicados, fijarse en los niveles que figuran en el Anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los valores globales de importaci(cid:155)n a que se refiere el art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados seg(cid:156)n se indica en el cuadro del Anexo. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 10 de marzo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 9 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 61/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 3. 1999 del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 9 de marzo de 1999, por el que se establecen los valores globales de importaci(cid:155)n para la determinaci(cid:155)n del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 C(cid:155)digo pa(cid:146)s tercero (1) Valor global de importaci(cid:155)n (EUR/100 kg) 052 204 212 624 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 052 600 999 388 400 404 508 512 528 720 728 999 052 388 400 512 528 624 999 54,4 42,4 96,1 174,5 91,9 118,3 160,7 139,5 194,7 194,7 119,4 122,8 121,1 40,8 49,8 48,2 50,0 48,9 47,5 54,7 41,5 48,1 135,7 78,9 89,6 77,0 88,9 93,8 97,6 95,7 94,6 122,9 72,7 79,8 65,7 70,6 71,0 80,4 (1) Nomenclatura de pa(cid:146)ses fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisi(cid:155)n (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El c(cid:155)digo «999» significa «otros or(cid:146)genes»


title: Uredba Komisije (ES) št. 516/1999 z dne 9. marca 1999 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

text: 02/Zv. 9 SL Uradni list Evropske unije 153 31999R0516 L 61/16 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 10. 3. 1999 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 516/1999 z dne 9. marca 1999 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 (1) o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski (ES) št. 2261/98 (2), in zlasti člena 9 Uredbe, spremenjene z Uredbo nazadnje tarifi, Skupnosti (3), nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 82/97 (4) Evropskega parlamenta in Sveta, lahko še naprej, in sicer za obdobje 60 dni, sklicuje na zavezujoče tarifne informacije o uvr- stitvi blaga v kombinirano nomenklaturo, ki jih izdajo carinski organi in ki niso več v skladu s to uredbo; ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, skladni z mnenjem Oddelka za tarifno in statistično nomenklaturo Odbora za carinski zako- nik, ker je zaradi zagotavljanja enotne uporabe kombinirane nomen- klature, ki je priloga navedene uredbe, treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi; SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 ker Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlaga- nje kombinirane nomenklature in se ta pravila uporabljajo tudi za vse druge nomenklature, ki delno ali v celoti temeljijo na njej ali ji dodajajo dodatne pododdelke, in ki jih določajo posebne določbe Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih ali drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo; ker se mora blago, poimenovano v stolpcu 1 v preglednici, prilo- ženi k tej uredbi, v skladu z navedenimi splošnimi pravili uvrstiti v ustrezne oznake KN, navedene v stolpcu 2, in sicer iz razlogov, navedenih v stolpcu 3; Blago, poimenovano v stolpcu 1 priložene preglednice, je zdaj uvrščeno v kombinirano nomenklaturo v ustrezne oznake KN iz stolpca 2 navedene preglednice. Člen 2 Ob upoštevanju veljavnih ukrepov Skupnosti v zvezi s sistemi dvojne kontrole in predhodnim in naknadnim nadzorom Skupnosti nad tekstilnimi izdelki ob uvozu v Skupnost se je v skladu z določbami člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 za obdobje 60 dni mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije o uvrstitvi blaga v kombinirano nomenklaturo, ki jih izdajo carinski organi in ki niso več v skladu s to uredbo. ker je primerno, da se imetnik, ob upoštevanju veljavnih ukrepov Skupnosti v zvezi s sistemi dvojne kontrole in predhodnim in naknadnim nadzorom Skupnosti nad tekstilnimi izdelki ob uvozu v Skupnost, v skladu z določbami člena 12 (6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Člen 3 Ta uredba začne veljati 21. dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 9. marca 1999 Za Komisijo Mario MONTI Član Komisije (1) UL L 256, 7. 9. 1987, str. 1. (2) UL L 292, 30. 10. 1998, str. 1. (3) UL L 302, 19. 10. 1992, str. 1. (4) UL L 17, 21. 1. 1997, str. 1. 154 SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 9 PRILOGA Uvrstitev (oznaka KN) (2) 3926 20 00 Utemeljitev (3) Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1, 3(b) in 6 za raz- laganje kombinirane nomenklature, opomba 3(b) k Poglavju 56 in besedilo oznak KN 3926 in 3926 20 00. Glej tudi Pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9506. Hrbtni del rokavice ima zaščitno funkcijo, ki daje izdelku bistveni značaj 6104 42 00 Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlaga- nje kombinirane nomenklature in besedilo oznak KN 6104 in 6104 42 00. Glej tudi Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature v zvezi z oznakami KN 6104 41 00 do 6104 49 00. Zadevno oblačilo ne more biti uvrščeno kot spalna srajca, ker se lahko zaradi svojih objektivnih značilnosti nosi tako v postelji kot drugje in zato ni namenjeno izključno ali predvsem kot oblačilo za spanje. Oblačilo zaradi svoje dolžine ne more biti uvrščeno v oznako KN 6109 6106 20 00 Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlaga- nje kombinirane nomenklature, opomba 4 k Poglavju 61 in bese- dilo oznak KN 6106 in 6106 20 00. tudi Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Glej (tarifna številka 6106) 6106 20 00 Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlaga- nje kombinirane nomenklature, opomba 9 k Poglavju 61 ter bese- dilo oznak KN 6106 in 6106 20 00. Glej tudi Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature v zvezi z oznako KN 6106 Poimenovanje (1) 1. Hokejska rokavica; na hrbtni strani ima zaščitno podlogo in je prekrita z netkanim materialom, na obeh straneh pa je v celoti prekrita s plastiko. (dlan) Notranji del je narejen iz netkanih poliamidnih mikrovlaken. Razdelki med prsti, razen palca, so narejeni iz enobarvnega pletenega blaga. (Glej fotografijo št. 573) (*) 2. Lahko, ohlapno pleteno oblačilo (100 % bombaž), enobarvno, ki pokriva telo do sredine stegen (skupna dol- žina: 96 cm), ravnega kroja, ki sega do sredine stegen. Ima ohlapen okrogel vratni izrez in kratke rokave. Na koncu rokavov in na spodnjem delu je zarobljeno, ima pa tudi pri- bližno 8 cm dolge stranske razporke na spodnjem delu obla- čila. Na sprednjem delu je tudi izvezeno. (obleka) (Glej fotografijo št. 578) (*) 3. Enobarvno oblačilo iz rahlo nagubane pletenine (100 % poliester), ki ima povprečno več kot 10 zank na dolžinski centimeter, za pokrivanje zgornjega dela telesa, ki sega do bokov. To oblačilo ravnega kroja ima kratke rokave, spodnji rob oblačila pa je zarobljen. Oblačilo ima okrogel izrez, zadaj pa je delno odprto in se zapira z gumbom. (bluza) (Glej fotografijo št. 575) (*) 4. Dvobarvno pleteno oblačilo s kratkimi rokavi iz nagubanega lahkega blaga iz sintetičnih tekstilnih vlaken (100 % polie- ster), ohlapno, brez ovratnika, za pokrivanje zgornjega dela telesa do bokov. Spredaj ima desni in levi del, ki sta povezana s pozlačeno kovinsko verižico, pritrjeno z dvema okrasnima gumboma. Oblačilo je zadaj delno odprto od vratnega izreza navzdol in se zapenja z gumbom. Na ramenih je podloženo, spodnji del in konci rokavov pa so zarobljeni. Čez ves sprednji del oblačila je na notranji strani bluze všit vstavek. Vstavek je drugačne barve kot ostali del oblačila in ima okrogel vratni izrez. (bluza) (Glej fotografijo št. 577) (*) (*) Fotografije so zgolj informativne. 02/Zv. 9 SL Uradni list Evropske unije 155 Uvrstitev (oznaka KN) (2) 6109 90 30 Poimenovanje (1) 5. Enobarvno oblačilo iz rahlo nagubane pletenine (100 % poliester), ravnega kroja, za pokrivanje zgornjega dela telesa, ki sega do bokov; je brez rokavov in ima okrogla rokavna izreza. Oblačilo ima okrogel vratni izrez brez odprtine. Vratni izrez in rokavna izreza so obrobljeni s trakom. Spodnji rob obla- čila je zarobljen. (majica) (Glej fotografijo št. 576) (*) Utemeljitev (3) Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlaga- nje kombinirane nomenklature, dodatna opomba 2 k Poglavju 61 in besedilo oznak KN 6109, 6109 90 in 6109 90 30 6. Rokavica, ki se uporablja za hokej na ledu. 6116 93 00 Hrbtna stran rokavice ima zaščitno podlogo. Pleteno blago na zunanji strani je izdelano iz sintetičnih vlaken (poliester). Notranji del je narejen iz netkanih poliamidnih mikrovlaken. (dlan) (Glej fotografijo št. 574) (*) Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1, 3(b) in 6 za raz- laganje kombinirane nomenklature in besedilo oznak KN 6116 in 6116 93 00. Glej tudi Pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9506. Hrbtni del rokavice ima zaščitno funkcijo, ki daje rokavici bistveni značaj 7. Karirasto, ohlapno, tkano oblačilo (100 % bombaž) za pokri- vanje zgornjega dela telesa, ravnega kroja, s kratkimi rokavi, ki sega do bokov, z ovratnikom z reverji iz drugačnega mate- riala. Konci rokavov in spodnji del oblačila so zarobljeni. Skozi rob je napeljana tanka vrvica. Oblačilo ima dva, pri- bližno 7 cm dolga stranska razporka. Spredaj je odprto po vsej dolžini, zapira se z gumbi z leve na desno, na prsih pa ima dva všita žepa, ki se zapirata z zadrgo. (srajca) (Glej fotografijo št. 579) (*) 6205 20 00 Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlaga- nje kombinirane nomenklature, opomba 8 k Poglavju 62 ter bese- dilo oznak KN 6205 in 6205 20 00. Tanka vrvica nima nobenega praktičnega namena in nikakor ne vpliva na uvrstitev oblačila kot moške srajce 8. Lahko in zelo ohlapno oblačilo iz 0,2 mm debelega potiskanega „satenastega“ tkanega svetlečega blaga (87 % poliester, 13 % bombaž), z ovratnikom z reverji, ravnega kroja in z zaobljenim spodnjim robom, za pokrivanje zgor- njega in spodnjega dela telesa do višine nad koleni (skupna dolžina = 95 cm). Ima dolge, široke rokave, vratni izrez v obliki črke V, spredaj je odprto po vsej dolžini in se zapira z gumbi z desne na levo. Oblačilo ima tudi našit prsni žep in kose „satenastega“ tka- nega svetlečega enobarvnega blaga na ovratniku, na koncu rokavov in nad žepom. (spalna srajca) (Glej fotografijo št. 569) (*) (*) Fotografije so zgolj informativne. 6208 22 00 Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlaga- nje kombinirane nomenklature, opomba 2(A) k tarifni podštevilki k Oddelku XI, opombi 1 in 8 k Poglavju 62 in besedilo oznak KN 6208 in 6208 22 00. Ob upoštevanju: — njegovega videza, — njegovega zelo ohlapnega kroja, — njegovih zelo širokih rokavov, — njegovega zaobljenega spodnjega roba, — njegovega „satenastega“ tkanega svetlečega blaga, iz katerega je izdelano, — dejstva, da nudi določeno udobje, se to oblačilo uvrsti kot spalna srajca 156 SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 9 Poimenovanje (1) Uvrstitev (oznaka KN) (2) Utemeljitev (3) 9. Komplet iz dveh oblačilnih predmetov, pripravljen za pro- 6208 22 00 dajo na drobno, ki ga sestavljata: (a) Lahko in zelo ohlapno oblačilo iz 0,5 mm debelega potiskanega „satenastega“ tkanega svetlečega blaga (83 % poliester, 17 % bombaž), z ovratnikom z reverji, ravnega kroja, za pokrivanje zgornjega dela telesa do bokov (skupna dolžina = 76 cm). Ima dolge, široke rokave, vratni izrez v obliki črke V, spredaj je odprto po vsej dolžini in se zapira z gumbi z desne na levo. Oblačilo ima tudi našit prsni žep, dva stranska razporka in kose „satenastega“ tkanega svetlečega enobarvnega blaga na ovratniku, na koncu rokavov in nad žepom. (b) lahke ohlapne hlače, izdelane iz 0,5 mm debelega eno- barvnega „satenastega“ svetlečega tkanega blaga (83 % poliester, 17 % bombaž), ravnega kroja, ki segajo od pasu do gležnjev, brez razporka v pasu. Oblačilo je v pasu stis- njeno z elastiko, na spodnjem delu hlačnic pa je zarob- ljeno. (pižama) (Glej fotografiji št. 570A in 570B) (*) 10. Vratarska rokavica, ki se uporablja za hokej na ledu ali ulici 6216 00 00 in se ponavadi nosi na levici. To je športna rokavica, ki jo vratar uporablja za lovljenje žogice (ali paka). Na obeh straneh je podložena, na notranji strani pa ima ločen del za prste. Palec in kazalec sta ločena z mrežasto tkanino (tarifna številka KN 5607). Hrbtni del rokavice je izdelan iz pletenine iz umetnih ali sintetičnih vla- ken. Notranji del (dlan) je izdelan iz netkanih poliamidnih mikrovlaken, ki so na zunanji površini prevlečena s plastično maso. (Glej fotografijo št. 572) (*) (*) Fotografije so zgolj informativne. Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlaga- nje kombinirane nomenklature, opomba 2(A) k tarifni podštevilki k Oddelku XI, opombi 1 in 8 k Poglavju 62 in besedilo oznak KN 6208 in 6208 22 00. Glej tudi Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature v zvezi z oznakami KN 6208 21 00 do 6208 29 00. Ob upoštevanju: — njegovega videza, — njegovega zelo ohlapnega kroja, — njegovih zelo širokih rokavov, — „satenastega“ tkanega svetlečega blaga, iz katerega je izdelano, — dejstva, da nudi določeno udobje, se to oblačilo uvrsti kot pižama Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 3(b) za raz- laganje kombinirane nomenklature in besedilo oznake KN 6216 00 00. Glej tudi Pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 9506. Uvrstitev opredeljuje tekstilni material, notranji del (dlan) rokavice iz katerega je narejen 02/Zv. 9 SL Uradni list Evropske unije 157 (1)(2)(3) 158 (1)(2)(3) SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 9 02/Zv. 9 SL Uradni list Evropske unije 159 (1)(2)(3)