title: Komission vuosikertomus - Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa vuonna (1998)

eurovoc_concepts:
EU employment policy
equal pay
equal treatment
gender equality
social rights

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Brysselissä, 05. 03. 1999 KOM(1999) 106 lopull. KOMISSION VUOSIKERTOMUS Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa vuonna 1998 TIIVISTELMÄ. 3 OSA 1: YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN VALTAVIRTAISTAMINEN. 5 OSA 2: TYÖLLISYYTTÄ JA TASA-ARVOA KOSKEVAT UUDET STRATEGIAT. 12 OSA 3: SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPAINON EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA. 20 OSA 4: TASA-ARVOLAINSÄÄDÄNTÖ. 24 OSA 5 : TASA-ARVO JA LAAJENTUMINEN. 28 2 TIIVISTELMÄ Naisten ja miesten välinen tasa-arvo vakiinnutti asemansa Euroopan politiikan asialistalla vuonna 1998. Tässä kolmannessa naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia Euroopan unionissa1 koskevassa vuosikertomuksessa esitetään vuonna 1998 tapahtunut kehitys ja saavutettu edistys sekä tuodaan esiin kysymykset, jotka ovat keskeisiä vuonna 1999 ja siirryttäessä uudelle vuosisadalle. Valtavirtaistaminen Amsterdamin sopimuksessa Amsterdamin sopimuksessa naisten ja miesten välisen eriarvoisuuden poistaminen sekä tasa-arvon edistäminen otetaan selkeästi yhdeksi Euroopan unionin toiminnan perustavoitteeksi. Sopimus virallistaa valtavirtaistamisen (mainstreaming) käsitteen, jonka mukaan yhtäläiset mahdollisuudet sisällytetään kaikille politiikan aloille. Yksimielisyys siitä, että yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia strategioita on lujitettava ja valtavirtaistettava Euroopassa, on tuonut vuonna 1998 naisten oikeuden tasa-arvoon entistä selkoa politiikassa. Kertomuksessa valtavirtaistamisen kasvavasta merkityksestä politiikan välineenä. näkyvämmin tehdään esiin Valtavirtaistaminen työllisyysstrategiassa työllisyysstrategiaan. työllisyyshuippukokouksessa Euroopan työllisyysstrategia on luultavasti paras esimerkki siitä, mitä tasa-arvon valtavirtaistaminen käytännössä tarkoittaa politiikan hahmottelussa. Amsterdamin sopimuksessa työllisyyden parantamisesta tehtiin koko Euroopan yhteinen tavoite. Luxemburgin sitoutuivat että koordinoituun jäsenvaltioiden 25 miljoonan työpaikan suuruinen sukupuolten välinen kuilu – naisilla on 25 miljoonaa työpaikkaa vähemmän kuin miehillä – on yksi suurimmista ongelmista. Tässä kertomuksessa tarkastellaan yksityiskohtaisesti joulukuussa 1998 järjestetyn Wienin huippukokouksen kahden keskeisen päätelmän vaikutuksia. Kokous katsoi työllisyyden olevan Euroopan unionin tärkein painopistealue ja että naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet ovat ratkaisevan tärkeä osatekijä koko työllisyysstrategiassa. kokouksessa jäsenvaltiota viisitoista todettiin, Lisäksi Yhtäläiset mahdollisuudet ja työllisyys kytkeytyvät siis erottamattomasti toisiinsa. Yhtäläisistä mahdollisuuksista on tullut sekä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden että terveen talouden edellytys. Seuraavan kymmenen vuoden aikana Euroopan työikäisen väestö osuus alkaa laskea. Työllisyyden kasvu, joka on ratkaisevan tärkeää vauraudelle pitkällä aikavälillä, riippuu tulevaisuudessa vieläkin enemmän kuin ennen siitä, että naiset voivat osallistua yhä enemmän työelämään. Jäsenvaltioiden on luotava olosuhteet, joiden ansiosta Euroopan talous ja Euroopan työpaikat voivat hyödyntää naisten luovuuden, kyvyt ja ammattitaidon täysin ja joiden avulla niin miehet kuin naisetkin saavat työ- ja perhe-elämän entistä paremmin tasapainoon. 1 Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen mukaisen yhteistyön puitteissa raporttiin on lisätty tarvittaessa Norjaa, Islantia ja Liechtensteinia koskevia tietoja. 3 Valtavirtaistaminen politiikan muilla aloilla ei arvo tavoitteena keskeinen välineenä ja valtavirtaistamisen yksinomaan Valtavirtaistaimisen työllisyysstrategiaan: että on, sukupuolivaikutuksia on arvioitava kaiken politiikan hahmottelussa. Tämän vuoksi tässä kertomuksessa tarkastellaan vuonna 1998 saavutettua huomattavaa edistystä tasa-arvossa erilaisilla politiikan aloilla, kuten kehitysyhteistyössä, nuorisoalalla, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä tutkimuksen ja kehittämisen viidennen puiteohjelman alalla. Erityisesti mainitaan rakennerahastoiden ehdotettu uudistus, jossa korostuu sekä erityistoimista että valtavirtaistamisesta koostuva kaksoisstrategia. rajoitu periaate Tasapainoinen osallistuminen päätöksentekoon Naisten ja miesten tasapainoista osallistumista päätöksentekoon koskeva tavoite on keskeinen tekijä yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. Voidaan olettaa, että naisten aliedustus päätöksenteossa estää valtavirtaistamisesta koituvia käytännön vaikutuksia, koska se estää naisten tarpeiden ja etujen sisällyttämistä kaikkeen poliittiseen ja sosiaaliseen toimintaan sekä kulttuuri- ja talouselämään. Yhtäläiset mahdollisuudet ja laajentuminen Unionin laajentumiskehitys on yksi lähitulevaisuuden suurimmista haasteista. Tämän vuoksi yhtäläisiä mahdollisuuksia hakijamaissa. kertomuksen käsitellään yhdessä vuoden osassa 1998 Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat strategiat vuonna 1999 että todetaan, yhtäläisiä mahdollisuuksia Yhtäläisten mahdollisuuksien alalla on saavutettu huomattavaa edistystä. Vuodelle 1998 oli ominaista vahvistuminen, pohdinta sekä tulevien toimien suunnittelu. koskevalla Kertomuksessa kaksoisstrategialla – eli yhdistämällä valtavirtaistaminen kaikkeen erityisesti naisiin kohdistuvaan politiikkaan – saavutettiin vuoden aikana merkittäviä tuloksia. Vuoden on 1999 tulokset ovat Amsterdamin sopimuksen ratifiointi, rakennerahastoja koskevien uusien asetusten antaminen, Luxemburgin prosessin syventäminen, Eurooppa-neuvoston suunnitelmat Euroopan työllisyyssopimuksen tekemiseksi sekä Beijingin toimintasuunnitelman tarkistamista vuonna 2000 koskevat valmistelut. Näiden vuoden 1999 tapahtumien voidaan tasa-arvopolitiikan muotoutumiseen. tätäkin tuntuvammat. Odotettavissa todennäköisesti merkittävästi vaikuttavan unionin odottaa 4 OSA 1: YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN VALTAVIRTAISTAMINEN Sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen tuli yleiseen tietouteen maailmanlaajuisesti Beijingissä vuonna 1995 pidetyssä YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa. EU:n valtuuskunta tuki voimakkaasti valtavirtaistamista, joka määriteltiin hallitusten ja muiden toimijoiden toteuttamaksi aktiiviseksi ja näkyväksi sukupuolinäkökohtien sisällyttämiseksi kaikkeen politiikkaan ja ohjelmiin sen varmistamiseksi, että ennen päätösten tekemistä tarkastellaan niiden vaikutuksia sekä naisiin että miehiin. noudatettiin heti Euroopan valtavirtaistamiseen erittäin Sitoutumista konkreettisesti, kun komissio antoi tiedonannon naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla2 ja myöhemmin sosiaalialaa koskevan toimintaohjelman vuosiksi 1998–20003. Tässä ohjelmassa tuodaan esiin Euroopan sosiaalipolitiikan kehittämiseen tähtäävät jatkotoimenpiteet, jotka kohdistuvat erityisesti naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseen valtavirtaistamisesta ja erityistoimista koostuvan kaksoisstrategian avulla. Tätä liittyvien hyödynnetään toimintalinjojen muotoilussa. kaksoisstrategiaa tasa-arvoon kaikessa tasolla formalisoitu oikeudellisesti Uudessa Amsterdamin sopimuksessa tasa-arvon valtavirtaistamisen eurooppalaiset puitteet on nyt ja institutionaalisesti. Sopimuksen 3 artiklan mukaisesti "yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä tasa-arvoa" kaikessa toiminnassaan. Sopimuksen ratifioinnin myötä Euroopan unionista tulee esikuva tasa- arvoa koskevien muodollisten periaatteiden omaksumisessa. edistämään miesten ja naisten välistä sekä ja Valtavirtaistamisvälineiden kehittäminen jolla pyritään arvioimaan Vuonna 1998 komissio jatkoi kaikkien sukupuolivaikutukset. ja yleisten Puheenjohtaja Santerin johtama naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä komission jäsenten ryhmä on toiminut aktiivisesti tällä alalla. ja lujitti strategiaansa, toimintalinjojen toimenpiteiden ja sekä laadun tehokkuuden toimintalinjojen Sukupuolivaikutuksia arvioidaan strategisten päätösten tahattomien vaikutusten lisäämiseksi. välttämiseksi Valtavirtaistaminen on monitahoinen ja pitkän aikavälin lähestymistapa, joka edellyttää asianmukaisen koulutuksen ja välineiden kehittämistä. Edistymisen tiellä olevien suurimpien esteiden poistamiseen tähtäävän koulutuksen ja välineiden kehittäminen eteenpäin sukupuolivaikutusten arvioinnin toteuttamisessa otettiin vuonna 1998, kun komissio antoi suppean oppaan4, jossa esiteltiin komission yksiköille sukupuolivaikutusten arviointia. Oppaassa tehdään selkoa ja annetaan esimerkkejä sukupuolinäkökohtia koskevista asioista sekä määritellään sukupuolivaikutusten arvioinnissa käytettävät kärjessä. Käytännön asialistan onkin askel ollut 2 KOM (96) 67 lopullinen, 21. 2. 1996. 3 KOM(98) 259 lopullinen. 4 Opas sukupuolivaikutusten arvioimiseksi, Euroopan komissio, PO V, 1998, Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. 5 tunnusluvut. Vuonna 1999 toteutetaan lisätoimia, joilla pyritään varmistamaan, että sukupuolivaikutusten arvioinnista komission toimintalinjoissa tulee säännöllinen ja lopulta automaattinen menettely. Lisäksi on tarkoitus toteuttaa toimenpiteitä, joilla pyritään sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamiseen. jäsenvaltioiden sitoutumista lujittamaan että Alankomaissa on kehitetty väline5 Tässä yhteydessä voidaan mainita, sukupuolivaikutusten arvioimiseksi, ja hallitus on hyödyntänyt sitä useilla toiminta- aloilla. Alankomaiden esimerkin mukaan Belgiassa on kehitetty samanlainen väline Flanderin alueviranomaisten pyynnöstä. Ruotsissa kokeillaan niin ikään eräänlaista sukupuolivaikutusten paikallisesti. Sukupuolivaikutusten arvioinnissa huomattava merkitys on sukupuolinäkökohtia koskevalla asiantuntemuksella sekä sukupuolen mukaan eriteltyjen ja sukupuolen huomioon ottavien tietojen saatavuudella. arviointivälinettä alueellisesti ja Sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen näkyvyyden lisääminen oli parlamentin naisten oikeuksien valiokunnan päämääränä, kun valiokunta ryhtyi tarkastelemaan yksityiskohtaisesti vuoden 1998 talousarviota selvittääkseen, miten naiset ja miehet olivat hyötyneet määrärahoista. 6 Tasa-arvon edistäminen rakennerahastojen toiminnassa Koska rakennerahastot ovat yhteisön tärkein sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kestävää kehitystä yhtäläisiin mahdollisuuksiin on huomattava. Rakennerahastojen rahoituksen avulla aloitettiin vuonna 1998 tiettyjä erityisaloitteita, jotka suunnattiin erityisesti naisille. ja miesten vaikutus edistävä naisten väline, niiden erityistoimia Recite II:n (EAKR:sta7 annetun asetuksen 10 artikla) yhteydessä perustettiin kuusi eurooppalaista resurssikeskusta, joiden tarkoituksena on edistää ja tukea naisten osallistumista työelämään. Kalastusalueilla tuettiin 29:ää naisille suunnattua hanketta erityisestä pilottiohjelmasta. EMPLOYMENT-NOW-aloitteessa8 on tuettu naisille suunnattuja sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista koskevaa lähestymistapaa. Ranskassa tuettiin tässä yhteydessä hanketta, jonka tavoitteena oli tukea naisten asemaa päätöksenteossa palvelualalla. Italiassa tuettiin hanketta, jossa tarkoituksena oli ottaa käyttöön sukupuolinäkökohdat työpaikoilla. EMPLOYMENT-ADAPT-aloitteen9 huomioon ottava yhteydessä eriytymistä käsittelevä kansainvälinen työryhmä, jonka tarkoituksena on levittää ja valtavirtaistaa EMPLOYMENT-NOW-ohjelmien tuloksia Euroopassa. työmarkkinoiden samanaikaisesti jäsenvaltioissa laatumerkki perustettiin erityinen kehitetty ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) väliarviointiin10 sisältyy erityinen yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva kappale. Ohjelmakaudella 1994–1999 tavoitteen 3 yhteydessä yhtäläisiä mahdollisuuksia pyrittiin edistämään laaja-alaisesti kaikissa ohjelma-asiakirjoissa, mutta periaatteen toteuttaminen käytännössä on ollut heikkoa. 5 Gender impact assesment, Mieke Verloo, Euroopan neuvosto, valtavirtaistamista käsittelevä asiantuntijaryhmä, 6 1996. Työasiakirja, Sukupuolten mainstreaming-periaate PE 227. 894, 29. 7. 1998. 7 Euroopan aluekehitysrahasto. 8 1994–1999. 1994–1999. 9 10 ESR:n väliarvioinnin päätelmät, Euroopan komissio, PO V, kesäkuu 1998. ja varojen suuntaaminen naisille talousarviossa. 6 EAKR:n tukitoimien vaikutuksista on tehty tutkimuksia Suomessa, Espanjassa, Irlannissa, Portugalissa ja Kreikassa sekä neljällä maaseutualueella Italiassa, Kreikassa, Alankomaissa ja Norjassa, ja niissä kaikissa todetaan, että yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ja kannustaminen rakennerahastojen tuilla on ollut hyödyllistä ja on lisännyt naisten osallistumista työelämään, varsinkin naisten yrittäjyyttä edistävien ja lastenhoitoa käsittelevien erityistoimien kautta. EMOTR:n11 julkaisi rahoittamansa tutkimuksen, joka koski naismaanviljelijöiden työllisyystilannetta ja -strategioita eri maaseutualueilla. Tutkimus osoitti naisten Irlannin maaseutualueiden kehittämisohjelmaa osuuden merkityksen eri osallistuminen koskevassa vähäinen esiin analyysissä ja maatalousinvestointeihin mutta toisaalta heidän suuri osuutensa matkailu- koulutustoiminnassa. toimiin. tuli naisten ja kokemusten kokoaminen mahdollisuuksien tekeminen nykyisissä yhtäläisten ohjelmissa Johtopäätöksien toteutumisesta uutta rakennerahastojen ohjelmakautta varten olivat syyskuussa 1998 järjestetyn eurooppalaisten konferenssin aiheita. 12 Kaksi vuotta Brysselissä vuonna 1996 järjestetyn konferenssin jälkeen pidetyssä konferenssissa korostettiin rakennerahastojen osuutta naisten epätasa-arvon vähentämisessä työmarkkinoilla, työmarkkinoiden eriytymisen torjumista sekä naisten kykyjen hyödyntämistä paikallisessa kehityksessä kaupungeissa ja maaseudulla tai valtavirtaistamisstrategiasta uudenlaisessa jossa naispuolisille mainittiin Portugalin työntekijöiden keskusliiton Luna-hanke, ammattiliiton jäsenille annetaan koulutusta, toimia tasa- arvovirkailijan tehtävissä portugalilaisissa yhtiöissä. yrittäjyydessä. Yhtenä jotta nämä voisivat esimerkkinä Rakennerahastojen uudistaminen: uudet näkökulmat talous- Nykyinen rakennerahastokierros päättyy vuoden 1999 lopussa. Euroopan komissio antoi 18. maaliskuuta 1998 viisi luonnosta rakennerahastoja koskeviksi asetuksiksi. Epätasa-arvoisuuden poistaminen ja naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien tulevien edistäminen rakennerahastojen tavoitteita tämä hyväksytään, se merkitsee huomattavaa edistystä rahastojen muuttamisessa yhdeksi tärkeimmistä yhteisössä. Sukupuolinäkökohdat otettaisiin itse asiassa huomioon koko prosessissa hankkeen suunnittelusta aina sen arviointiin asti. tehtäviä ohjaavaksi periaatteeksi. yhteiskuntaelämässä edistämisen tasa-arvon Euroopan välineistä yleiseksi otettu Jos on ja ja EAKR:ää, EMOTR:ia ja KOR:ia13 koskevissa asetusluonnoksissa ehdotetaan, että jäsenvaltioiden olisi sitouduttava tasa-arvotoimenpiteisiin. ESR tukee toimenpiteitä, jotka on aloitettu Euroopan työllisyysstrategian mukaisesti. Yksi ESR:n viidestä ehdotetusta toiminta-alasta on naisten tilanteen parantaminen työmarkkinoilla, mihin sisältyvät naisten urakehitys, uusien työ- ja yrittäjyysmahdollisuuksien tarjoaminen sekä työmarkkinoiden alakohtaisen eriytymisen vähentäminen. 11 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto. 12 The integration of equality between women and men into the Structural Funds, Portugalin viranomaisten yhteistyössä komission kanssa Viana do Castelossa Portugalissa järjestämä seminaari 13. –15. 9. 1998. 13 Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline. 7 Irlannissa seuraavaa rakennerahastokierrosta on valmisteltu ehdottamalla tasa- arvoasioita koordinoivan komitean perustamista seuraavan YTK:n14 yhteydessä sekä valtavirtaistamista koskevien koulutustilaisuuksien aloittamista. Yhteistyössä EU-maiden tuottajajärjestöjen keskusjärjestön COPAn ja EU-maiden maatalouden osuustoimintajärjestöjen keskusjärjestön COGECAn naiskomitean kanssa pidettiin useita seminaareja, joissa annettiin tietoa maaseutualueiden naisille rahoitettiin Agenda 2000 -suunnitelmaan liittyvistä uudistuksista. Seminaarit Euroopan parlamentin myöntämästä erityisestä budjettikohdasta, joka on tarkoitettu tiedotukseen ja koulutukseen maaseutualueilla. Komissio aikoo esittää uuden henkilöresursseja koskevan yhteisön aloitteen, jonka avulla torjutaan kaikkea työmarkkinoilla tapahtuvaa syrjintää ja jonka kohderyhmänä ovat kaikki ryhmät, jotka voivat kohdata syrjintää ammattiin pääsyssä. Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet voitaisiin sisällyttää aloitteeseen laaja-alaisena periaatteena. joka Yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä komission neuvoa-antava komitea, lausunnon koostuu jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten edustajista, antoi rakennerahastojen uudistuksesta15. Siihen sisältyy ehdotus, jonka mukaan yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteet on sisällytettävä entistä tiiviimmin kaikkeen rahastoja koskevaan päätöksentekoon. Parlamentti antoi 19. marraskuuta 1998 pidetyssä täysistunnossa myönteisen lausunnon16 EAKR:n ja ESR:n uudistamista koskevasta komission ehdotuksesta. Parlamentin tekemien muutosten tarkoituksena on vahvistaa ESR:n sitoumusta käsitellä työttömyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä tukea koulutusta. Vuoden 1998 syyskuussa talous- ja sosiaalikomitea17 ja alueiden komitea18 antoivat myönteiset lausunnot komission ehdottamista asetuksista, joiden mukaisesti naisten ja rahastojen toiminnan viidestä ovat miesten yhtäläiset mahdollisuudet painopisteestä. yksi Naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelman merkitys Komissio on antanut väliraportin naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelman täytäntöönpanosta. 19 Valtavirtaistaminen ja siihen erottamattomasti liittyvä yleisesti kattava lähestymistapa ja ohjelman ensimmäiseksi strategiseksi otettiin suuntaa-antavaksi periaatteeksi tavoitteeksi. Ohjelman uusia on mahdollistanut toimenpiteitä ja lukuisia aikaisemmin käyttämättömiä aloitteita kaikilla tasoilla. täytäntöönpano käytännön Kaiken kaikkiaan on kehitetty huomattava määrä hankkeita, tutkimuksia ja konferensseja, jotka on kohdennettu politiikan eri tasoille ja strategia-aloille ja joiden käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunto 14 Yhteisön tukikehys (YTK). 15 Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia rakennerahastojen uudistuksesta, 6. 7. 1998. 16 PE 273. 811/39. 17 9. –10. 9 1998. 18 AK 167/98. 19 KOM(98) 770 lopullinen, 17. 12. 1998. 8 tarkoituksena on edistää tasa-arvon valtavirtaistamista ja kehittää toimenpiteitä ja välineitä sen täytäntöönpanemiseksi. Koulutus- ja tutkimusohjelmat: kohti sukupuolten välistä tasa-arvoa Yhteisöohjelmilla yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorison alalla on pitkä perinne naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien noudattamisessa. Tulevaisuuden suurimmat haasteet sisältävät näiden saavutusten kehittämisen ja joita valmistellaan laajentamisen edelleen yhteisön uuden sukupolven ohjelmissa, kaudeksi 2000–2006. Neuvosto hyväksyi 4. joulukuuta 1998 yhteisen kannan ehdotuksiin, jotka koskivat Sokrates-20 ja Leonardo da Vinci21-ohjelman seuraavaa vaihetta. Nuorten Eurooppa22 -ohjelman toista vaihetta koskevasta ehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan. Ehdotuksilla taataan yhtäläisten mahdollisuuksien aseman parantaminen näillä toiminta-aloilla. Uusissa ohjelmissa kiinnitetään erityishuomiota kaiken syrjinnän poistamiseen ja naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. Nämä säännökset sisällytetään kaikkien kolmen uuden ohjelman tavoitteisiin. Tutkimusalalla naiset ovat huolestuttavan aliedustettuja. Tämä oli komission ja Euroopan parlamentin 28. –29. huhtikuuta Brysselissä järjestämän Women and Science -konferenssin päätelmä. Konferenssissa käsiteltiin erilaisia naisiin ja tieteeseen liittyviä kysymyksiä, kuten esteitä, vaihtoehtoja, urakehitystä, naisten lähestymistapaa tieteeseen sekä strategioita naisten edustuksen lisäämiseksi tieteessä. Komissio perusti marraskuussa 1998 kahdestatoista naistutkijasta koostuvan asiantuntijaryhmän käsittelemään naisia koskevaa valtavirtaistamista Euroopan tieteessä. Komission tavoitteena on luoda yhteydet jo olemassa oleviin Euroopan naistutkijaverkkoihin tietojen ja kokemusten vaihdon mahdollistamiseksi sekä edelleen suosituksen laatimiseksi ja Euroopan laajuisen rakenteen kehittämiseksi. Tällä hetkellä sukupuolinäkökohtia ollaan sisällyttämässä viidenteen tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaan. Naisia koskevasta, naisten toteuttamasta sekä naisille suunnatusta tutkimuksesta tulee ohjelman erottamaton osa. Vaikka tällä hetkellä tuetuissa hankkeissa 27 prosentissa on johtajana nainen, ehdotuksia jättäneistä henkilöistä oli naisia ainoastaan kymmenen prosenttia. Naisten asemaa tieteessä aletaan tarkkailla seurantakeskuksessa. Huhtikuussa 1998 järjestetyn naisia ja tiedettä käsitelleen konferenssin tärkeä tulos oli komission sitoumus laatia tiedonanto, jolla pyritään edistämään naisten ja miesten välistä tasa-arvoa tieteen ja tutkimuksen alalla. Tiedonantoluonnoksessa pahoitellaan miesten jatkuvaa valta-asemaa tieteessä sekä yhteisön tiede- ja teknologiapolitiikalle ominaisia tavanomaisia ajattelutapoja ja kaavamaisia roolikäsityksiä. Lisäksi siinä tuodaan esiin tarve entistä kattavampiin ja sukupuolen mukaan eriteltyihin tietoihin sekä tarve parantaa tieteen ja tekniikan alan ammateissa toimivien naisten urakehitysmahdollisuuksia. Lisäksi jonka mukaan naisten edustuksen kaikissa tutkimuksen ja tekniikan alan neuvoa-antavissa komiteoissa, arvostelulautakunnissa ja muissa asianomaisissa päättävissä elimissä on oltava vähintään 40 prosenttia. esitetään ehdotus, 20 Neuvoston asiakirja 13327/1/98, versio 1, 22. 12. 1998. 21 Neuvoston asiakirja 13380/98, 15. 12. 1998. 22 KOM(98) 695 lopullinen, 22. 11. 1998. 9 Sukupuoliulottuvuus kehitysyhteistyöpolitiikassa Kehitysmaissa keskustellaan yhä enemmän naisten tarpeista ja mahdollisuuksista tasa- arvoiseen osallistumiseen. Komissio ottaa nyt näiden maiden ja alojen tasa- arvotilanteen huomioon omassa strategiatyössään sekä hankkeiden valmistelussa. Monet kysymykset ovat kuitenkin vielä ratkaisematta. Tällaisia ovat Maailman kauppajärjestön muutosten vaikutukset naisiin, naisten pitkä työaika monissa maissa, naisiin ja tyttöihin perheissä ja paikallisyhteisöissä kohdistuva väkivalta sekä naisten aliedustus poliittisissa ja muissa päättävissä elimissä. Kehitysyhteistyöneuvosto tarkasteli toukokuussa 199823 uudelleen päätöslauselmaa, jonka se oli antanut sukupuolten tasa-arvosta kehitysyhteistyössä vuonna 1995, ja totesi, että tasa-arvonäkökohtien sisällyttäminen moniin kehitysyhteistyön piiriin kuuluviin aloihin on mutkikasta. Neuvosto totesi, että henkilöstö ja muut resurssit, joiden avulla sukupuolinäkökohtien sisällyttämistä kehitysyhteistyöhön voitaisiin helpottaa, ovat riittämättömät. Lisäksi neuvosto kehotti yhteisöä ja jäsenvaltioita tehostamaan keinoja päätöslauselman panemiseksi täytäntöön. Yhteisön tasolla on tarkasteltu ja muutettu suunnittelu- ja seurantavälineitä, jotta hankkeen koko toteuttamisajan siihen voidaan soveltaa tasa-arvoanalyysia ja - indikaattoreita hankkeen valinnasta aina arviointiin asti. Sukupuolinäkökohtien ja tasa-arvon valtavirtaistaminen on yksi kolmesta perusperiaatteesta, joita sovelletaan järjestelmällisesti kaikilla kehitysyhteistyön aloilla. Neuvoston asetus sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön24 annettiin 22. joulukuuta 1998. Beijingin toimintasuunnitelman täytäntöönpano 1998. 25 Euroopan Naisten asemaa käsittelevän YK:n komitean 42. istunto järjestettiin New Yorkissa käyttänyt unionin maaliskuussa puheenjohtajavaltio Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että valtavirtaistamisperiaate on suunnitelman keskeinen sisältö, ja että sille on luonteenomaista aikaisempaa kestävämmät toimintalinjat, joissa ihmiset tuntevat ratkaisut paremmin omikseen ja saavat enemmän valtuuksia, ja että niihin liittyy naisten ja miesten yhtäläinen osallistuminen päätöksentekoon, mikä on olennaista ihmisoikeuksien, demokratian ja ihmiskeskeisen kestävän kehityksen toteutumisessa. puheenvuoron puolesta Beijingissä vuonna 1995 annetun julistuksen ja toimintaohjelman täytäntöönpanon viisivuotistarkistus toteutetaan New Yorkissa kesäkuussa 2000. Tähän liittyen Espanjan työ- ja sosiaaliministeriö sekä Euroopan komissio järjestivät yhdessä marraskuussa 1998 konferenssin Madridissa. Konferenssissa keskityttiin Euroopan unionin kannalta keskeisiin kysymyksiin ja vahvistettiin yhteisymmärrys EU:n yhteisestä tasa-arvoa koskevasta asialistasta, jossa korostetaan erityisiä mutta kohtuullisia toimenpiteitä erityisesti opetuksen, työllisyyden ja päätöksenteon aloilla. Lopuksi konferenssissa annettiin kaikkinaisen naisiin kohdistuvan väkivallan tuomitseva julistus. 23 Neuvoston päätelmät tasa-arvonäkökohtien sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön, 18. 5. 1998. 24 Neuvoston asetus (EY) N:o 2836/98, annettu 22. 12. 1998. EYVL L 354, 30. 12. 1998, s. 5. 25 Naisten asemaa käsittelevän YK:n komitean 42. istunto, YK:n päämaja, 12. –13. 3. 1998. 10 Osana Euroopan ja Kiinan välistä ihmisoikeusvuoropuhelua järjestettiin lokakuussa 1998 Beijingissä viiden päivän mittainen seminaari naisten oikeuksista. Seminaarin yhdessä komission kanssa. 26 järjesti puheenjohtajavaltiona Kokouksessa Kiinan ja Euroopan kansalaisjärjestöillä oli ainutlaatuinen tilaisuus keskusteluun hallitusten ja akateemisen maailman edustajien kanssa. toiminut Itävalta erityistä joka kokoontui 2. ja sosiaaliasiain neuvosto, Työ- tarkasteli Beijingin konferenssin seurantaa ja kiinnitti puheenjohtajavaltiona toimineen Itävallan ehdotuksesta tietojen, indikaattoreiden ja esikuva-analyysin tärkeyteen käsiteltäessä naisten asemaa jossa Euroopan päätöksenteossa. Kokouksen päätteeksi käynnistettiin menettely, konferenssin unionille kehitetään indikaattorit seurantaan. esikuva-analyysi Beijingin sukupuolen mukaan joulukuuta 1998, eriteltyjen huomiota ja Keskustelun aloittaminen sukupuolten välisestä tasa-arvosta julkisella sektorilla Sukupuolinäkökohtien sisällyttäminen julkiselle sektorille oli yksi vuoden 1998 merkittävimmistä kuningaskunnan keskustelunaiheista. Osana Yhdistyneen puheenjohtajakautta järjestettiin laaja kansainvälinen konferenssi sukupuolten välisen tasa-arvon yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän toimikunnan ja Euroopan komission kanssa. Lisäksi konferenssia tukivat Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ja British Council. valtavirtaistamisesta sektorilla27 yhteistyössä julkisella Itävalta toiminut Puheenjohtajavaltiona jatkoi keskustelua naisten tukemista valtionhallinnossa käsitelleessä konferenssissa28, jossa keskityttiin niihin haasteisiin, joihin viranomaisten on vastattava yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia strategioita toteuttaessaan. Puheenjohtajavaltio Itävalta järjesti myös positiivisia erityistoimia julkisten palvelujen alalla käsitelleen seminaarin29, jota komissio tuki. Komissio korosti, että valtavirtaistaminen ei ole ristiriidassa positiivisten erityistoimien kanssa. korkealuokkaisten Ruotsissa omaksutussa lähestymistavassa suunnataan koulutusta ja valistusohjelmia kaikkien julkisen sektorin alojen korkeimmalle johdolle. Pääministerin ja kaikkien hallituksen jäsenten osallistuminen ohjelmaan ilmentää sen merkittävyyttä. Ruotsissa ja korostettiin indikaattoreiden merkitystä sekä osuutta uusien valtavirtaistamisstrategioita koskevien kysymysten ja näkemysten havainnollistamisessa. Ruotsin paikallisviranomaisten liitto tutkii JÄMKOM-hankkeen yhteydessä sitä, miten komiteat lautakunnat toimia järjestelmällisesti sukupuolten välisen tasa-arvon saavuttamiseksi voivat omalla toimialallaan. sukupuolen mukaan eriteltyjen tilastojen tai Ruotsissa parhaat käytännöt julkisten palvelujen sekä poliittisten puolueiden osalta johtaneet naisten yhtäläiseen edustukseen. Tähän on päästy koulutuksella, ovat neuvonnalla, valistuksella sekä edistämällä aliedustettua sukupuolta edustavan hakijan suosimista hakijoiden muuten ollessa yhtä päteviä. 26 EU:n ja Kiinan seminaari Euroopan unionin ja All China Women’s Federationin välillä, Beijing, 26. -30. 10. 1998. 27 EY:n konferenssi ”Mainstreaming sex equality into the Public Sector”, Lontoo, 22. –23. kesäkuuta 1998. 28 Wien, 12. –14. marraskuuta 1998. 29 Positiivisia erityistoimia julkisissa palveluissa käsittelevä Itävallan julkishallinnon akatemian seminaari, Wien, 12. –13. lokakuuta 1998. 11 Julkishallinnon sukupuoliulottuvuuteen kiinnitettiin huomiota niin ikään Italiassa, jossa tasa-arvotietoisuutta lisättiin uusilla positiivisilla toimilla ja koulutuksella. Tasa- arvoasioista vastaavassa Kreikan pääsihteeristössä toteutettiin organisaatiouudistus, josta mainittiin vuoden 1997 vuosikertomuksessa. Uudistuksessa valtiovarain-, ja kehitys-, oikeusministeriöön, lehdistöstä ja joukkoviestinnästä vastaavaan ministeriöön sekä kansallisesta järjestyksestä vastaavaan ministeriöön perustettiin kuhunkin tasa- arvoasioista vastaava yksikkö. terveys-, opetus-, maatalous-, sosiaaliturva-, liikenne- työ- ja OSA 2: TYÖLLISYYTTÄ JA TASA-ARVOA KOSKEVAT UUDET STRATEGIAT Yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan työllisyysstrategiassa Vuoden 1998 työllisyyssuuntaviivojen antaminen neuvostossa joulukuussa 1997 merkitsi suurta edistysaskelta naisten ja miesten välisen tasa-arvon edistämisessä, ja vuonna 1998 menettely on lujittunut tunnustetaan keskeiseksi Euroopan työllistämismallin osatekijäksi. ja yhtäläiset mahdollisuudet ja tasa-arvoministereiden epävirallisessa yhteisneuvostossa, joka Työ-, sosiaali- kokoontui Itävallassa Innsbruckissa heinäkuussa 199830, todettiin, että nykyajan talous edellyttää yhtäläisiä mahdollisuuksia ja että naisten osallistuminen työelämään on Euroopan yhteiskuntamallin säilymisen edellytys. Ministerit keskustelivat Itävallan ja sosiaaliministeriön esittämän raportin sisällöstä. 31 Raportissa työ-, yksilöidään kolme pääsyytä siihen, miksi yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuus on työllisyysstrategiassa hyödyksi: terveys- • • • yksi suurimmista teollisuusmaiden työllisyysasteiden välisiin eroihin vaikuttavista tekijöistä on naisten osuus työvoimasta sukupuolten hyvinvointijärjestelmän viimeaikaisten muutosten ymmärtämiseksi näkökulma tasa-arvon välisen tärkeä on työllisyys- ja työllisyyden parantuminen edellyttää sosiaali- ja talousjärjestelmän perusteiden mukauttamista sellaiseen työllisyys- ja hyvinvointijärjestelmään, jossa sekä mies että nainen ovat ansiotyössä. Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä komission neuvoa-antava lausunnossaan32 vuoden 1998 työllisyyssuuntaviivoista tiettyjen komitea kannatti jäsenvaltioiden toteuttamia toimia yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämiseksi kaikkiin pilareihin. 30 8. –10. 7. 1998. 31 Rubery, J. ja Fagan, C. , maaliskuu 1998, ”Equal Opportunities and Employment in Europe”, Itävallan liittovaltion työ-, terveys- ja sosiaaliministeriölle laadittu lopullinen kertomus, Itävalta, Euroopan työ- ja työllisyystutkimuskeskus, Manchester. 32 Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunto vuoden 1998 työllisyyssuuntaviivoista, 7. 7. 1998. 12 Työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat vuonna 1998 1998 kertaa vuonna laativat ensimmäistä joissa ne esittävät kansalliset Jäsenvaltiot toimintasuunnitelmat, työpaikkojen luomiseen tähtääviä uusia toimenpiteitä. Komissio antoi toukokuussa 1998 tiedonannon työllisyyttä koskevista kansallisista toimintasuunnitelmista33 ja tarkasteli siinä jäsenvaltioiden tekemiä sitoumuksia vuoden 1998 työllisyyssuuntaviivojen perusteella. Yleisesti ottaen ilmentävät selkeästi sitoutumista työllisyyden jäsenvaltioiden esittämät vastaukset edistämiseen. Useita myönteisiä asioita on havaittavissa. Suunnitelmissa keskitytään kuitenkin kahteen ensimmäiseen pilariin – työllistettävyyteen ja yrittäjyyteen. Yhtäläisiä mahdollisuuksia kansalliset toimintasuunnitelmat ovat vaatimattomia ja liian yleisiä. neljännen koskevan pilarin osalta Sukupuolta ja työllisyyttä käsittelevä komission asiantuntijaryhmä arvioi vuoden 1998 kansallisia toimintasuunnitelmia sukupuolinäkökulmasta. 34 Arvioinnin tuloksista keskusteltiin heinäkuussa 1998 pidetyssä seminaarissa35, jonka komissio järjesti yhdessä jäsenvaltioiden viranomaisten ja Euroopan työmarkkinaosapuolten kanssa. Seuraavassa esitetään joitakin tärkeimpiä tuloksia: • Useimmat vuoden tunnustivat jäsenvaltiot kansallisissa toimintasuunnitelmissaan, että erityisesti lastenhoitopalveluissa oli puutteita, ja Itävalta, ilmi pyrkimyksensä parantaa hoitopalvelujen saatavuutta. toivat Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Luxemburg ovat asettaneet itselleen tavoitteet. Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Italia ovat ilmoittaneet, että ne kattavat hoitopalvelujen kulut veroin ja määrärahoin. Suunnitelmissa mainitaan ainoastaan harvoin, onko vanhuksille ja muille huollettaville aikuisille tarjolla palveluja. 1998 • kerätään Joissakin jäsenvaltioissa tasa-arvo on valtavirtaistettu osaksi yleisiä toimia. Esimerkiksi Luxemburgissa osuuden naisten Itävallassa on omaksuttu lisäämiseksi yrityksen sisäisessä koulutuksessa. poistamiseksi yhdennetty suunnattuja keskenään työmarkkinoilta toimenpiteitä, kuten koulutusta, palkkatukia, koulutusta miesten perinteisesti hallitsemissa ammateissa sekä lastenhoitopalvelujen tarjontaa. erityisiä maksuja lähestymistapa sukupuolten yhdistetty erilaisia naisille välisen kuilun ja • Belgiassa, Kreikassa ja Alankomaissa korostetaan sellaisen tuen antamista, jonka tarkoituksena on sovittaa työaika entistä paremmin perhe-elämään sekä parantaa koulupäivän jälkeisen lastenhoidon saatavuutta. Irlannissa perustettiin lastenhoitoa lastenhoidon käsittelevä tarjoamista koskevat kansalliset periaatteet. Komissio tarkasteli hoitopalvelujen kehittymistä läpi vuoden. 36 asiantuntijatyöryhmä, tehtävänä on jonka laatia 33 KOM(98) 316, 15. 5. 1998. 34 Bettio, F. Bimonte, S. ja Tiezzi, S. , ”National Action Plans for Employment: Assessment from a Gender Perspective”. Tasa-arvoa ja työllisyyttä käsittelevän asiantuntijaverkoston kertomus, Euroopan komissio, PO V, heinäkuu 1998. 35 Bryssel, 3. 7. 1998. 36 ”Gender and working time Policies”, 1998, työllisyysasiantuntijoiden Euroopan verkosto, Euroopan komissio, PO V. 13 kuningaskunnan 15. – Yhdistyneen 16. kesäkuuta 1998 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa jäsenvaltioita kehotettiin puheenjohtajakauden aikana Cardiffissa • • vahvistamaan yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa toimintaa takaamalla sen, että naisten kaikkeen ja työllisyyspolitiikkaan valtavirtaistetaan tasa-arvo miesten välinen edistämään perheystävällisiä työkäytäntöjä sekä soveltuvaa lastenhoitoa ja vanhempainlomajärjestelmiä. Yhteisessä työllisyyskertomuksessa37, joka annettiin 14. lokakuuta 1998, esiteltiin selvitys kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanosta sekä useita hyviä jäsenvaltioiden käytäntöjä. Valtion- tätä yksityiskohtaista järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. ja hallitusten päämiehet selvitystä Wienissä vuoden 1998 tarkastelivat joulukuussa Komissio antoi 14. lokakuuta 1998 myös ensimmäisen työllisyysasteita koskevan kertomuksen, joka laadittiin Luxemburgissa marraskuussa 1997 järjestetyn Euroopan työllisyyshuippukokouksen pyynnöstä. Kertomuksessa korostetaan, että jos aloitteet ovat oikeita ja jos tilaisuudet otetaan huomioon, unionin työllisyystasoa olisi mahdollista nostaa huomattavasti naisia työllistämällä. Kertomuksessa korostetaan myös sellaisia kannustavia toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan työikäisten naisten pysyminen sekä lastenhoitojärjestelmiä on lisäksi uudistettava naisten työllisyyden tukemiseksi. sosiaaliturvaa työelämässä pitempään. Verotusta, Vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivat Sosiaaliasiain neuvosto vahvisti sitoutumisensa tasa-arvon edistämiseen antaessaan joulukuussa 1998 vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivat. Naisten ja miesten yhtäläiset yhtäläiset mahdollisuudet mahdollisuudet pysyivät yhtenä työllisyyspolitiikan pilarina, joka edellyttää erityistä huomiota ja erityistoimia varmistettaessa naisten sopeutuminen työmarkkinoille. työllisyyspolitiikkaa. Näin otettiin osaksi kaikkea Uusissa vuoden 1999 suuntaviivoissa yhtäläiset mahdollisuudet sisällytetään kaikkiin pilareihin. Lisäksi naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet säilyvät omana neljäntenä pilarinaan. Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivojen neljännessä pilarissa: "Tasa-arvon valtavirtaistaminen Naisilla on edelleen erityisiä ongelmia työmarkkinoille pääsyssä, urakehityksessä, palkassa ja työ- ja perhe- elämän yhteensovittamisessa. Tästä syystä on tärkeää muun muassa varmistaa, että naisille suunnatut aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet suhteutetaan heidän osuuteensa työttömistä, vähentää kaikkia naisten työntekoa kannattamattomaksi tekeviä veroetuuksia; kiinnittää erityistä huomiota niihin esteisiin, joita ‘Care in Europe’, työllisyyttä ja sukupuolta sekä sukupuolta ja oikeutta käsittelevien asiantuntijaverkostojen yhteiskertomus, 1998, Euroopan komissio, PO V. 37 SEC(98) 1688. 14 kohdistuu uuden yrityksen perustaviin tai itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi ryhtyviin naisiin, sekä taata, että naiset hyötyvät joustavista työjärjestelyistä. Tästä syystä jäsenvaltiot: hyväksyvät sen, että tasa-arvo sisällytetään suuntaviivojen kaikkien neljän pilarin täytäntöönpanoon. Jotta tämän lähestymistavan kehittymistä voitaisiin arvioida tarkoituksenmukaisella tavalla, jäsenvaltioiden on säädettävä asianmukaisia tietojenkeruujärjestelmiä ja -menettelyjä. Kavennetaan sukupuolten välisiä kuiluja Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi osoitettava tahtonsa edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia nostamalla naisten työllisyysastetta. Niiden olisi myös kiinnitettävä huomiota siihen, että naisten ja miesten edustus on epätasapainossa tietyillä aloilla ja tietyissä ammateissa. Jäsenvaltiot: pyrkivät vähentämään naisten ja miesten työttömyysasteiden välistä kuilua tukemalla aktiivisesti naisten työllisyyden lisäämistä sekä toteuttamalla toimenpiteitä saadakseen aikaan tasapainon naisten ja miesten edustuksessa kaikilla aloilla ja kaikissa ammateissa. Jäsenvaltiot toteuttavat myönteisiä toimenpiteitä edistääkseen samapalkkaisuutta samasta tai samanarvoisesta työstä ja pienentävät naisten ja miesten ansiotulojen välisiä eroja. Sukupuolten välisten kuilujen kaventamiseksi jäsenvaltiot harkitsevat myös naisia suosivien toimenpiteiden lisäämistä. Yhteensovitetaan työ- ja perhe-elämä Naisten ja miesten kannalta erittäin tärkeää on politiikka, joka koskee sapattivapaita, vanhempainlomaa, osa-aikatyötä sekä niin työnantajien kuin työntekijöidenkin kannalta edullisia joustavia työjärjestelyjä. Alaa koskevien direktiivien ja työmarkkinaosapuolten sopimusten täytäntöönpanoa olisi nopeutettava ja seurattava säännöllisesti. Jäsenvaltioissa on oltava riittävästi laadukkaita lastenhoitopalveluja, joiden avulla voidaan edistää naisten ja miesten pääsyä työmarkkinoille ja pysymistä työelämässä. Perhevastuun tasapuolinen jakaminen on tässä mielessä erittäin tärkeää. Yhtäläisten mahdollisuuksien vahvistamiseksi jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet: laativat, toteuttavat ja edistävät perheystävällistä politiikkaa, johon kuuluvat edulliset, helposti saatavilla olevat ja laadukkaat lastenhoitopalvelut ja muiden huollettavina olevien palvelut sekä vanhempainloma ja muut lomajärjestelyt. Helpotetaan paluuta työmarkkinoille Jäsenvaltiot: kiinnittävät erityistä huomiota niiden naisten ja miesten asemaan, jotka suunnittelevat paluuta työelämään työstä poissaolon jälkeen, ja tarkastelevat tästä syystä keinoja työelämään paluun esteiden poistamiseksi asteittain. " Lähde: luonnos neuvoston päätöslauselmaksi vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivoista, 16. 12. 1998. Sukupuolten välisen kuilun kaventaminen työelämässä Työmarkkinoiden eriytymisen poistaminen on edelleen työllisyysstrategian keskeinen tavoite. Tietyillä aloilla naisten keskittyminen on edelleen huomattavaa, ja joillakin aloilla se jopa lisääntyi vuosina 1996 ja 1997. Naisilla oli enemmän epätyypillisiä työsuhteita kuin miehillä. Vuonna 1997 naistyöntekijöistä 13 prosentilla oli määräaikainen työsopimus, kun vastaava miesten osuus oli 11 prosenttia. Osa-aikatyöntekijöistä 80 prosenttia on naisia. Palvelualan osuus työpaikoista kasvaa edelleen ja oli 66 prosenttia kaikista työpaikoista vuonna 1997. Naisten työpaikat ovat keskittyneet edelleen palvelualalle: tällä hetkellä naisten osuus palvelualan ammateissa on koko Euroopassa 80 prosenttia ja vaihtelee Kreikan 56 prosentista Tanskan 94 prosenttiin. 15 Viime vuosina ammattitaitoisen työvoiman osuus on noussut, ja samalla naisten osuus näissä korkeamman tason tehtävissä on noussut. Toisaalta muut työmarkkina-alat ovat eriytyneet yhä enemmän. Esimerkiksi naistyöntekijöiden osuus toimistotyössä – joka joissakin jäsenvaltioissa on jo valmiiksi suuri – on noussut kaikkialla unionissa. Uutta eriytymistä on tapahtunut. Erot korkeasti koulutettujen ja alemman tason koulutuksen saaneiden naisten työmahdollisuuksissa ja työkokemuksessa ovat tulleet entistä selkeämmiksi. 15-64 VUOTIAIDEN NAISTEN JA MIESTEN TYOLLISYYSASTEET EUROOPAN UNIONISSA ISLANNISSA JA NORJASSA VUONNA (%), 1997 Naiset Miehet 100,00% 90,00% 80,00% 70,00% 60,00% 50,00% 40,00% 30,00% 20,00% 10,00% 0,00% B DK D GR E F IRL I L NL A P F IN S UK EU15 IS N Lähde: Eurostat LFS 15-64 VUOTIAIDEN NAISTEN JA MIESTEN TYOTTOMYYSASTEET EUROOPAN UNIONISSA ISLANNISSA JA NORJASSA VUONNA (%), 1997 Naiset Miehet 100,00% 90,00% 80,00% 70,00% 60,00% 50,00% 40,00% 30,00% 20,00% 10,00% 0,00% B D E IRL L A F IN UK IS Lähde : Eurostat LFS Työ- ja perhe-elämän välinen tasapaino Väestörakenteen suuntauksien vuoksi yhä pienempi osuus Euroopan unionin väestöstä on lapsia ja suurempi osuus vanhuksia. Tämä merkitsee muutosta huollettavina olevien määrään, ja sillä on huomattavaa vaikutusta naisten ja miesten osallistumiseen työmarkkinoille sekä palkallisten ja palkattomien hoitopalveluiden tarjontaan. 16 Hoitotyöstä vastaavat pääasiassa naiset, ja työ on usein epävirallista, siitä ei makseta korvausta tai korvaukset ovat liian pienet. Useita melko erilaisia toimenpiteitä on yksilöity helpottamaan työn ja hoitovelvollisuuksien yhdistämistä. 38 Tällaisia ovat muun muassa aikaan liittyvät säännökset, kuten lomajärjestelyt ja lyhennetty työaika, sekä rahalliset ja lastenhoitoa koskevat etuudet ja lastenhoitoa koskevat säännökset. Näistä seikoista keskusteltiin Innsbruckissa järjestetyssä epävirallisessa neuvoston kokouksessa. 39 Komission neuvoa-antava komitea antoi sosiaalisen suojelun tulevaisuutta koskevasta komission että lausunnon, sosiaaliturvajärjestelmissä olisi tunnustettava hoivatyön suuri merkitys yhteiskunnalle. tiedonannosta40 korostetaan, jossa siitä on yleensä huolehtinut perhe Euroopan unionin väestö ei ikäänny "tasa-arvoisesti": kahta 65–79-vuotiasta miestä kohden on kolme naista, ja ero kasvaa joka vuosikymmenellä. Komissio aloitti vuonna 1998 kymmenessä maassa tutkimuksen, jossa tutkittiin niitä vaikutuksia, joita on työpaikkojen luomisella sellaisille aloille, joilla työstä ei perinteisesti ole maksettu korvausta, koska se on toteutettu vapaaehtoistyönä. 41 Sukupuolten välinen tasa-arvo edellyttää työn järjestämistä uudelleen jakamalla naisten ja miesten vastuuta entistä paremmin. Euroopan unionin ja perhevastuun osalta entistä tehokkaampien strategioiden käyttöönotto työ- yhteensovittamiseksi yhtäläisten keskeinen mahdollisuuksien lujittamisessa. Tätä korostettiin vuoden 1998 suuntaviivojen 17. lisäämään mahdollisuuksia suuntaviivassa, jonka mukaisesti ”jäsenvaltiot pyrkivät saada hoitopalveluja, jos sellaiseen on tarvetta”. ja miesten naisten tekijä on tai Pyrkimys lisätä tarvittaessa hoitopalvelujen saantimahdollisuuksia vahvistettiin jälleen vuoden 1999 suuntaviivoissa, ja tätä oli kannatettu tasa-arvoministerien 5. –6. toukokuuta 1998 järjestetyn kokouksen keskusteluissa. Ministerit totesivat, että työ- ja perhe-elämän entistä parempi yhteensovittaminen liittyy olennaisesti monenlaisiin ja laadukkaat sosiaalialan kysymyksiin ja että edulliset, helposti saatavilla olevat lastenhoito-, vanhempainloma- sekä perheystävälliset työmenetelmät ovat keskeisiä. Belfastissa järjestetyn ministerikokouksen päätelmien mukaisesti vuoden 1999 suuntaviivoissa, jotka sosiaaliministerien neuvosto antoi ja jotka vahvistettiin joulukuussa 1998 Wienin Eurooppa-neuvostossa, todetaan, että jäsenvaltiot edistävät perheystävällistä politiikkaa, johon kuuluvat edulliset, helposti saatavilla olevat ja laadukkaat lastenhoitopalvelut ja muiden huollettavien palvelut sekä vanhempainloma ja muut lomajärjestelyt. 42 työmarkkinaosapuolet lomajärjestelyt suunnittelevat, toteuttavat ja muut ja ja 38 Reconciliation between family and work life, Euroopan komissio, PO V, 1998. 39 Työ- ja sosiaaliministereiden epävirallinen kokous, Innsbruck, Itävalta, 8. –10. 7. 1998. 40 KOM(97) 102 lopullinen, 12. 3. 1997, Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja kohentaminen Euroopan unionissa. 41 Employment, family and community activities. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, Dublin. 42 Luonnos neuvoston päätöslauselmaksi vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivoista, 16. 12. 1998. 17 Yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen kaikkiin työllisyyssuuntaviivoihin Vuoden 1999 työllisyyssuuntaviivoissa jäsenvaltioita kehotetaan ensimmäistä kertaa nimenomaisesti sisällyttämään tasa-arvo strategian kolmeen ensimmäiseen pilariin eli edellyttää työllistettävyyteen, sukupuoliulottuvuuden sisällyttämistä perinteistä tasa-arvopolitiikkaa laajemmille aloille. Euroopassa valtavirtaistaminen on jo aloitettu näillä aloilla, ja vuonna 1998 sitä jatkettiin. Seuraavassa valtavirtaistamisen käsitteen merkitystä ja käytännön näkökohtia havainnollistetaan työllisyyttä koskevien kysymysten näkökulmasta. sopeutumiskykyyn. yrittäjyyteen Tämä ja • Naisten yrittäjyys vaikeuksia Naiset eivät vielä osallistu riittävästi yritysten perustamiseen ja kohtaavat miehiä useammin saannissa. EMPLOYMENT-NOW-aloitteen yhteydessä perustettiin aihekohtainen työryhmä, jonka tehtävänä on tukea naisten yrittäjyyttä. Lukuisia onnistuneita aloitteita tarkasteltiin ja lisäksi vuonna 1998 laadittiin erityinen kirjanen43, jossa selvityksistä ja hyvistä esimerkeistä esitettiin yhteenveto. kehittämisessä liiketoiminnan luoton tai Kolmannen monivuotisen pk-yritysten tukiohjelman44 yhteydessä vuonna 1997 esitettiin tarjouspyyntö. 45 Yli kolmasosassa tuetuista hankkeista ovat kohderyhmänä naiset tai yhteisyritysten osapuolet. • Uudet työaikamallit ja miesten hoitotehtäviin Naisten tilapäisten pullonkaulojen poistaminen edellyttää mahdollisuutta osa-aikatyöhön ja joustaviin työaikajärjestelyihin. Toimenpiteitä, koskevassa joita lisääntyvässä keskustelussa, ovat muun muassa työn jakaminen, liukuva työaika sekä työajan lyhentäminen. rakenteellisten työelämää liittyvien esitetty on ja Työaikamallien seuranta on melko mutkikasta. Tämänhetkisten havaintojen perusteella tämän alan edistyksen voidaan olettaa olevan hidasta. Naisten ja miesten työajan välinen kuilu kaventuu. Tähän on syynä ilmeisesti se, että naisten työaika pitenee ja vastaa enemmän miesten työaikaa. Sukupuolta ja työaikajärjestelyjä koskeva kysymys on keskeinen naisten ja miesten välisiä eroja työmarkkinoilla aiheuttava tekijä. 46 • Naisten osallistuminen tietoyhteiskuntaan Tietoyhteiskunta ja uuden tekniikan kehitys tuovat mukanaan huomattavasti uusia työpaikkoja. Lisäksi ne antavat mahdollisuuden uusiin työmuotoihin, kuten etätyöhön, jolla ja perhe-elämän yhteensovittamista. Komissio kehotti 27. toukokuuta 1998 jäsenvaltioita ratifioimaan joissakin tapauksissa voidaan edistää tukea työ- ja 43 Business creation by women, measures to support the creation, consolidation and growth of women-owned business, Euroopan komissio, PO V, yksikkö V/B/4, 1998. 44 Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997–2000). 45 EYVL C 117, 15. 4. 1997, s. 17. 46 Gender and working time policies, sukupuolta ja työllisyyttä käsittelevä asiantuntijaryhmä, Euroopan komissio, PO V, 1998. 18 Kansainvälisen työjärjestön ILO:n tekemän kotityötä koskevan yleissopimuksen (katso osa 4). 47 Naiset ovat aliedustettuina uuden tekniikan alalla, joten tulevaisuudessa on erityisen tärkeää välttää eriytymistä ja sopeuttaa naisia uusille huipputekniikan aloille. Naisten ja miesten töiden ja tehtävien erilaisuus tulee esiin, kun työpaikalla otetaan ensi kertaa käyttöön uutta tekniikkaa. Tähän tulokseen tultiin Linzissä Itävallassa 3. –4. syyskuuta the future for women”. 1998 järjestetyssä konferenssissa ”Employment 2002, Seminaarissa todettiin, että naisten mahdollisuuksia voidaan lisätä kehittämällä ammattitaitoa, muuttamalla suhtautumistapoja sekä huolehtimalla perheystävällisistä strategioista. • Sukupuoliulottuvuus työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa vahvisti, Wienin Eurooppa-neuvosto työmarkkinaosapuolilla (UNICE:lla, CEEP:lla ja CES:llä)48 on merkittävä tehtävä työllisyysstrategian täytäntöönpanossa. Vuosien 1998 ja 1999 työllisyyssuuntaviivoissa viitataan siihen, että näiden järjestöjen osallistuminen työllisyysstrategiaan on tärkeää kaikkien pilarien osalta. että Euroopan marraskuussa Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja Euroopan yhteiskuntamalli olivat aiheina jota Wienissä johti puheenjohtajavaltiona korostettiin työmarkkinaosapuolten merkitystä naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien alalla osa- aikatyöntekijöiden sekä määräaikaisten työntekijöiden aseman lujittamisessa. Enemmistö tällaisessa työsuhteessa olevista työntekijöistä on naisia. konferenssissa, Konferenssissa järjestetyssä Itävalta. 49 samapalkkaisuuden 1998 toiminut toteuttamisessa periaatteen erityisesti sekä Euroopan työmarkkinaosapuolet aloittivat 23. maaliskuuta 1998 määräaikaisia työntekijöitä koskevat neuvottelut vuonna 1997 tehdyn osa-aikatyötä koskevan sopimuksen50 täydentämiseksi. 51 Naisten kannalta tämä on erityisen tärkeää, koska osa-aikaisista työntekijöistä suurin osa on naisia. Osa-aikaisilla työntekijöillä on lisäksi merkittävä tehtävä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen tähtäävissä työaikajärjestelyissä. on yksi keino Työmarkkinaosapuolet voivat myötävaikuttaa työn organisoinnin nykyaikaistamiseen, joka koskevan työllisyyssuuntaviivojen pilarin täytäntöönpanoa. Komissio antoi 25. marraskuuta 1998 tiedonannon, jossa työmarkkinaosapuolia kehotetaan etsimään sellaisia uusia tapoja työn organisoimiseksi, joilla voidaan samanaikaisesti lisätä sekä joustavuutta ja tehokkaasti että työsuhdeturvaa. 52 Työmarkkinaosapuolet sopeutumiskykyä täydentää helpottaa käsitellä voisivat ja 47 EYVL L 165, 10. 6. 1998. 48 Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskus (CEEP) ja Euroopan ammattiyhdistysten liitto (CES). 49 The European Social Model and Social Dialogue, Wien, 9. marraskuuta 1998. Itävallan liittovaltion työ-, terveys- ja sosiaaliministeriön järjestämä konferenssi. 50 Neuvoston direktiivi 97/81/EY Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammattiyhdistysten liiton (CES) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta. 51 Neuvoston direktiivi 97/81/EY laajennettiin koskemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaan neuvoston direktiivillä 98/23/EY. 52 KOM(98) 592, 25. 11. 1998, Työn organisoinnin uudistaminen – Myönteinen lähestymistapa muutokseen. 19 kysymyksiä, jotka koskevat naisten pääsyä tai paluuta työelämään, naisten pääsyä ja työvastuun entistä parempaa yhteensovittamista. koulutukseen sekä perhe- Wienissä korostettiin syyskuussa työmarkkinaosapuolten perhe-elämän yhteensovittamisessa sekä sitä, että on tarpeen pyrkiä sellaiseen yhteiskuntaan, jossa nuorten tarpeita kuunnellaan ja jossa politiikkaa mukautetaan heidän tarpeidensa ja tulevaisuudennäkymiensä mukaisesti. 53 asiantuntijakokouksessa työ- järjestetyssä merkittävää tehtävää 1998 ja työmarkkinoilla. Alakohtainen vuoropuhelu on monissa tapauksissa asianmukainen tapa edistää naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia Euroopan elinkeinoelämän eri aloilla selvittäneessä tutkimuksessa54 todettiin, että voimakkailla hyvien alakohtaisilla käytäntöjen välillä on yhteys. Osana tämän raportin seurantaa tekstiili- ja vaatetusalan sekä sähköalan työmarkkinaosapuolet käynnistävät vuoden 199 aikana tutkimus- ja toimintahankkeita, tutkimuksia ja konferensseja komission tuella. yhtäläisiä mahdollisuuksia sopimuksilla koskevien työoloja Naisten ja OSA 3: PÄÄTÖKSENTEOSSA SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPAINON EDISTÄMINEN Sukupuolten välinen tasapaino joissa Naisten edustus vastuullisissa tehtävissä ja päättävissä poliittisissa elimissä on herättänyt huomattavaa keskustelua vuonna 1998. Sellaisten vertailukelpoisten tilastotietojen saatavuus, sukupuolten välinen tasapaino tuodaan ilmi jäsenvaltioiden poliittisessa päätöksenteossa viime vuosina, on lisännyt kysymyksen asteittain. Huomattavan monet Euroopan unionin jäsenvaltioiden näkyvyyttä hallitukset, poliittiset puolueet tarpeen parantaa ja instituutiot ovat tilannetta ja pyrkiä naisten ja miesten väliseen tasapainoon kaikissa elimissä, valiokunnissa ja komiteoissa, joiden jäsenet valitaan vaaleilla tai nimitetään. Tätä tavoitetta perustellaan poliittisin, taloudellisin ja sosiaalisin näkökohdin. Demokratian periaatteen mukaisesti naisten ja miesten edustusta on lisättävä ja pyrittävä kohti yhdenvertaisuutta. Henkilöresurssien paremman käytön periaatteen mukaisesti naisten Sosiaalisen käytettävä kyvyt oikeudenmukaisuuden olevien periaatteen mukaisesti taloudellisten ja vallankäytön välineiden saatavuudessa on varmistettava tosiasiallisen tasa-arvon toteutuminen. ja mahdollisuudet täysin kaikkien käytettävissä tunnustaneet hyödyksi. on myös laadulliseen Määrällinen tavoite naisten ja miesten tasapainoiseen edustukseen päättävissä elimissä liittyy sekä tavoitteeseen päätöksentekomenetelmiä. Jotta päätöksissä voitaisiin otettaisiin ottaa tarvittavassa määrin huomioon naisten ja miesten huolenaiheet, tarpeet ja edut, on katsottu, että naisten on muodostettava noin 30 prosentin ”kriittinen massa”. Naisten ja miesten erilaisten mutta toisiaan täydentävien ja rikastuttavien näkemysten olisi ilmettävä kaikessa kansalaisten jokapäiväiseen elämään vaikuttavassa julkisessa toiminnassa. Amsterdamin sopimuksessa korostetaan Euroopan unionin sitoumusta naisten ja miesten väliseen tasa-arvoon kaikessa politiikassaan. Tämä tehtävä edellyttää laajaa politiikkaa muuttaa 53 A Strategy for Europe – Balancing Family and Work. Wien, 14. –15. syyskuuta 1998. 54 Women’s working conditions in different sectors of the European economy. Tina Weberin ja Peter Fosterin laatima loppukertomus. 20 ja kaikkien Euroopan jäsenvaltioiden, kumppanuutta työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen yhteensovitettua toimintaa, jotta saavutettaisiin todellista edistystä päätöksentekoon liittyvässä sukupuolten välisen tasapainon parantamisessa. toimielinten, unionin Taulukko Naisten edustus kansallisissa parlamenteissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, Euroopan parlamentissa, Liechtensteinin, Islannin ja Norjan parlamenteissa (%) 1997–1998 37 34. 1. 9 30 25. 1. 9 17 16. 2. 7 19 18. 5. 5 8. 8. 9 6 6. 5. 3 7 14 13. 2. 7 10 10. 8. 2 18 18. 3. 3 42 40. 7. 4 33. 5 34 30 29. 9. 5 23 23. 5. 7 13 13 26 26. 8. 8 17 16. 5. 9 11 12. 6 1997 1998 36 36. 4. 4 25 25. 4. 4 4 4 % 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 B DK* D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU1 EP FL IS N 5 Lähde: FrauenComputerZentrum Berlin. Vuoden 1997 tiedot päivitetty kesäkuussa 1998. Tanskan ja Saksan tiedot päivitetty syyskuussa 1998. Huom. :*Alahuoneista puuttuvat neljä Grönlannissa ja Färsaarilla valittua edustajaa. Naisten hallituksissa edustus Euroopan unionin jäsenvaltioiden parlamenteissa ja Naisten edustus jäsenvaltioiden parlamenteissa nousi huomattavasti vuoden 1997 vaaleissa. Suuntaus vahvistui vuoden 1998 yhteydessä Tanskassa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Saksassa, mutta ei kuitenkaan huomattavasti. Yleisesti ainoastaan ottaen 0,6 prosenttiyksikköä (vuoden 1997 16,9 prosentista 17,5 prosenttiin vuonna 1998). jäsenvaltioiden parlamenteissa edustus vaalien naisten nousi Parlamenttien alahuoneiden osalta kehitys oli hieman parempaa: kun edustus vuonna 1997 jäsenvaltioiden alahuoneissa oli 20,3 prosenttia, oli se 21,1 prosenttia vuonna 1998. Sukupuolten välinen kuilu on jäsenvaltioiden parlamenttien ylähuoneissa paljon suurempi: naisten edustus on vain 10,3 prosenttia (vuonna 1997 luku oli 10,4 prosenttia ja vuonna 1998 10,3 prosenttia). Naisten edustus hallituksissa on noussut vuosien 1997 ja 1998 aikana (19,3 prosentista 21,9 prosenttiin). Jäsenvaltioiden hallituksissa naisten edustus nousi huomattavasti Luxemburgissa (25 prosentista 33,3 prosenttiin), Tanskassa (26,5 prosentista 35 prosenttiin), Saksassa (15,6 prosentista 35 prosenttiin) ja Italiassa (17,1 prosentista 20,5 prosenttiin) vuosien 1997 ja 1998 aikana. Suomessa ja Itävallassa naisten edustus hallituksessa sen sijaan laski yli viisi prosenttia. Eniten naisia poliittisessa päätöksenteossa on aluetasolla. Vuosien 1997 ja 1998 välillä naisten osuus nousi 1,3 prosenttiyksikköä (23,2 prosentista 24,5 prosenttiin) aluehallituksissa (26,6 prosentista 27,8 prosenttiin) alueparlamenteissa. ja 1,2 prosenttiyksikköä 21 Naisten edustus Euroopan parlamentissa Seuraavat Euroopan parlamentin viisivuotiskauden vaalit pidetään kesäkuussa 1999. Yleinen kehityssuuntaus naisten määrässä Euroopan parlamentissa on naisedustuksen tasainen nousu viimeisten kahden vaalikauden aikana. Naisedustajien paikkojen määrä nousi vuoden 1984 kesäkuun vaalien jälkeisestä 17,3 prosentista (eli 75 paikasta) 20 prosenttiin (eli 103 paikkaan) vuoden 1989 kesäkuun vaaleissa. Luku jolloin naisten osuus Euroopan nousi edelleen vuoden 1994 kesäkuun vaaleissa, parlamentissa nousi 25,7 prosenttiin (eli 146 paikkaan yhteensä 567 paikasta). Itävalta, Suomi ja Ruotsi liittyivät Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995. Tämä nosti naisten edustuksen 26,4 prosenttiin vuonna 1996. Sijaiset ja eroamiset huomioon ottaen naisedustajien osuus oli 26,7 prosenttia kaikista Euroopan parlamentin jäsenistä vuonna 1998 ennen vuoden 1999 vaaleja. 55 Euroopan parlamentin puhemiehistö koostuu neljästätoista varapuheenjohtajasta ja viidestä naisia (21,4 prosenttia). Pysyvien valiokuntien puheenjohtajista (joita on yhteensä 20) naisia on kolme. Kolmesta alivaliokuntien puheenjohtajista yksi on nainen. varapuheenjohtajista kvestorista. Tällä hetkellä kolme on Euroopan parlamentti on analysoinut56 jäsenvaltioiden nykyisiä vaalijärjestelmiä ja niiden vaikutuksia naisten poliittiseen osallistumiseen. Tuloksista käy ilmi, että suurin naisten edustus on niiden jäsenvaltioiden parlamenteissa (Ruotsi, Suomi, Tanska ja Alankomaat), joissa on käytössä joko suhteellinen tai sekavaalitapa. Jäsenvaltioissa, joissa naisten osuus on alhaisin (Kreikka, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta) sovelletaan enemmistö- tai sekavaalitapaa. Näiden havaintojen paikkansapitävyys vahvistui kansainvälisessä tutkimuksessa, jossa vertailtiin 162 maata. 57 EUDIF:n58 ja Euroopan naisten etujärjestön tapaiset verkostot pyrkivät vakuuttamaan kaikkien jäsenvaltioiden poliittiset puolueet siitä, että Euroopan parlamentin vuoden 1999 vaaleissa on käytettävä ehdokasluetteloita, joissa naiset ja miehet vuorottelevat. Komission tukemalla eurooppalaisella kampanjalla ”Vote for a gender balance” (Äänestä sukupuolten välistä tasapainoa) naisten edustusta edistetään huomattavasti. Naisten edustus unionin muissa toimielimissä Vuoden 1998 aikana perustettiin komissiossa useita uusia rakenteita naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan kolmannen toimintaohjelman (1997–2000) täytäntöönpanemiseksi. Vuoden 1998 puoliväliin mennessä noin 22 osastoa ja toimistoa oli mukana luomassa uusia rakenteita, toimintasuunnitelmia ja seurantaa ja tätä kautta edistämässä tasa-arvoa komission henkilöstön osalta. Vuonna 1998 tapahtui huomattava muutos, kun neuvoston uusi asetus hyväksyttiin. Asetuksessa tasa-arvolausekkeet sisällytetään virkamiesten palvelukseen ottamista koskeviin menettelyihin ja henkilöstösääntöihin. 59 Palvelukseen ottamista ja ylenemistä koskevat tavoitteet vahvistettiin vuodelle 1998 virkaiän mukaisten palkkaluokkien osalta. 55 Euroopan parlamentti, 1998. 56 Euroopan parlamentin tutkimuksen pääosasto, ”Vaalijärjestelmien erilainen vaikutus naisten poliittiseen 57 edustukseen”, Women's Rights Series n:o 8, 1997. Inter Parliamentary Union, Electoral Systems: A Worldwide Comparative Study, Geneva, 1993; Men and Women in Politics: Democracy still in the Making, Geneve, 1997. 58 Women´s European Network of Documentation and Information, Pariisi, Ranska. 59 Neuvoston asetus (EY) N:o 781/98, 7. 4. 1998, EYVL L 113, 15. 4. 1998, s. 4. 22 Tavoitteisiin kuului muun muassa naisten nimittäminen johdon palkkaluokkiin, keskitason johtajanvirkoihin nimittämisen lisääminen, mahdollisimman monien ja laajentumisesta naisten ottaminen palvelukseen johtaviksi hallintovirkamiehiksi ottaminen vastaavaan koko palvelukseen henkilöstöön. 60 sekä mahdollisimman monien apulaishallintovirkamiehiksi hallintovirkamiehiksi henkilöstöön naisten ja Edellisen komission (1989–1993) 17 jäsenestä kaksi oli naisia. Nykyisessä komissiossa on 20 jäsentä, joista naisia on viisi. Uusi komissio nimitetään vuoden 1999 loppuun mennessä. Naisten edustus on parantunut huomattavasti alueiden komiteassa. talous- ja sosiaalikomiteassa sekä Talous- ja sosiaalikomiteassa on 222 jäsentä, jotka edustavat jäsenvaltioiden sosiaali- ja talouselämän eturyhmiä. TSK:hon nimitettyjen naisten määrä on noussut viime vuosina, ja nykyisellä toimikaudella (1998–2000) heidän osuutensa on 17 prosenttia. Vuonna 1998 komitean puheenjohtajaksi valittiin ensimmäistä kertaa nainen. Alueiden komitean 222 jäsentä valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan. Ensimmäisen toimikaudella toisella (1994–1998) komiteassa oli 9,9 prosenttia naisia, toimikaudella (1998) vastaava luku nousi 14,9 prosenttiin. ja Naisten edustuksessa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa ei tapahtunut edistystä. Kaikki tuomioistuimen viisitoista tuomaria ja yhdeksän julkisasiamiestä ovat miehiä. Vuonna ensimmäisen yhteisöjen 1989 tuomarista kaksi on naisia. oikeusasteen tuomioistuin, Tilintarkastustuomioistuimen kaikki 15 jäsentä ovat miehiä. tuomioistuimen jonka viidestätoista perustettiin rinnalle Jatkotoimet naisten edustus hallituksissa Viimeisen kahden vuoden aikana miltei joka toisessa jäsenvaltiossa hallitus vaihtui tai järjestettiin vaalit. Useimmissa ja tapauksissa parlamenteissa on noussut selvästi. Näiden seikkojen lisäksi Euroopan parlamentin vaalit kesäkuussa 1999 ovat lisänneet kiinnostusta politiikkaan. Tämä kehitys on lisännyt mahdollisuuksia tukea naisten ja miesten tasapainoista osallistumista politiikkaan. Tässä jäsenvaltioiden on vuonna 1999 ilmoitettava alaa koskevista toimistaan naisten tasapuolisesta osallistumisesta päätöksentekoon 16 päivänä joulukuuta annetun neuvoston suosituksen (96/694/EY)61 mukaisesti. suotuisassa tilanteessa Tämän kertomuksen laatimiseksi komissio järjesti vuoden 1998 toukokuussa seminaarin62 jäsenvaltioiden tukemiseksi kansallisten yhtenäisten strategioiden osallistumaan kehittämisessä. foorumin päätöksentekoon. Yhdistäen kansalliset avaintekijät mielipiteiden vaihdolle ja useissa maissa jo käytössä olevien hyvien käytäntöjen levittämiselle. Vuoden 1999 aikana komissio pyytää jäsenvaltioita ja Euroopan tiedot, toimielimiä (joihin viitataan myös suosituksessa) toimittamaan tarpeelliset kannustetaan strategioilla seminaari tarjosi Näillä naisia 60 SEC(1998) 518. 61 EYVL L 319, 10. 12. 1996, s. 11. 62 Bryssel, 11. 5. 1998. 23 joiden perusteella suosituksen täytäntöönpanoa voidaan arvioida sen antamisen jälkeisen ensimmäisen kolmivuotisjakson osalta. Kertomuksen perusteella voidaan tulevina tähtääviä kansallisia strategioita. Kertomus on keskeinen väline alalla saavutettavan edistyksen seurannassa. sukupuolitasapainoon järjestelmällisesti vertailla vuosina Näin voidaan edistää myös indikaattoreiden ja esikuva-analyysin käyttöönottoa päätöksenteossa sekä tukea EU:n toteuttamaa Beijingin toimintasuunnitelman (katso osa 1) seurantaa. Puheenjohtajavaltiona toiminut Itävalta valmisteli neuvostossa vuonna 1998 toteutettavaa Beijingin seurantaa varten keskusteluasiakirjan sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen, indikaattoreiden ja esikuva-analyysin merkityksestä. Asiakirjassa keskityttiin naisten aseman edistämiseen päättävissä elimissä ja päätöksenteossa ja erityisesti poliittisessa päätöksenteossa. Jäsenvaltiot tunnustivat tämän olevan strateginen tavoite. Kaikki jäsenvaltiot ilmaisivat kannattavansa tätä lähestymistapaa 2. joulukuuta 1998 järjestetyssä työ- ja sosiaaliasian neuvoston kokouksessa, mikä ilmentää Euroopan unionin poliittisten johtajien vankkaa sitoumusta edistykseen sukupuolitasapainon saavuttamiseksi politiikassa. Tämä sitoumus liittyy Euroopan unionin toimielinten samansuuntaiseen poliittiseen sitoumukseen ja lujittaa sitä. OSA 4: TASA-ARVOLAINSÄÄDÄNTÖ Johdanto Tasa-arvoista kohtelua koskevat oikeusnäkökohdat lujittuivat vuonna 1998. Neuvosto joissa sosiaalipolitiikasta tehdyn pöytäkirjan mukaisesti antoi kaksi direktiiviä, vuonna 1997 annetut todistustaakkaa ja osa-aikatyötä koskevat direktiivit ulotetaan ulottaminen koskemaan Yhdistynyttä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mitä vanhempainlomasta työntekijöille tiedottamisesta sekä heidän kuulemisestaan annettujen direktiivien ulottaminen vuonna yhtenäiseen sosiaalipolitiikkaan. Näillä direktiiveillä ajantasaistettiin ja täydennettiin Euroopan unionin periaatteet tasa-arvoa koskevassa lainsäädännössä. direktiivien sekä edelsi, merkitsee kuningaskuntaa. tasapainoiseen paluuta Tämä 1997 ja sosiaaliturvaetuuksien osalta, ovat Yhteisöjen tuomioistuin on antanut huomattavan suuren määrän (11) tärkeitä tuomioita naisten ja miesten tasa-arvoisesta kohtelusta. Lähikuukausina on odotettavissa lisää tuomioita useista muista tapauksista, joiden kuulemiset järjestettiin vuonna 1998. Näin korkea tuomioiden määrä epäilemättä ilmentää sitä, että naispuoliset työntekijät, joita on heidän mielestään syrjitty palkan, työhön pääsyn, työolojen tai tietoisia oikeuksistaan. Vuonna 1998 on lisäksi tarkasteltu tasa-arvoa koskevien direktiivien täytäntöönpanoa johtuvia menettelyjä direktiivien asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Komissio ja vanhempainlomaa koskevien antaa vuonna 1999 kaksi kertomusta äitiys- direktiivien täytäntöönpanosta, mikä osaltaan ilmentää edelleen tavoitetta tukia tiukasti tasa-arvoa koskevan yhteisön oikeuden asianmukaista soveltamista ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. aloitettu rikkomisesta jäsenvaltioissa tarvittaessa paremmin entistä ja 24 Raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden naisten suojelu raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY (direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kymmenes erityisdirektiivi)63 14 artiklan mukaisesti komission direktiivin joka perustuu jäsenvaltioiden täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Kertomuksessa, kyselylomakkeeseen antamiin vastauksiin, komission on tarkastettava, että suurin osa direktiivin säännöksistä on saatettu asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. annettava kertomus kyseisen on On erittäin mielenkiintoista havaita, että vaikka jäsenvaltioiden koko lainsäädäntö on tältä osin direktiivin mukaista, jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin suuria eroja niin äitiysloman pituuden kuin kyseiseltä ajalta maksetun korvauksen tai avustuksen suhteen. Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että Portugalissa raskaana olevien työntekijöiden äitiyden (ja isyyden) suojelua koskevaa lakia muutettiin vuonna 1998. Muutoksella äitiyslomaa pidennetään 1. tammikuuta alkaen 110 päivään sekä 1. tammikuuta 2000 alkaen 120 päivään. Joihinkin jäsenvaltioissa toteutettuihin toimenpiteiden toimiin yhteensopivuutta direktiivin kanssa. Komissio on aloittanut rikkomista koskevia menettelyjä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole saattaneet tiettyjä direktiivin säännöksiä asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. varauksia, kuitenkin koskevat tiettyjä liittyy jotka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut tämän lisäksi kaksi erittäin tärkeää tuomiota asioissa Brown vastaan Rentokil 64 ja Boyle65, jotka liittyvät raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden työntekijöiden oikeuksien suojeluun. Asiassa Brown annetussa tuomiossa todetaan, että naista, jolla on raskauteen liittyvä sairaus, ei saa syrjiä. Tuomio on täysin päinvastainen aikaisempaan asiassa Larsson annettuun tuomioon66 nähden. Asiassa Boyle annettu tuomio oli ensimmäinen raskaana olevista tuomio. Monimutkaisessa työntekijöistä annettua direktiiviä 92/85/ETY koskenut tuomiossa, joka koskee direktiivin mukaisten oikeuksien ja työsopimuksen mukaisten kattavampien oikeuksien välistä suhdetta, tuomioistuin vahvisti muun muassa, että naisilla on oikeus 14 viikon yhtämittaiseen äitiyslomaan, jota ei voida lyhentää eikä keskeyttää sairaslomalla. Todistustaakka sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa Neuvosto antoi 13. heinäkuuta direktiivin67 todistustaakasta sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa annetun direktiivin 97/80/EY68 ulottamisesta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Direktiivin mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan on saatettava direktiivi 97/80/EY voimaan viimeistään 22. heinäkuuta 2001. 63 EYVL L 348, 28. 11. 1992, s. 1. 64 Asia C-394/96, Brown v. Rentokil, 30. 6. 1998 (Kok. 1998, s. I-4185). 65 Asia C-411/96, Margaret Boyle ym. v. Equal Opprtunities Commission, 27. 10. 1998, (Kok. 1998, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa). 66 Asia C-400/95, Larsson v. Føtex Supermarked, (Kok. 1997, s. I-2757). 67 Direktiivi 98/52/EY, EYVL L 205, 22. 7. 1998, s. 66. 68 EYVL L 14, 20. 1. 1998, s. 6. 25 Vanhempainloma Määräaika UNICE:n, CEEP:n ja CES:n tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta 3. kesäkuuta 1996 annetun direktiivin 96/34/EY69 saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä oli 3. kesäkuuta 1998. Komissio aloitti rikkomista koskevat menettelyt Italiaa, Luxemburgia ja Portugalia vastaan, koska nämä eivät olleet saattaneet direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään säädetyssä määräajassa. Irlanti ja Itävalta käyttivät direktiivin 2 artiklan 2 kohdan suomaa mahdollisuutta lykätä direktiivin täytäntöönpanoa. Komissio tutkii niiden jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, jotka ovat siirtäneet direktiivin osaksi lainsäädäntöään. jäsenvaltiot, Kansallisella tasolla ilmenee uusi sitoutuminen panostaa työ- ja perhejärjestelyihin, jotta työssä käyville vanhemmille voidaan antaa lomaa. Vuoden 1998 aikana tapahtui useita muutoksia. Eräät joissa jo oli vanhempainlomaa koskevia säännöksiä, päättivät parantaa niitä (Alankomaat). Toiset jäsenvaltiot, joissa ei ollut ilmoittivat oman aikataulunsa lakisääteistä vanhempainlomaa tai se oli suppea, direktiivin täytäntöönpanemiseksi (Irlanti, Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta). Italiassa puolestaan laadittiin äitiyslomaa, vanhempainlomaa ja työaikaa koskeva laki. Itävallassa otettiin käyttöön vanhempainlomalla olevien vanhempien oikeus käyttää tilapäistä palkattua työvoimaa työelämään paluun helpottamiseksi. Naisten ja miesten tasa-arvoinen kohtelu sosiaaliturvan alalla Komissio aloitti rikkomista koskevia menettelyjä kaikkia jäsenvaltioita vastaan, koska nämä eivät olleet ilmoittaneet toimenpiteistä, joilla miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä annetun direktiivin 86/378/ETY muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 1996 annettu direktiivi 96/97/EY70 ("Barber-tuomion jälkeinen direktiivi") saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä määräaikaan 1. heinäkuuta 1997 mennessä. Tällä hetkellä ilmoittamatta jättämistä koskevia rikkomismenettelyitä jatketaan vain kolmea jäsenvaltiota vastaan (Ranskaa, Kreikkaa ja Luxemburgia). 71 oikeudesta joulukuuta 1997 merkittävän tuomion osa- Yhteisöjen tuomioistuin antoi 11. työeläkejärjestelmään aikatyöntekijöiden kuulumisessa. 72 Tuomioistuin katsoi, että osa-aikatyöntekijöiden palveluaika on otettava huomioon taannehtivasti laskettaessa lisäetuuksia ja että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen liitteenä oleva pöytäkirja N:o 2 ei rajoita perustamissopimuksen 119 artiklan välitöntä oikeusvaikutusta. syrjimättömyyteen Yhtäläinen kohtelu lakisääteisissä sosiaaliturvajärjestelmissä Tuomioistuin täsmensi sen yhtäläisen kohtelun periaatteen poikkeuksen todellisen merkityksen, johon miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19 päivänä joulukuuta 1978 annetun direktiivin 79/7/ETY73 7 artikla (1 kohdan a alakohta, eläkkeeseen oikeuttava 69 Direktiivi 96/34/EY, EYVL L 145, 19. 6. 1996, s. 4. 70 EYVL L 46, 17. 2. 1997, s. 20. 71 Yksityiskohdat, ks. viidestoista vuosikertomus yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta 1997, KOM(98)317 lopullinen, 19. 5. 1998, liite IV s. 48. 72 Asia C-246/96, Magorrian ja Cunningham (Kok. 1997, s. I-7153). 73 EYVL L 6, 10. 1. 1979, s. 24. 26 ikä) antaa edelleen mahdollisuuden. Asiassa DeVriendt 30. huhtikuuta 1998 antamassaan tuomiossa74 sekä muissa tuomioissa tuomioistuin tunnustaa, että Belgian uusi eläkelainsäädäntö on direktiivin 79/7/ETY mukainen. Kotityö Keskipitkän aikavälin sosiaalialan toimintaohjelmassaan (1995–1997) komissio tunnusti täysin tarpeen pyrkiä unionissa kohti parempia työoloja laajan kotityötä tekevän ryhmän osalta. Komissio hyväksyi 27. päivänä toukokuuta 1998 suosituksen75 Kansainvälisen työjärjestön ILO:n 20. kesäkuuta 1996 tekemän kotityötä koskevan yleissopimuksen N:o 177 ratifioinnista. Käytettävissä olevien tietojen perusteella Euroopan unionissa noin seitsemän miljoonaa ihmistä tekee työnsä yleensä kotona. Tämä vastaa noin 4,9:ää prosenttia yhteisön työikäisestä väestöstä. ILO:n yleissopimuksessa määrätään, että erityisesti sopimuksen ratifioivien maiden on yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa hyväksyttävä, pantava täytäntöön ja tarkastettava säännöllisin väliajoin kotityötä koskeva kansallinen lainsäädäntö, jonka tarkoituksena on parantaa kotityötä tekevien tilannetta. Komission hyväksymässä suosituksessa pyydetään jäsenvaltioita (jotka eivät ole vielä tehneet näin) ratifioimaan toteutetuista ILO:n sopimus ja ilmoittamaan komissiolle sopimuksen mukaisesti toimenpiteistä ennen 10. joulukuuta 1999. Jatkotoimet naisten oikeuksien ajamisen tehostamiseksi perustuvan väkivallan torjumiseksi sekä sukupuoleen varmistamiseksi Naiskaupan torjunta säilyi yhtenä Euroopan unionin toiminnan painopisteenä vuonna 1998, ja komissio antoi aiheesta tiedonannon76. Pysyvän poliittisen ja taloudellisen ehdotuksen77 tuen oikeusperustan antamisesta Daphne-aloitteelle. 78 Aloitteella varmistetaan jatkuva tuki kansalaisjärjestöjen toimille naisiin kohdistuvan väkivallan sekä naiskaupan torjumiseksi, ja yksitoista hakijamaata voivat osallistua aloitteeseen. toukokuussa komissio alalle tälle teki Euroopan parlamentti, komissio, jäsenvaltiot ja kansalaisjärjestöt ryhtyivät vuonna 1998 valmistelemaan Euroopan unionin laajuista kampanjaa naisiin kohdistuvan väkivallan täydellistä torjumista varten. 79 Eurooppalainen naisiin kohdistuvan väkivallan seurantakeskus, jota tuetaan Daphne- aloitteesta, toi esiin eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen huolen paremmista ja yhtenäisemmistä toimenpiteistä New Yorkissa naisten asemaa käsittelevän YK:n komitean 42. istunnon yhteydessä pidetyssä päivän mittaisessa konferenssissa. 80 Yhteistyö Itä- ja Keski-Euroopan maiden kanssa naiskaupan torjunnassa on erittäin tärkeä tavoite sekä hallitusten (esimerkiksi siirtolais-, oikeus- ja poliisiviranomaisten välillä) että kansalaisjärjestöjen välillä (katso osa 5). 74 Asiat C-377/96–C-384/96 DeVriendt ym. , tuomio 30. 4. 1998 (Kok. 1998, s. I-2105). 75 EYVL L 165, 10. 6. 1998, s. 32. 76 Hyväksytty 9. 12. 1998. 77 KOM(98) 335, 20. 5. 1998. 78 Komissio antoi ehdotuksen neuvostolle 9. heinäkuuta 1998. 79 Marianne Erikssonin mietintö, 16. 7. 1997, EP 220. 962. 80 Naisten asemaa käsittelevän YK:n komitean 42. istunto, YK:n päämaja, 12. –13. 3. 1998. 27 Uudet tärkeät asiat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa Asiassa Anderson81 korkeakoulujen vetoomusvaliokunta on saattanut tuomioistuimen ratkaistavaksi kysymyksen, joka koskee naispuolisen hakijan nimittämistä Göteborgin yliopiston vesitieteen professoriksi. Kyse on siitä, voidaanko yliopiston soveltaman naisprofessorien edustuksen lisäämiseen pyrkivän strategian perusteella virkaan nimittää nainen, joka ei ole yhtä pätevä kuin samaan virkaan hakeva mies. Tämä asia antaa tuomioistuimelle mahdollisuuden tarkistaa positiivisia erityistoimia koskevaa aikaisempaa oikeuskäytäntöään82. tuomioistuimelta ennakkoratkaisua työn Ruotsin työtuomioistuin on pyytänyt luokittelujärjestelmiä asiassa Samapalkkaisuuden lakisääteisestä vaatimuksesta huolimatta naisten palkkaus on käytännössä syrjivää. Tuomioistuimen on ensi kertaa itse tehtävä päätös töiden vertailusta, ja se saattaa antaa ohjeet naisten ja miesten välisen palkkakuilun tehokkaaksi torjumiseksi. Svenaeus83. koskevassa OSA 5 : TASA-ARVO JA LAAJENTUMINEN Sukupuolten välinen tasa-arvo liittymisen ehtona Uudelle vuosituhannelle siirtymisen myötä Euroopan yhdentymisessä alkaa uusi vaihe. Yli 100 miljoonaa Bulgarian, Kyproksen, Tšekin, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Puolan, Romanian, Slovakian ja Slovenian kansalaista on ilmaissut halunsa pyrkiä unionin kansalaisiksi. Sosiaalinen ulottuvuus on merkittävä osa yhteisöä, ja sukupuolten välinen tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet ovat erottamaton osa sosiaalista ulottuvuutta. Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet on edellytys, jonka puuttuessa liittymistä ei voida harkita. Euroopan parlamentti ja komissio ovat tuoneet tämän kannan selkeästi ilmi. 84 Yhteisön säännöstö Euroopan unioni perustuu oikeuteen. Kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa sovellettavia yhteisiä oikeuksia ja velvollisuuksia kutsutaan yhteisön säännöstöksi ("aquis communautaire"). Jäsenyyden ensimmäinen edellytys on, että hakijamaa selkeästi omaksuu ja saattaa tämän säännöstön osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja tämän jälkeen soveltaa annettuja lakeja. Yhtäläisten mahdollisuuksien alalla säännöstö yhtäläisiä käsittää mahdollisuuksia kohtelua sosiaaliturvajärjestelmissä ja itsenäisten ammatinharjoittajien ominaisuudessa sekä äitiys- ja vanhempainloman suojelua. samapalkkaisuutta, tasa-arvoista koskevat etenemiseen, kahdeksan direktiiviä, jotka uralla työhön ja 81 Asia C-407/98, EYVL C 1, 4. 1. 1999, s. 10. 82 Asia C-409/95, Marschall (Kok. 1997 s. I-3051). 83 Asia C-236/98. 84 Heidi Hautala ja komission edustajat, 8. 10. 1998, Bled, Slovenia. 28 Yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi (screening) arvioinniksi selventää säännöstöään ja tarkastelee hakijamaiden Menettelyä, jossa unioni lainsäädäntöä, kutsutaan analyyttiseksi (screening). Ensimmäinen tarkastelu perustui hakijamaiden täyttämään kyselylomakkeeseen sekä lukuisiin tapaamisiin asiasta vastaavien ministerien kanssa. Tämän perusteella komissio laati lausuntonsa. Kypros, Tšekki, Viro, Unkari, Puola ja Slovenia päätettiin maaliskuussa täyttävät unionin jäsenyysehdot parhaiten. 1998 katsoa hakijamaiksi, Laajentumiskehityksessä päästiin uuteen vaiheeseen, kun yhteisön säännöstön soveltamista arvioitiin lukuisissa monenvälisissä ja kahdenvälisissä tapaamisissa näiden maiden lainsäädäntöä tarkasteltiin tapaamisissa lokakuun ja joulukuun 1998 välillä. kanssa. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa jotka Analyyttisen arvioinnin tulokset syrjimättömyyden järjestettyjen tapaamisten jälkeen komissio analysoi niiden Maiden kanssa lainsäädännön tilaa ja havaitsi, että yhtäläisten mahdollisuuksien alalla sukupuoleen perustuvan hakijamaiden perustuslakeihin. Siviili- ja työlainsäädännössä tämän periaatteen asema on kuitenkin huomattavasti vaihtelevampi. Tämä herättää monia kysymyksiä tasa-arvoa koskevien säännösten voimaan saattamisen osalta. Sukupuoleen perustuvan syrjinnän alalla Keski- ja Itä-Euroopan maissa on annettu ainoastaan yksi tuomio Unkarissa,85 jossa Monorin kaupungin tuomioistuin katsoi, että työpaikkailmoitus, jossa haettiin nuorta miestä, oli Unkarin lain vastainen. kaikkien periaate sisältyy Tasa-arvoista kohtelua, kuten yhtäläisiä työhönpääsy- ja koulutusmahdollisuuksia sekä samapalkkaisuutta, ollaan parhaillaan ottamassa osaksi lainsäädäntöä useimmissa hakijamaissa. Vanhempainlomasta ja todistustaakasta annetut direktiivit, joista jälkimmäisessä määritellään epäsuoran syrjinnän käsite, on sen sijaan saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä ainoastaan kahdessa maassa. Liittymistä edeltävä strategia Komissio määritteli Agenda 2000 -tiedonannossa86 liittymistä edeltävän strategian Keski- ja Itä-Euroopan entisille kommunistisille valtioille. Strategiassa määritellään ja kehitetään liittymiskumppanuusjärjestelmä, johon sisältyy erityisesti demokratiaa ja makrotalouden vakauttamista koskevia hakijamaiden sitoumuksia. Lisäksi strategiaan kuuluu täsmällisen aikataulun sisältävä kansallinen ohjelma yhteisön säännöstön omaksumiseksi. Ohjelmassa keskitytään kussakin maalausunnossa määriteltyihin painopisteisiin87. Tämän strategian ydin on tuki instituutioiden perustamiselle. Tämä tarkoittaa tukea erityisesti sellaisille kunkin maan institutionaalisille ja hallinnollisille rakenteille, joilla voidaan helpottaa yhteisön säännöstön soveltamista. Tämä periaate on sopusoinnussa etenkin Phare-ohjelman kanssa mutta myös muihin käynnissä olevien yhteisöohjelmiin osallistumisen kanssa. Kaikki Euroopan toimielimet - Eurooppa-neuvosto, komissio ja parlamentti – ovat osallistuneet yhteistyössä laajentumiskehitykseen investoimalla varoja ja käyttämällä 85 Monorin kaupungin tuomioistuimen asiassa Kadar antama tuomio N:o 3p21321/1997/13, Unkari. 86 KOM (97) 2000. 87 Komission lausunnot Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneista maista. 29 aikaa, pohdintaa ja toimia Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaiden yhdentämiseksi Euroopan unioniin. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on otettu käyttöön ja hyväksytty uusia välineitä ja strategioita laajentumisesta aiheutuvia suuria muutoksia ennakoiden siirtyminen markkinatalouteen. 88 niissä maissa, käynnissä erityisesti joissa on Naisten työllisyys ja asema työelämässä varmistettava, On yleisesti markkinatalouteen laajentumisprosessilla ei ole kielteisiä vaikutuksia naisiin ja että naisilla on täydet mahdollisuudet päästä osallisiksi eduista. siirtymisellä että ja Keski- ja Itä-Euroopan maissa naiset ovat perinteisesti osallistuneet elinkeinoelämään palkallisen työn kautta. Rakenneuudistuksen viedessä kohti markkinataloutta näiden naisten asema on kuitenkin käynyt epävarmaksi. koulutus. He ja Itä-Euroopan maissa naisilla oli aiemmin hyvä yleissivistävä osallistuivat monille ja Keski- ammatillinen aloille tasavertaisesti miesten kanssa ja saattoivat luottaa kattavaan lastenhoitojärjestelmään. tukivat naisten Naisten edustus parlamentissa oli merkittävä, koska hallitukset asettumista kansanedustajaehdokkaiksi. Joissakin tapauksissa naisten edustusta säänneltiin kiintiöin. työmarkkinoiden Joissakin maissa nämä tekijät ovat johtaneet siirtymävaiheessa taantumaan, jossa on alettu tukea perinteistä naisen mallia, jossa mies ansaitsee perheen elannon. Taantuman lisäksi naisten paineita on lisännyt lastenhoitopalvelujen lakkauttaminen, syinä suurien valtionyhtiöiden purkaminen sekä johon puolestaan ovat olleet lastenhoitokulujen nousu. Joissakin maissa naisten työttömyysluvut ovat miesten vastaavia lukuja korkeammat. Suurten teollisuusyhtiöiden rakenneuudistusten vuoksi työttömäksi joutui kuitenkin enemmän miehiä kuin naisia. Siirtymä ei vaikuttanut yhtä merkittävästi palvelualaan, jolla naiset perinteisesti ovat työskennelleet. Naisten edustus palvelualalla saattaa Työttömyysasteiden siirtyvät kuitenkin mittausmenetelmissä on eroja Euroopan unionissa ja Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Sen sijaan työllisyysasteita voidaan vertailla keskenään. Naisten työllisyysasteet Romanian ja Tšekin kaltaisissa maissa ovat lähellä Suomen lukuja. Ne ovat kuitenkin pienemmät kuin vastaavat luvut Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Ruotsissa, joissa osa-aikatyöllä on merkittävä työllistävä vaikutus. jos miehet laskea, alalle. tälle Jotkin maat, kuten Romania, ovat pidentäneet äitiyslomaa. Sloveniassa vastaavan että naiset menettäisivät ehdotuksen esti naisten etujärjestö, työllistymismahdollisuutensa keskeyttäessään työnsä pitkiksi ajanjaksoiksi. Äitiys-, vanhempain- ja perheloman osalta Keski- ja Itä-Euroopan maissa on omaksuttu ja Lisäksi lähestymistapoja. erilaisia terveydenhoitopalvelujen sosiaaliturvajärjestelmien huomattavat ja jatkuvat uudelleenjärjestelyt kohdistuvat enemmän naisiin kuin miehiin. joka pelkäsi, leikkaukset 88 Asetus N:o (EY) 622/98, EYVL L 85, 20. 3. 1998. 30 Naisten edustus ja osallistuminen Päättävien elinten toimintaan osallistuminen ja edustus on keskeinen demokratian osatekijä perustuvassa yhteiskunnassa. välttämättömyys perusoikeuksiin oikeuteen ja ja Naiset ovat melko heikosti edustettuina hakijamaiden parlamenteissa. Joidenkin maiden (kuten Romanian) kansanedustajista jopa 95 prosenttia on miehiä. On todisteita siitä, että naisilta puuttuu tietyssä määrin kiinnostusta toimia muodollisissa poliittisissa yhteyksissä erityisesti kansallisella tasolla. Sen sijaan paikallisesti naiset ovat tiiviisti mukana toiminnassa ja siitä kiinnostuneita. Lähes kaikissa maissa kaikilla naisia koskettavilla aloilla toimii monia kansalaisjärjestöjä. Nämä kansalaisjärjestöt ovat tavallisesti kuitenkin hyvin pieniä ja niiden rahoitus ja muut voimavarat ovat joko riittämättömiä tai niitä ei ole lainkaan. 30 Naisten edustus hakijamaiden 0 kansallisissa parlamenteissa (%), 1998* 17,5 14,7 13,9 12,7 10,9 10,8 9 8,3 7,8 5,5 5,4 17 26,8 Lähde: Inter Parliamentary Union. Huom: * 25. 9. 1998. Tasa-arvo-oikeuksien täytäntöönpano 1998 Liettua Slovakia Tšekki Puola Viro Bulgaria Latvia Unkari Slovenia Romania Kypros EU15 EP Kuten edellä todettiin, perustuslaeissa on syrjimättömyyslausekkeita. Maissa ei kuitenkaan ole perinnettä syrjimättömyyttä koskevien oikeuksien vaatimisessa. Sukupuolten välisen tasa-arvon keskeisiä kysymyksiä on tämän vuoksi valtuuttaa naiset Tämän mahdollistamiseksi tarvitaan eritasoisia tukirakenteita. syrjintätapaukset tuomioistuimen käsiteltäväksi. saattamaan Bulgariaa lukuun ottamatta kaikki Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat joko perustaneet tai ovat parhaillaan perustamassa ministeriöön yksikköä tai naisasioiden toimistoa taikka oikeusasiamiestä tasa-arvo-oikeuksien rikkomistapauksia varten. Yksiköt ovat usein varsin pieniä ja hyvin aktiivisia, ja ne ovat olleet kiinnostuneita vaihtamaan omaksuttuja kokemuksia esikuvaksi Euroopan unionissa ottamaan ja 31 lähestymistapoja, kuten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamista kaikilla politiikan aloilla. Joissakin maissa palkkausta ja työoloja koskevan tasa-arvoisen kohtelun seurantatehtävä on annettu työtarkastusvirastoille. Toisissa maissa etsitään ja pohditaan toimintakykyisiä valvontajärjestelmiä. Lisäksi on välttämätöntä ottaa joiden avulla naisille annetaan käytännön tukea käyttöön pysyviä aluerakenteita, oikeuksien valvonnassa. Merkittävää edistystä saavutettiin Kyproksessa vuonna 1988 perustamalla naisten oikeuksien pysyvä keskustoimisto89. Toimisto uudistettiin vuonna 1994, ja sen uudeksi nimeksi tuli naisten oikeuksien kansallinen toimikunta. Tällä hetkellä valmistellaan uutta strategista kehityssuunnitelmaa vuosiksi 1999–2000. Komission tuki instituutioiden rakentamiselle tasa-arvon alalla • Seminaarit Jotta yhteisön säännöstö ja sen voimaan saattaminen tulisi hakijamaille tutuksi, komission teknisen avun tiedotustoimisto (TAIEX) järjesti kesäkuussa 1998 Brysselissä voimaan saattamista koskevia rakenteita käsitelleen seminaarin90 kaikille yhdelletoista maalle. Seminaarissa esiteltiin unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden erilaisia malleja ja kokemuksia. Vuonna 1999 järjestetään lisäksi muita seminaareja tarkemmin määritellyistä aiheista. • Korkean tason yhteydenpito ja konferenssit Komissio otti vastaan lukuisia virkamiehiä asiasta vastaavista ministeriöistä ja järjestämiin osallistui seminaareihin ja konferensseihin. Näissä tapaamisissa tehtiin selkoa yhteisön säännöstöstä ja sen täytäntöönpanon edellyttämistä hallintorakenteista. Pohjoismaiden ministerineuvoston hakijamaiden ja noudattamisen korostamiseksi laajentumiskehityksen Laajan yleisön tavoittamiseksi sekä naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen yhteydessä komission yksiköt sekä TAIEX kutsuivat yhdessä naisten asioita käsittelevän Slovenian toimiston kanssa valtuuskunnat kaikista Keski- ja Itä-Euroopan maista konferenssiin, joka järjestettiin Beldissä Sloveniassa lokakuussa 1998. Konferenssissa käsiteltiin täytäntöönpanoon liittyvien teknisten kysymysten lisäksi päätöksentekoa, väkivaltaa ja valtavirtaistamista koskevia kysymyksiä. Konferenssin tärkeimpänä päätelmänä oli, että naisten ja miesten tasa-arvo on demokratian keskeinen osatekijä ja näin ollen liittymisen edellytys. Suosituksessaan91 osallistujat korostivat tarvetta naisten yhtäläiseen edustukseen päättävissä asemissa sekä naisten ihmisoikeuksien kunnioittamista. • Verkottuminen sähköisen Bledin tiedotuspisteen, johon sisältyy tietokanta komission, jäsenvaltioiden ja hakijamaiden konferenssin osallistujien pyynnöstä komissio perusti 89 Strateginen kehittämissuunnitelma 1994–1998. Kyproksen tasavallan työ- ja sosiaaliturvaministeriö. 90 Transposition and enforcement of EC Legislation in the field of Equal Opportunities, 25. –26. kesäkuuta 1998, Bryssel. 91 Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaille järjestetyn Agenda Equality -konferenssin suositukset, 8. -10. lokakuuta 1998, Bled, Slovenia. 32 jotka tasa-arvoasiantuntijoista, kirjasto sekä keskustelufoorumi. Kaikkia niitä, haluavat saada tämän saanniltaan rajoitetun Internet-sivun käyttöoikeudet, pyydetään ottamaan yhteyttä komission tasa-arvoyksikköön (PO V/D5). Tällä hetkellä tietokannassa on yli 50 tietuetta, ja foorumilla käydään vilkasta keskustelua. • Yhteisöohjelmiin osallistuminen aidsia ja syöpää sekä yleissivistävää koulutusta Hakijamaiden osallistumista yhteisöohjelmiin on tuettu aktiivisesti. Tämä koskee kansanterveyttä, (Sokrates), ammatillista koulutusta (Leonardo da Vinci) ja nuorisoa (Nuorten Eurooppa). Vuonna 1998 komissio antoi suoraa tukea Phare- ja Tacis-ohjelmista kansalaisjärjestöjen toiminnan kehittämiselle ja työlle Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Erityishuomiota ja Itä-Euroopan maiden osallistumiseen poliisiasiain kiinnitettiin lisäksi Keski- yhteistyötä koskevaan STOP-ohjelmaan92, joka on perustettu ihmiskaupan ja erityisesti lapsilla ja naisilla käytävän kaupan torjumiseksi sekä ehkäisevän toiminnan ja tiedotuskampanjojen kehittämiseksi. Keskeisimpiä huolenaiheita useissa maissa ovat naisiin kohdistuva väkivalta sekä naisilla ja tytöillä käytävä rajatylittävä kauppa. Euroopan parlamentti, komissio, neuvosto ja lukuisat Euroopan kansalaisjärjestöt ovat kaikki kiinnittäneet huomiota tähän. Daphne-aloitteessa93 tuetaan kansalaisjärjestöjä naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi, ja hankkeita ovat esittäneet myös monet kansalaisjärjestöt, joilla on kokemusta ihmiskaupan torjunnasta. Kuten liittymistä edeltävässä strategiassa todetaan, Euroopan talousalueen maat sekä Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat osallistua miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaan yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmaan. 94 Vuonna 1998 luotiin oikeusperusta Unkarin osallistumiselle ohjelmaan, jotta Unkari saattoi esittää hankkeita samana vuonna. 95 Tšekki, Viro, Liettua, Romania ja Slovenia ovat tuoneet esiin halukkuutensa osallistua ohjelmaan vuonna 1999. Osallistumalla nämä maat pääsevät osallisiksi unionin toimista ja arvoista sekä niille tarjoutuu keskusteluympäristö. • Jatkotoimet korostaa tulevaisuudessakin Komissio täysimääräisen noudattamisen tärkeyttä tukemalla kampanjoita, joilla pyritään tiedottamaan naisille ja miehille heidän tasa-arvo-oikeuksistaan. Komission tarkoituksena on lisäksi järjestää toinen tasa-arvon merkitystä laajentumisen näkökulmasta. konferenssi, säännöstön käsitellään yhteisön korkean tason jossa 92 Yhteinen toiminta, 29 päivältä marraskuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn ihmisillä käytävän kaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön sopimuksen K. 3 artiklan perusteella, torjunnasta vastaavien henkilöiden kannustus- ja vaihto-ohjelman perustamisesta, EYVL L 322, 12. 12. 1996. 93 KOM (98) 335, 20. 5. 1998. 94 Neuvoston 22. 12. 1995 tehdyn päätöksen 6 artikla, EYVL L 335, 30. 12. 1995. 95 Neuvoston päätös, 12. 10. 1998, EYVL L 295, 4. 11. 1998, s. 40. 33


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 493/1999 z 5. marca 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95 stanovujúce podrobné pravidlá na zavedenie systému dodatočných dovozných ciel a stanovenie dodatočných dovozných ciel v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa ruší nariadenie č. 163/67/EHS

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
egg product
import
poultrymeat

formats: html pdf print

text: 420 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 24 31999R0493 6. 3. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 59/15 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 493/1999 z 5. marca 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95 stanovujúce podrobné pravidlá na zavedenie systému dodatočných dovozných ciel a stanovenie dodatočných dovozných ciel v sektoroch hydi- nového mäsa a vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa ruší nariadenie č. 163/67/EHS KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, PRIJALA TOTO NARIADENIE: so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, Článok 1 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2771/75 z 29. októbra trhu s vajciami (1), naposledy 1975 o spoločnej organizácii zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1516/96 (2), a najmä na jeho články 5 ods. 4 a 15, Nariadenie (ES) č. 1484/95 sa mení a dopĺňa nasledovne: 1. Názov nariadenia znie: so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2777/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s hydinovým mäsom (3), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2916/95 (4), a najmä na jeho články 5 ods. 4 a 15, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2783/75 z 29. októbra 1975 o spoločnom systéme obchodu s ovalbumínom a laktalbumínom (5), naposledy zmenené a doplnené naria- dením (ES) č. 2916/95, a najmä na jeho články 3 ods. 4 a 10, keďže článok 3 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1484/95 (6), naposledy zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 117/ 1999 (7), stanovuje, že dodatkové clo na žiadosť dovozcu sa môže zaviesť na základe cif dovoznej ceny; keďže v rámci Svetovej obchodnej organizácie bolo rozhodnuté, že zaviesť dodatkové clo na základe cif dovoznej ceny je povinné; keďže články 3 a 4 ods. 1, príloha I a názov nariadenia sa musia zmeniť a doplniť v súlade s týmto rozhodnutím; júna 1995 „Nariadenie Komisie (ES) č. 1484/95 z 28. stanovujúce podrobné pravidlá na zavedenie systému dodat- kových dovozných ciel a stanovenie reprezentatívnych cien v sektoroch hydinového mäsa vaječný albumín a ktorým sa ruší nariadenie č. 163/67/EHS“. a vajec a pre 2. Článok 2 sa týmto mení a dopĺňa takto: — druhá zarážka prvého odseku sa nahrádza nasledovne: „— cif dovozné ceny; na účely tohto nariadenia bude cif dovozná cena pozostávať z týchto faktorov: a) franko-paluba cena v krajine pôvodu; a b) náklady na prepravu a poistenie do miesta vstupu na colné územie spoločenstva,“, — v poslednej vete odseku 1 sa výraz „tieto ceny“ nahrádza výrazom „reprezentatívne ceny“, — v odseku 2 sa výraz „tretí“ nahrádza výrazom „druhý a tretí“. 3. Článok 3 sa nahrádza nasledovne: „Článok 3 keďže rôzne ceny, ktoré slúžia ako základ na stanovenie repre- zentatívnych cien, by sa mali lepšie definovať; Dodatkové clo sa zavedie na základe cif dovoznej ceny 1. predmetnej zásielky v súlade s ustanoveniami článku 4. keďže opatrenia uvedené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre hydinové mäso a vajcia, (1) Ú. v. ES L 282, 1. 11. 1975, s. 49. (2) Ú. v. ES L 189, 30. 7. 1996, s. 99. (3) Ú. v. ES L 282, 1. 11. 1975, s. 77. (4) Ú. v. ES L 305, 29. 12. 1995, s. 49. (5) Ú. v. ES L 282, 1. 11. 1975, s. 104. (6) Ú. v. ES L 145, 29. 6. 1995, s. 47. (7) Ú. v. ES L 15, 20. 1. 1999, s. 4. 2. Ak cif dovozná cena na 100 kg zásielky bude vyššia ako uplatniteľná reprezentatívna cena uvedená v článku 2 ods. 1, dovozca predloží príslušným orgánom dovážajúcich členských štátov minimálne tieto dôkazy: — kúpnu zmluvu alebo iný ekvivalentný doklad, — poistnú zmluvu, — faktúru, 03/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 421 — osvedčenie o pôvode (ak to pripadá do úvahy), — prepravnú zmluvu, — a v prípade prepravy po mori, námorný nákladný list. 3. V prípade uvedenom v odseku 2, dovozca zloží zábezpeku uvedenú v článku 248 ods. 1 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 (*), rovnajúcu sa čiastke dodatkového cla, ktoré by zaplatil, ak by sa výpočet dodatkového cla vykonal na základe reprezentatívnej ceny daného produktu, ako je uvedené v prílohe I. Dovozca má k dispozícii 4. jeden mesiac od predaja daných produktov, na základe limitu šiestich mesiacov od dátumu prijatia deklarácie o prepustení do voľného obehu so zásielkou sa nakladalo za nato, aby dokázal, že podmienok potvrdzujúcich správnosť cien uvedených v odseku 2. Nedodržanie jedného z týchto termínov má za následok prepadnutie zloženej zábezpeky. Lehotu šiestich mesiacov môžu však príslušné orgány predĺžiť maximálne o tri mesiace na žiadosť dovozcu, ktorá však musí byť nále- žite odôvodnená. Zložená zábezpeka sa uvoľní do tej miery, do akej bude poskytnutý dôkaz o podmienkach nakladania k spokojnosti colných úradov. V opačnom prípade zábezpeka prepadne formou uhradenia dodatkových ciel. Ak príslušné orgány zistia pri preverovaní, že požia- 5. davky tohto článku neboli splnené, vymáhajú clo splatné v súlade s článkom 220 nariadenia (EHS) č. 2913/92. Výška cla, ktorá sa má vymáhať, alebo ktorá zostala pred- metom vymáhania, zahŕňa aj úroky počnúc dátumom prepustenia tovarov do voľného obehu až do dátumu (vyrovnania) vymáhania. Uplatňovanou úrokovou mierou je miera platná pre operácie spojené s vymáhaním na základe vnútroštátneho práva. (*) Ú. v. ES L 253, 11. 10. 1993, s. 1. “ 4. Úvodná veta článku 4 ods. 1 sa nahrádza takto: „Ak rozdiel medzi danou počiatočnou cenou uvedenou v článku 1 ods. 2 a cif dovoznou cenou danej zásielky:“ Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Bude sa uplatňovať od 25. marca 1999. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 5. marca 1999 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie