title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Yhteisön ympäristöpolitiikan kehittäminen edelleen ja ekologisen unionin luominen"

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
ecologism

text: C 198/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 7. 1999 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhteisön ympäristöpolitiikan kehittäminen edelleen ja ekologisen unionin luominen” ALUEIDEN KOMITEA, joka (1999/C 198/07) ottaa huomioon työvaliokuntansa 16. syyskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen alakohdan mukaisesti tekemän päätöksen antaa lausunto aiheesta ”Yhteisön ympäristöpolitiikan kehittäminen edelleen ja ekologisen unionin luominen” sekä antaa lausunnon valmistelu valiokunta 4:n ”Maankäyttö – Taajama-asiat – Energia – Ympäristö” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 4:n joulukuun 11. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 310/98 rev. 2, jonka esittelijä oli Erwin Teufel. A. Perustelut Alueiden komitea, joka katsoo, että strategian laatiminen ympäristöasioiden ottamiseksi mukaan Euroopan unionin toimintalinjoihin 1. on tällä hetkellä EU:n toimielinten erityisen tärkeä tehtävä, 2. Amsterdamin sopimus on soveltuva oikeusperusta EU:n ympäristöpolitiikan kehittämiseksi edelleen, tässä yhteydessä on kyse EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien välisestä järkevästä toimivaltajaos- 3. ta ympäristön kannalta tärkeillä aloilla läheisyysperiaatteen mukaisesti, 4. tulevaisuuteen suuntautuneita ja laaja-alaisia ratkaisumalleja ympäristönsuojeluvaatimusten liittämi- seksi kaikkiin yhteisön toimintalinjoihin ja ekologisesti kielteisten tekijöiden karsimiseksi yhteisön lainsäädännöstä voidaan muodostaa vain tieteelliseltä pohjalta, toteutettavuusnäkökohdat huomioon ottaen sekä ennaltaehkäisyperiaatteen perusteella, EU:n jäsenvaltioiden ympäristönsuojelumääräyksissä on tällä hetkellä toisistaan poikkeavia vaati- 5. muksia ja ettei etenkään yhteisön säännöksiä sovelleta yhtä tiukasti yksittäistapauksissa, jäsenvaltioissa sekä alue- ja paikallisyhteisöissä on huomattavia eroja viranomaisten valvontatihey- 6. dessä ja rikkomusten rankaisemisessa, mikä voi aiheuttaa vakavia ympäristövahinkoja sekä vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, alue- ja paikallisyhteisöillä, viranomaisilla ja tuomioistuimilla on erityisvastuu yhteisön ympäristö- 7. lainsäädännön toteuttamisessa ja valvonnassa, 8. Rio de Janeiron ilmastopuitesopimuksen allekirjoittajamaiden kolmannessa seurantakokouksessa Kiotossa vuonna 1997 sovittiin konkreettisista, vaikkakin vaatimattomista, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisvelvoitteista; teollisuusmaita koskeva vähintään viiden prosentin vähennys on EU:n vaatimusta alhaisempi, etenkin alueiden ja valtioiden rajat ylittäviä toimia on jatkettava luonnon monimuotoisuuden 9. säilyttämiseksi, 10. kulttuurimaisemat kuvastavat Euroopan alueiden taloudellista, ekologista ja kulttuurista kehitystä, ovat maa- ja metsätalouden ja mahdollisimman kestävän viljelytavan perusta sekä hyvin merkittäviä niin luonnon monimuotoisuuden kuin alueiden väestön ja matkailun kannalta, 11. maaperä lukeutuu ilman, veden ja auringonvalon ohella ihmisten, eläinten ja kasvien luonnollisiin ja välttämättömiin elinedellytyksiin, 12. maaperän köyhtyminen, eroosio ja tiivistyminen sekä haitta-aineiden kertyminen vaarantavat yhä enemmän maaperän hyödyntämisen ja sen tehtävät luonnontaloudessa, 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 198/31 etenkin vesistöjä säästäviä maatalouden tuotantomenetelmiä voidaan vielä kehittää ja hajakuormi- 13. tusta vähentää, EU:n osittain päällekkäisillä ja sisällöiltään toisistaan poikkeavilla vesistödirektiiveillä näitä 14. puutteita ei pystytä poistamaan eikä saavuteta kestävän vesipolitiikan tavoitteita, Euroopan kansalaisten kasvavat koulutukseen, työhön sekä terveyspalveluihin liittyvät tarpeet olisi 15. tyydytettävä kestävästi, muttei välttämättä liikennepalveluja lisäämällä, Euroopan talouselämän yhdentyessä sisämarkkinoiden tavaraliikenne tulee voimakkaasti kasva- 16. maan keskipitkällä aikavälillä, ja maiden väliset maantiekuljetukset vaikuttavat kasvuun merkittävästi, 17. maantieliikenteessä ajoneuvojen ja polttoaineiden synnyttämät päästöt ovat jo nyt tärkein syy melun ja haitta-aineiden aiheuttamaan saastumisen, joka vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen ja ilmastoon, rautatieliikenne ei vastaa nykyisiä tarpeita ja ettei tähän mennessä ole hyödynnetty huomattavia 18. innovaatiomahdollisuuksia etenkään tavarankuljetuksessa, liikennemuotojen välinen kilpailu on vääristynyttä ja olisi 19. huomioon ulkoiset kustannukset, luotava rehti kilpailu ottamalla ”saastuttaja maksaa” -periaatteen tulee olla kaikkien yhteisön ohjelmien ja ympäristölainsäädännön 20. johtavana periaatteena, hyväksyi 10. –11. maaliskuuta 1999 pitämässään 28. täysistunnossa (maaliskuun 10. päivän kokouksessa) enemmistön äänin seuraavan lausunnon. B. Johdanto Euroopan unionin on Amsterdamin sopimuksen perusteella oltava myös ekologinen unioni. Tämä vaatimus kohdistuu unioniin itseensä, sen jäsenvaltioihin sekä alue- ja paikallisyh- teisöihin. Yhtenäistyvässä Euroopassa, jossa etenkin työllisyys-, sosiaali- ja talouspoliittiset ongelmat ovat etualalla, vaaditaan uutta solidaarisuutta. Tähän solidaarisuuteen kuuluu myös ympäristön- ja luonnon- suojelun huomioon ottaminen. Käytännössä ympäristöpoli- tiikka, jossa erityisesti vaaditaan pitkän aikavälin näkymiä, on usein erillään muiden politiikan alojen toimenpiteistä. Kaiken politiikan hahmottelussa ja toteuttamisessa on otettava huo- mioon kestävyyden uusi maaginen kolmio, eli ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti tasapainoinen kehitys. Tämä koskee yhteisötason lisäksi myös jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisyhteisöjä. Alueiden komitea kannattaa komission aloitetta edistää institu- tionaalisissa rakenteissaan ympäristönsuojelun liittämistä yh- teisön muuhun politiikkaan. Alueiden komitea haluaa lausunnollaan – osaltaan vaikuttaa siihen, että EU:n perustamissopimuk- seen sisältyvät kestävän kehityksen velvoitteet toteutetaan – – tehdä ehdotuksia kilpailuvääristymien poistamiseksi varmistaa luontoa säilyttävän kestävän eurooppalaisen ympäristöpolitiikan. C. Vaatimukset 1. Nykyisten menetelmien ja toimien parantaminen Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että kestävän 1. 1. kehityksen periaate on Euroopan parlamentin merkittävällä tuella voitu ankkuroida Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen 6 artiklaan. Nyt periaate on toteutettava käytännössä. Alueiden komitean mielestä perustamissopimukseen sopivana ajankohtana liitettävän, kestävää kehitystä käsittelevän pöytä- kirjan laatiminen voi tässä yhteydessä olla merkittävää. Kysei- sessä pöytäkirjassa voitaisiin, samoin kuin läheisyysperiaatetta käsittelevässä pöytäkirjassa, määritellä yksittäisiä menetelmiä ja toimia, joiden on määrä taata kestävän kehityksen periaatteen huomioon ottaminen unionitason toimissa, ohjelmissa ja säädöksissä. Tässä yhteydessä on pyrittävä mahdollisimman suureen hallinnolliseen tehokkuuteen. Alueiden komitea aikoo mahdollisuuksiensa mukaan ehdottaa kestävää kehitystä käsittelevää pöytäkirjaa ja kehittää samalla edelleen yhteisön toimielimissä ja jäsenvaltioissa vallitsevia ajatuksia. Kyseinen pöytäkirja voisi olla myös jäsenvaltioiden toimien suuntaviivana. C 198/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 7. 1999 1. 2. Alueiden komitean mielestä on välttämätöntä, että yhteisön ympäristöpolitiikan kehittämiseen ja ekologisen unio- nin toteuttamiseen tähtääviä toimia varten perustetaan ohjel- ma. Siihen on sisällyttävä aikataulu tai määräajat tärkeimpiä toiminta-aloja ja toimia varten, ja sen on oltava perustana asiaa koskeville vihreille ja valkoisille kirjoille. Alueiden komitea ehdottaa, että viidennen toimintaohjelman tarkistamisen sijasta komissio alkaisi laatia kuudetta ohjelmaa, jonka lähtökohtana on kaikille komission vastuualueille yhteinen tavoite saavuttaa muun muassa Rion asiakirjassa määritelty kestävä kehitys. 1. 3. Alueiden komitea on sitä mieltä, että juuri ympäristö- alalla on keskusteltava järkevästä tehtäväjaosta alkaen kunnista ja alueilta jäsenvaltio- ja yhteisötasolle asti, jotta voidaan hyödyntää yhteisvaikutusta ja ottaa huomioon läheisyysperi- aate. Alueiden komitean mielestä myös tässä yhteydessä EU-säädös- ten noudattamista on paikallaan valvoa säännöllisesti. Samalla olisi tutkittava, miten pitkälle ”pehmeä lainsäädäntö”(soft law) eli kohderyhmien vapaaehtoinen sitoutuminen sopimusten puitteissa voi auttaa saavuttamaan entistä parempia ym- päristönsuojelutuloksia. Ympäristökirjanpidon myötä käyttöön otetut yritysten vapaa- ehtoisen ympäristöjohtamisen periaatteet tulee juurruttaa vielä lujemmin käytäntöön. Tässä on tärkeää työntekijöiden osallis- tuminen, heidän pätevöittämisensä sekä yritysten sisäisten eturyhmien kanssa sovittava johtamisstrategia. Komitea katsoo myös, että alakohtaisten suunnitelmien ja ohjelmien strateginen ennakkoarviointi ympäristön näkökul- masta on instrumentti, jolla voidaan vaikuttaa myönteisesti siihen, että ympäristö todella sisällytetään politiikan eri osa- alueisiin. 1. 4. Alueiden komitea kehottaa solmimaan EU:n, jäsenval- tioiden, alueiden ja kuntien välisen ympäristövakaussopimuk- sen. Sopimuksella on määrä kehittää Valencian ympäristöpe- ruskirjaa EU:n tulevaa laajentumista silmällä pitäen, ja siinä olisi viitattava Aalborgin peruskirjaan. Komitea aikoo esittää ensimmäisen sopimusluonnoksen mahdollisimman pian. EU:n tulevien jäsenten tulisi pyrkiä liittymään vakaussopimukseen. 1. 5. Alueiden komitea kehottaa perustamaan EU:n ekologi- sen asiantuntijaneuvoston. Sen olisi laadittava komissiolle joka toinen vuosi arviointiraportti, jossa se ehdottaa konkreettisia yhteisötoimia ekologisesti kielteisten tekijöiden poistamiseksi vähitellen yhteisön lainsäädännöstä ja rahoitusvälineistä sekä ympäristönsuojeluvaatimusten laajaa huomioon ottamista kai- kessa yhteisön politiikassa. Asiantuntijaneuvosto voisi myös antaa lausuntoja yksittäisistä kysymyksistä ja tutkia säännölli- sesti kestävän kehityksen periaatteen noudattamista. 1. 6. Yhteisön perustamissopimusta muuttamalla olisi päästävä siihen, että talous- ja sosiaalikomiteaan lähetetään edustajia myös ympäristöasioita käsittelevistä kansalaisjärjes- töistä. 1. 7. Euroopan parlamentin, alueiden komitean ja komis- sion ympäristöasioista käymää keskustelua on vahvistettava, ja tähän rakenteeseen on otettava mukaan ympäristöasioiden ja kestävän kehityksen neuvoa-antava foorumi. aktiivisilla Alueiden ja kuntien on edistettävä kansalaisten osallis- 1. 8. tumista Ensimmäisenä tiedotusohjelmilla. tämänsuuntaisena toimena kaikkien alueiden ja kuntien olisi perustettava palvelupiste ja samalla mahdollisuuksien mukaan Internet-kotisivu, jotta kansalaiset saavat tietoa alueilla käyn- nissä olevista aloitteista (esim. Agenda 21 tai Habitat). 1. 9. Alueiden olisi yhteistyössä kuntien kanssa luotava pitkän aikavälin suuntaviivat esimerkiksi ympäristösuunnitel- man muodossa kestävän kehityksen saavuttamiseksi. Suunni- telman tulee sisältää konkreettisia tavoitteita välietappeineen, toimineen ja toteutusaikatauluineen. Tässä yhteydessä EU:n olisi tuettava erityisesti raja-alueiden välistä kokemusten vaih- toa ja yhteistyötä soveltuvalla tavalla. 2. Ympäristöoikeus ja sen toteuttaminen 2. 1. Alueiden komitea tukee komissiota sen kehittäessä edelleen läheisyysperiaatetta noudattaen yhteisön ympäristöoi- keutta – myös ajatellen sen vaikutusta rehdin kilpailun saavut- tamiseksi – erityisesti määrittämällä päästöjen raja-arvot ja ympäristön laatustandardit. Komitea kehottaa komissiota ra- joittamaan tarvittavat raportointivelvoitteet soveltuvan laajui- siksi. Palautteesta koottavan arvioinnin tulokset ovat painoar- voltaan tärkeämmät kuin raportoinnin vaatima työpanos. 2. 2. Alueiden komitea on tyytyväinen komission ehdotuk- seen, joka koskee viranomaisten suorittamien ympäristönsuo- jelutarkastusten luonteen ja laajuuden vähimmäisvaatimuksia. Komitea kehottaa neuvostoa ajamaan ehdotusta ja hyväk- symään mahdollisimman pian säännöksiä, joissa otetaan huo- mioon käytännön vaatimukset ja joiden myötä Euroopassa otetaan käyttöön kohtuullista työpanosta vaativa, lyhyellä aikavälillä vertailukelpoinen ja keskipitkällä aikavälillä yhtenäi- nen toimeenpanokäytäntö. 2. 3. Alueiden komitea on tyytyväinen ympäristön pilaantu- misen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämistä koskevan direktiivin 96/61/EY hyväksymiseen. Direktiivillä luodaan en- simmäistä kertaa Euroopan laajuiset yhtenäiset puitteet ym- päristön kannalta erityisen merkittävien teollisuuslaitosten luvansaantiin ja valvontaan. 2. 4. Komitea kehottaa komissiota laatimaan pikaisesti di- rektiivin 96/61/EY piiriin kuuluvia teollisuuslaitostyyppejä joissa Euroopan laajuisesti varten tekniset asiakirjat (BREF), edellytettävät ympäristöstandardit kuvataan konkreettisesti päästöjen raja-arvoina. 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 198/33 Vain näin voidaan yhtenäistää konkreettiset vaatimukset. Muu- toin direktiivi 96/61/EY ainoastaan yhtenäistää luvansaanti- ja valvontamenettelyä ja vahvistaa kilpailuvääristymiä. 2. 5. Alueiden komitea kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian toimenpiteitä, jotka perustuvat koko- naisvaltaisen tuotepolitiikan käsitteeseen: se kattaa tuotteen koko elinkaaren. 3. Kestävään kehitykseen tähtäävä koulutus ja kasvatus 3. 1. Ympäristötietoisen sekä elämänlaatuun ja kestävään kehitykseen suuntautuneen toiminnan edistämiseksi olisi oi- keudellisten ja rahoituksellisten välineiden ohella painotettava nykyistä enemmän sosiaalisen välineiden käyttöä (valveuttami- nen, koulutus ja kasvatus, vuoropuhelu, vuorovaikutteinen poliittinen päätöksenteko, yhteistyö yms. ). 3. 2. Alueiden komitea kehottaa komissiota ja neuvostoa muuttamaan nykyisiä tukiohjelmia siten, että innovatiivisia lähtökohtia voidaan edistää tulevaisuudessa ympäristöä koske- van tiedon ja ympäristölle suotuisan käyttäytymisen vahvista- miseksi edellä mainittujen sosiaalisen välineiden avulla. Jotta voidaan vaihtaa tietoa elämänlaadun ja kestävän 3. 3. kehityksen aloilla toteutettavista paikallisaloitteista, joissa so- velletaan sosiaalisia välineitä (esim. paikallisagenda 21:n tai asumisen kehittämistä koskevan Habitat Agendan valmistelu), olisi mahdollistettava kansainvälisen tietopankin käyttö. 4. Rajanylittävä yhteistyö 4. 1. Alueiden komitea muistuttaa Euroopan unioniin kuu- luvien ja unionin ulkopuolisten alueiden välisen tiiviin yhteis- työn merkityksestä. Komitea kehottaa komissiota edistämään edelleen kokemusten vaihtoa ja ratkaisujen etsimistä rajany- littävään saastumiseen erityisesti EU:n tulevaa laajentumista silmällä pitäen. Ympäristöä koskevien uusien yhteisön menette- 4. 2. lysäännösten luomisessa olisi keskityttävä jäsenvaltioiden välis- ten, rajanylittävää saastumista koskevien seikkojen järjestelyyn. 5. Ilmansuojelu 5. 1. Alueiden komitea kannattaa sitä, että uusiutuvien energialähteiden ja nykyistä tehokkaamman energiankäyttö- tekniikan mahdollisuuksia hyödynnetään mahdollisimman hyvin ja että julkinen sektori arvioi niiden edistämistä kilpai- luoikeudellisesti erityisesti kestävän kehityksen näkökulmasta. Tässä yhteydessä olisi myös luotava kannustimia ja helpotetta- va osallistumista niitä koskeviin ohjelmiin. 5. 2. Alueiden komitean kehottaa neuvostoa luomaan mah- dollisimman pian yhteisökehyksen uusiutumattoman energian verotukselle ja kaikkien ulkoisten kustannusten sisällyttämisel- le hinnoittelussa. Tässä yhteydessä on otettava huomioon vaikutukset pienituloisiin ryhmiin sekä vuoristo- ja maaseutu- alueisiin ja sellaisiin talouden aloihin, joiden energiakustannuk- set ovat korkeat. Alueiden komitea kehottaa komissiota tarkistamaan, 5. 3. miten pitkälle hallinnolliset määräykset ja muut välineet, erityisesti tukiohjelmat, ovat ristiriidassa päästöjen vähentämi- sen kanssa. Komission olisi myös yhteistä maatalouspolitiikkaa ja rakennerahastoja uudistaessaan vaikutettava päästöjen vähentämiseen. Alueiden komitea painottaa tässä yhteydessä metsien ekosysteemien merkitystä ilmansuodattimina ja hiili- dioksidinieluina. 5. 4. Alueiden komitea pitää oikeana mukauttaa haitta-ai- neita koskevia lakimääräisiä päästöjen vähentämistavoitteita jotta haitta- soveltuvan ajan kuluessa uuteen kehitykseen, aineista saadut uudet tiedot ja tekniikan saavutukset voidaan ottaa huomioon yhteisön lainsäädännössä. Alueiden komitea pitää oikeana, että ilmansuojelussa 5. 5. käytetään yhä enemmän markkinataloudellisia kannustimia (ympäristöön liittyvät ohjausmaksut, myytävissä olevat ym- päristön käyttöoikeudet, tasausstrategiat). Näin pyritään lisäämään ympäristöpolitiikan kustannustehokkuutta ja hei- kentämään kasvu- ja työllisyyspolitiikan kanssa syntyvää kon- fliktia. Alueiden komitea pitää välttämättömänä, että Euroo- 5. 6. pan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat jatkossakin edelläkävijöitä kasvihuonekaasujen vähentämisessä. 6. Luonnonsuojelu Alueiden komitea arvostaa komission tähänastisia toi- 6. 1. mia luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi. Se toivoo, että yhteisö toimii myös kansainvälisessä kauppapolitiikassa lajien- ja luonnonsuojelun hyväksi. 6. 2. Alueiden komitea kehottaa komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia ottamaan entistä voimakkaammin huomioon luonnonsuojelun tarpeet yhteistä maatalouspoli- tiikkaa uudistettaessa. Alueiden komitea toteaa tässä yhtey- dessä, että vain kestävän maatalouden muotoja voidaan pitää ympäristöä suojelevina, mitä ei voi sanoa maatalouden teolli- sista muodoista. Kestävän maatalouden nimissä on tuettava ympäristöä säästävää maataloutta, viljelykiertoa sekä alueella tuotettujen ja jalostettujen tuotteiden markkinointia. 6. 3. Alueiden komitea on tyytyväinen komission toimiin edistää maaperän kestävää hyödyntämistä, kuten luonnonmu- kaisesti viljeltyjen tuotteiden merkitsemistä ja ekomerkkiin liittyviä toimia. Konkreettisia toimintasuunnitelmia ja ohjelmia C 198/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 7. 1999 olisi mukautettava luonnonoloihin siten, että paikallisväestön, maanviljelijöiden ja luonnon tarpeet voidaan ottaa suunnitel- mallisesti huomioon. Alueiden komitea on tyytyväinen komis- sion toimiin edistää maaperän kestävää hyödyntämistä yhteis- ten markkinajärjestelyjen sääntelyllä ja asetuksella 2078/92, joka tukee markkinajärjestelyjen laajaa sääntelypoliittista ja taloudellista kehitystä. 6. 4. Alueiden komitea kehottaa tekemään rakennerahasto- jen puitteissa toteutettavien suurhankkeiden yhteydessä ym- päristövaikutusten arvioinnin. Laaditut asiakirjat, kuten kus- tannus-hyöty-analyysit, olisi julkaistava. 6. 5. Alueiden komitea tukee Natura 2000 -suojelualuever- kon perustamista ja turvaamista. Komitea kehottaa komissiota rajoittamaan tätä koskevat raportointivelvoitteet soveltuvan laajuisiksi. 6. 6. Pitkän aikavälin maisemansuojelua ja maaperänsuoje- lua sekä terveiden metsien säilyttämistä ja elvyttämistä on rahoitettava asianmukaisesti. 8. Vesistöt ja jätteet 8. 1. Alueiden komitea kannattaa komissiota yhteisissä pyr- kimyksissä luoda tehokas vesistöjensuojelupolitiikka, jolla taa- taan korkea suojelutaso. Vain näin voidaan toteuttaa Euroopan laajuisesti kestävän kehityksen tavoite. 8. 2. Alueiden komitea on tyytyväinen komission tulevan vesipolitiikan tavoitteisiin ja kehottaa sitä konkretisoimaan vesipolitiikassaan ennaltaehkäisy-, aiheuttaja- ja yhteisötyöpe- riaatteita, ekologisten vaatimusten huomioon ottamisen peri- aatetta sekä läheisyysperiaatetta ihmisen peruselinolojen oleel- listen haittojen vähentämiseksi tai poistamiseksi. Alueiden komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että metsien hoidolla tai istuttamisella on myös erityinen merkitys vesistö- jen suojelussa. komitea Alueiden syntymisen 8. 3. välttämistä yhteisön jätepolitiikan tärkeimpänä tekijänä. Tämän vuoksi se vaatii, että yhteisön ja jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota tähän tavoitteeseen. jätteiden pitää 7. Maaperä 7. 1. Alueiden komitea kehottaa hyödyntämään maaperää kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti. Tämän vuoksi maa-alueiden säästeliään käytön ohella maaperää olisi myös luonnon osa-alueena ja ekologisten tehtävien suorittajana hyödynnettävä varoen. Komitea pitää kestävää maa- ja metsä- taloutta maankäytön välttämättömänä ja oleellisena osana sekä kulttuurimaiseman säilyttämisen takeena. 7. 2. Näin ollen alueiden komitea kehottaa suuntaamaan yhteisön, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisyhteisöjen toi- met seuraavien tavoitteiden mukaan: – maaperän säästeliäs ja varovainen käyttö Kaikenlaisten jätteiden syntymisen välttäminen tekniikan ja tieteen uusimpien keinojen avulla tulee hyväksyä yhteisön teollisuuden tukiohjelmien tärkeimmäksi valintaperusteeksi ja tämän periaatteen soveltamista tulee tehostaa. On edistettävä joillakin alueilla jo kokeiltujen sellaisten markki- nataloudellisten välineiden käyttöönottamista Euroopan laajui- sesti, joilla kannustetaan välttämään ympäristölle ja terveydelle vaarallisten jätteiden syntymistä. 8. 4. Alueiden komitea muistuttaa, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaate koskee vain osittain jätehuoltoa. Aluei- den ja kuntien nykyinen toimivalta tulee säilyttää eurooppalai- sen harmonisoinnin yhteydessä. – – – – erityisen arvokkaan maaperän suojelu kulumiselta ja raken- tamiselta ja välttämättömien maansiirtojen asianmukainen hoitaminen Komitea kehottaa komissiota ottamaan jätteisiin sisältyvien aineiden ja energian hyödyntämisen ohella huomioon sen, että jätteiden sisältämät haitta-aineet tulee hävittää mahdollisim- man lähellä niiden lähdettä. käytettyjen maa-alueiden uudelleenkäytön asettaminen etusijalle saastumattoman maa-aineksen jälleenkäsittely ja saastu- neen maa-aineksen asianmukainen käsittely eroosion vähentäminen sekä maanvyörymien ja vastaavien geologisten ilmiöiden ehkäisy – haitallisten aineiden maaperään pääsyn vähentäminen. 8. 5. Tämän vuoksi alueiden komitea kehottaa komissiota olemaan haittaamatta jäsenvaltioiden toimia ympäristöä säästävän jätehuollon luomiseksi. Kyse on korkeiden ym- päristöstandardien varmistamisesta eikä niiden heikentämi- sestä kilpailuun liittyvillä komission aloitteilla. Komitea kehot- taa komissiota myös tekemään mahdollisimman pian ehdotuk- sia, jotta yhteisön oikeuteen saataisiin selkeä rajaus jätteiden hävittämisen ja uudelleenkäytön välille. Alueiden komitea toivoo, että komissio tunnustaa jäsenvaltioiden oikeuden luoda itse rajaamisperusteita, kunnes jätteiden hävittäminen rajataan jätteiden uudelleenkäytöstä yhteisönlaajuisesti. 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 198/35 9. Liikenne Alueiden komitea toteaa, että komissio on tehnyt 9. 1. useita perustavanlaatuisia ehdotuksia ja keskusteluasiakirjoja ympäristö- ja liikennepolitiikan nykyistä paremmaksi integroi- miseksi toisiinsa. Komitea toivoo, että komissio asettaa etusijal- le liikennealalla kärjistyvien ongelmien ratkaisun ottaen huo- mioon ympäristöä säästävät liikennemuodot (esim. rautatielii- kenne, julkinen henkilöliikenne, sisä- ja rannikkovesiliikenne). Komitea on tässä yhteydessä erityisen tyytyväinen toimiin, joilla edistetään yhdistelmäkuljetuksia maanteiden kuormituk- sen vähentämiseksi. Alueiden komitea toivoo, että Euroopan parlamentti ja neuvos- to hyväksyvät mahdollisimman pian rautatieliikenteen kehittä- miseksi tarvittavat säädökset, joissa asetetaan etusijalle nimen- omaan ympäristöä säästävä rautatieliikenne. Alueiden komitean mielestä on myös välttämätöntä, että yhteisön tasolla saavutetaan yhteisymmärrys kaikkia liikenne- muotoja koskevien, aiheuttajalle lankeavien kustannusten sekä ulkoisten kustannusten perimislinjoista. Alueiden komitea kehottaa komissiota tutkimaan tässä yhtey- dessä myös eri sisällyttämisstrategioiden vaikutukset talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön. Samalla olisi tutkittava riittäväs- ti kustannuksia vastaavien kuljetushintojen vaikutuksia lastaus- ja kuljetuselinkeinoihin ja Euroopan unioniin yritysten koti- paikkana. 9. 2. Alueiden komitea kehottaa komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tekemään kaikkensa, jotta liikennealal- la saavutetaan merkittävää edistystä unionin laajentumisen yhteydessä. Tähän sisältyy myös mahdollisesti kerättävien teiden käyttömaksujen enimmäismäärien korottaminen kuor- ma-autojen osalta ja kyseisten maksujen erittely ympäristönäk- ökohtien mukaan. Lisäksi olisi edistyttävä rautatieverkkojen käytössä. 9. 3. Alueiden komitea kehottaa toimiin henkilöautojen polttoainekulutuksen ja siten hiilidioksidipäästöjen vähentämi- seksi sekä antamaan alueille ja jäsenvaltioille valtuudet tukea verotuksellisesti polttoainetta erityisen vähän kuluttavien ajo- neuvojen aikaistettua markkinoille tuontia. Tukeen liittyen tulee ottaa huomioon sen vaikutukset eri tulonsaajaryhmiin sekä yhtäältä maalla ja toisaalta kaupungissa asuviin. 9. 4. Alueiden komitea kehottaa hyväksymään nopeasti kuorma-autojen päästöjä koskevan direktiivin, jonka yhtey- dessä on vaadittava korkeampia tavoitearvoja kuin EURO IV -tasolla on tähän mennessä edellytetty (vuodesta 2005 lähtien). Samalla jäsenvaltioille olisi annettava valtuudet tukea verotuk- sellisesti vuodesta 2000 lähtien niiden ajoneuvojen käyttöä, joiden pakokaasupäästöarvot ovat alhaiset ennakoitua aiem- min. Tämän olisi koskettava myös kaasumoottorilla toimivia busseja ja hyötyajoneuvoja, joita voidaan käyttää taajama- alueilla. 9. 5. saastuttavien ottomoottori- Alueiden komitean mielestä vähemmän ympäristöä ja dieselmoottoripolttoaineiden nopea käyttöönotto on ratkaiseva toimi tieliikenteestä syn- tyvän ympäristökuormituksen vähentämiseksi. Tämän lisäksi puhtaat polttoaineet ovat välttämätön edellytys sellaisten uu- sien moottorityyppien käyttöönotolle, jotka kuluttavat entistä vähemmän polttoainetta ja joiden haitta-ainepäästöt ovat nykyistä alhaisempia. Alueiden komitea on sitä mieltä, että joulukuun 1998 lopussa julkaistu polttoainedirektiivi on huomattava edistysaskel, mutta katsoo kuitenkin, että etenkin rikkipitoisuuksia on edelleen vähennettävä. Alueiden komitea kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tukemaan tehokkain verotuksellisin kannustimin ympäristöä vähemmän saastuttavien polttoaineiden nopeaa käyttöönottoa ja ensisi- jaista käyttöä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon vaikutukset pienituloi- siin ryhmiin ja maaseutualueisiin. 9. 6. Alueiden komitea on tyytyväinen joulukuun 1998 lopussa julkaistuun direktiiviin henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen tulevista päästöstandardeista sekä jäsenvalti- oille annettuihin valtuuksiin tukea verotuksellisesti EURO IV:n mukaisten henkilöajoneuvojen aikaistettua markkinoille tuontia vuodesta 2000 lähtien. Alueiden komitea kannattaa sitä, että kaikki jäsenvaltiot tuke- vat tehokkailla rahoituksellisilla kannustimilla niiden ajoneu- vojen nopeaa käyttöönottoa ja ensisijaista käyttöä, joiden päästöt ovat pieniä. 9. 7. Koska kansalaiset arvostavat suuresti rauhallista asuin- ja elinympäristöä taajamissa ja niiden ulkopuolella, alueiden komitea kehottaa painokkaasti komissiota esittämään mootto- riajoneuvojen päästöjä koskevan direktiivin jatkona direktiivin, jolla pyritään vähentämään edelleen henkilö- ja kuorma-auto- jen melupäästöjä (moottorimelu alle 60 km/h:n nopeuksilla ja rengasmelu tätä korkeammilla nopeuksilla). 10. Talous, kauppa ja työllisyys Alueiden komitea muistuttaa, että ympäristöalalla 10. 1. tehdyt parannukset nostavat elinkeinoalueiden laatua ja turvaa- vat osaltaan työllisyyttä. Kauppapolitiikassa on etenkin WTO:n puitteissa otet- 10. 2. tava käyttöön ekologisia vähimmäisstandardeja. Kauppapolitii- kan ja varsinkin yhteisten markkinajärjestelyjen yhteydessä pitäisi määritellä integroidun ja ekologisen tuotannon perus- normit. 10. 3. Alueiden komitea muistuttaa kuitenkin, että juuri talousalueita ajatellen ympäristöpolitiikassa on valittava yhä enemmän sekä tuloksellisia että kustannustehokkaita ja ym- päristötekniikan kehittämiseen kannustavia välineitä. Ekologi- sesti ja taloudellisesti tehokas ympäristöpolitiikka nivoutuu komitean mielestä parhaiten talous- ja työllisyyspolitiikkaan. C 198/36 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 7. 1999 11. Säteilysuojelu 11. 1. Alueiden komitea vaatii, että Euratomin toimialan ulkopuolelle jäävistä säteilysuojelun piiriin kuuluvista kysy- myksistä kuten ydinjätteiden loppusijoituksesta ja uraanin kaivuujätteistä keskustellaan EU:ssa nykyistä painokkaammin. Tässä yhteydessä on tärkeää parantaa alueellisten säteilysuoje- luviranomaisten tiedotustoimintaa ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä sekä lisätä tukea yhteisille TK-hankkeille, jotka liittyvät luonnolliseen radioaktiivisuuteen. Uusien jäsenmaiden liittymisprosessin edetessä nämä kysymykset käyvät yhä tärkeämmiksi. 11. 2. Alueiden komitea edellyttää, että laaditaan yhteiset eurooppalaiset ohjeet luonnollisten radioaktiivisten isotoop- pien saastuttamien aineiden käsittelystä (esim. romut, öljynpo- rauksesta syntyvät lietteet, kuonat jne. ). D. Perustelut Alueiden komitean kantoja periaatteellisiin ympäristöpoliitti- siin aiheisiin on konsolidoitava ja kehitettävä edelleen Amster- damin sopimuksen mukaisesti. Talous- ja rahaliitto tulee vahvistamaan kilpailua sisämarkki- noilla. Näin ollen yhteisön ympäristöoikeuden konkreettinen toteuttaminen ja sisällöllinen kehittäminen edelleen on tulevai- suudessa yhä tärkeämpää. Tässä yhteydessä alueiden komitealla on erityinen vastuu, sillä etenkin alue- ja paikallisyhteisöt ovat vastuussa säännösten tehokkaasta soveltamisesta. Euroopan unionin hyvä taloudellinen kehitys on mahdollista vain, jos siihen yhdistyy vaativa ympäristöpolitiikka. Ym- päristönsuojelu on koko talouselämän innovaation ja kasvun moottori. Nykyaikainen ympäristönsuojelu luo myös vakaita työpaikkoja. EU:n ympäristönsuojelutekniikan viennin merki- tys tulee kasvamaan tulevana vuosikymmenenä Keski- ja Itä-Euroopan jäsenehdokasmaiden tiivistetyn liittymisstrate- gian vuoksi. Bryssel 10. maaliskuuta 1999. Alueiden komitea ymmärtää, että konkreettisen ympäristölain- säädännön kehittäminen edelleen monimutkaistuu yhä enemmän lukuisten riippuvuussuhteiden vuoksi. Tämän vuok- si se pitää täydentävää tieteellistä ohjausta välttämättömänä. Klassisten ympäristöongelmien tilalle on tullut uusia haasteita. Kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymisestä aiheutuneet ilmas- tonmuutokset ja tästä seuranneet maailmanlaajuiset vaarat, otsonikerroksen ohentuminen ja luonnonvarojen hupenemi- nen eivät ole siinä määrin näkyviä kuin useimmat klassiset ympäristöongelmat, kuten vesistöjen saastuminen tai jätteiden kontrolloimaton varastointi. Tämän vuoksi kaikilla ympäristö- kasvatuksen aloilla tarvitaan laaja-alaista lähestymistapaa. Ei tulisi rajoittua vain luonnontieteellisten perusteiden antami- seen, vaan olisi luotava yhteys ympäristönsuojelun sekä talou- dellisten ja sosiaalisten näkökohtien välille. Euroopan unionilla on maailmanlaajuinen vastuu ilmansuoje- lusta sekä energian ja raaka-aineiden säästöstä. Se on oltava hyvänä esimerkkinä toteutettaessa kestävää kehitystä kaikkialla maailmassa. Kestävän kehityksen toteuttaminen Euroopan unionissa ei ole mahdollista ilman tärkeysjärjestyksen muuttamista politiikan eri aloilla. Tämä ilmenee erityisen selvästi liikenteessä. Erityisen vakava ympäristöongelma on maaperän vahingoittu- minen. Pääsyitä tähän ovat eroosio sekä maaperän kemiallisen ja fysikaalisen laadun heikkeneminen. Yhteisöllä ei tähän mennessä ole ollut maaperää koskevaa politiikkaa. Alueiden komitea on tietoinen siitä, että nykyaikaisen maaperänsuojelu- politiikan monialaisuutta ajatellen kyseisen politiikan kehittä- minen yhteisön tasolla on erityisen vaikeaa, sillä myös tässä yhteydessä on otettava huomioon läheisyysperiaate. Kestävän kehityksen periaatetta toteutettaessa on institutionaa- lisilla ja menettelynäkökohdilla erityinen merkitys periaatteen horisontaalisen luonteen vuoksi. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: Décision concernant la position commune arrêtée par le Conseil en vue de l'adoption de la directive du Conseil relative à l'exploitation en toute sécurité de services réguliers de transbordeurs rouliers et d'engins à passagers à grande vitesse (12893/3/98 - C4-0004/99 98/0064(SYN)) (Procédure de coopération: deuxième lecture)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carriage of passengers
carrier
common ports policy
ferryboat
high-speed transport
maritime safety
public international law
safety standard
transport regulations

formats: html print


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de recommandation du Conseil relative à la limitation de l'exposition du public aux champs électromagnétiques 0 Hz-300 GHz (COM(98)0268 C4-0427/98 98/ 0166(CNS))(Procédure de consultation)


title: Décision concernant la position commune arrêtée par le Conseil en vue de l'adoption d'une directive du Conseil relative aux équipements sous pression transportables (12050/98 - C4-0679/98 97/0011(SYN))(Procédure de coopération: deuxième lecture)


title: Protocol on the extension of the period during which the funds laid down in the Fourth Protocol on financial and technical cooperation between the European Community and the Republic of Cyprus may be committed

eurovoc_concepts:
Cyprus
financial cooperation
protocol to an agreement
technical cooperation

formats: html pdf print

text: L 100/26 EN Official Journal of the European Communities 15. 4. 1999 on the extension of the period during which the funds laid down in the Fourth Protocol on financial and technical cooperation between the European Community and the Republic of Cyprus may be committed PROTOCOL THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, of the one part, and THE GOVERNMENT OF THE REPUBLIC OF CYPRUS, of the other part, ANXIOUS to pursue the objectives of the Fourth Protocol on financial and technical cooperation between the European Community and the Republic of Cyprus, signed on 30 October 1995, to reach the targets of the Agreement establishing an Association between the European Economic Community and the Republic of Cyprus and to facilitate Cyprus’ transition with a view to its accession to the European Union, CONSCIOUS of the difficulties which will not allow the full commitment of the funds made available under the Protocol before their date of expiry, HAVE DECIDED to amend the Protocol by extending to 31 December 1999 the period during which the funds made available thereunder may be committed and to this end have designated their plenipotentiaries: THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Dietrich von KYAW Ambassador, Permanent Representative of the Federal Republic of Germany, Chairman of the Permanent Representatives Committee, G(cid:129)nther BURGHARDT Director-General of the Directorate-General for External Political Relations of the Commis- sion of the European Communities, THE GOVERNMENT OF THE REPUBLIC OF CYPRUS: Nicos AGATHOCLEOUS Ambassador extraordinary and plenipotentiary, Head of the Mission of the Republic of Cyprus to the European Union, WHO, having exchanged their full powers, found in good and due form, HAVE AGREED AS FOLLOWS: Article 1 The date on 31 December 1998, by which the funds (ECU 74 million in total) made available under the Protocol on financial and technical cooperation between the European Community and the Republic of Cyprus are to be committed, as laid down in Article 2 of that Protocol, shall be replaced by 31 December 1999. 15. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 100/27 This Protocol shall be annexed to the Agreement establishing an Association between the European Economic Community and the Republic of Cyprus. Article 2 Article 3 1. This Protocol shall be subject to approval in accordance with the Contracting Parties’ own procedures; the Contracting Parties shall notify each other that the procedures necessary to this end have been completed. This Protocol shall enter into force on the date on which the notifications provided for in 2. paragraph 1 have been given. This Protocol is drawn up in two original copies in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of these texts being equally authentic. Article 4 Hecho en Bruselas, el diez de marzo de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles den tiende marts nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am zehnten M(cid:132)rz neunzehnhundertneunundneunzig. (cid:130)cime stir Bqun(cid:146)kker, stir d(cid:146)ja Laqt(cid:148)ou w(cid:148)kia emmiaj(cid:149)sia emem(cid:147)mta emm(cid:146)a. Done at Brussels on the tenth day of March in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait (cid:133) Bruxelles, le dix mars mil neuf cent quatre-vingt-dix-neuf. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) dieci marzo millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de tiende maart negentienhonderd negenennegentig. Feito em Bruxelas, em dez de Mar(cid:135)o de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysseliss(cid:132) kymmenenten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta vuonna tuhatyhdeks(cid:132)nsataayhdeks(cid:132)nkym- ment(cid:132)yhdeks(cid:132)n. Som skedde i Bryssel den tionde mars nittonhundranittionio. L 100/28 EN Official Journal of the European Communities 15. 4. 1999 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab F(cid:129)r die Europ(cid:132)ische Gemeinschaft Cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) Joim(cid:149)tgta For the European Community Pour la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne Per la Comunit(cid:133) europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteis(cid:148)n puolesta P(cid:134) Europeiska gemenskapens v(cid:132)gnar 15. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 100/29 Por la Rep(cid:156)blica de Chipre For Republikken Cypern F(cid:129)r die Republik Zypern Cia tg Dglojqat(cid:148)a tgr J(cid:151)pqou For the Republic of Cyprus Pour la R(cid:130)publique de Chypre Per la Repubblica di Cipro Voor de Republiek Cyprus Pela Rep(cid:156)blica de Chipre Kyproksen tasavallan puolesta P(cid:134) Republiken Cyperns v(cid:132)gnar


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 525/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Μαρτίου 1999 για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των ποσών των πρόσθετων δασμών κατά την εισαγωγή μελάσσας στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 11. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 62/3 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 525/1999 TGS EPITQOPGS tgr 10gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia tom jahoqisl(cid:149) tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pos(cid:150)m tym pq(cid:149)shetym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1981, cia joim(cid:147) oqc(cid:145)mysg acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1148/98 (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1422/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 23gr Ioum(cid:148)ou 1995, cia jahoqisl(cid:149) tym keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r cia tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr jai cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68 (3), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 2 jai to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)- cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1422/95 pqobk(cid:146)pei (cid:149)ti g til(cid:147) cif jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar, apojako(cid:151)lemg sto en(cid:147)r «amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147)», jahoq(cid:148)fetai s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 785/68 tgr Epitqop(cid:147)r (4)· (cid:149)ti g til(cid:147) aut(cid:147) emmoe(cid:148)tai (cid:149)ti jahoq(cid:148)fetai cia tom poiotij(cid:149) t(cid:151)po pou oq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 tou pqoamaveq(cid:149)lemou jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti g amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147) tgr lek(cid:145)ssar upokoc(cid:148)fetai cia (cid:146)ma t(cid:149)po di(cid:146)keusgr tym joimotij(cid:150)m sum(cid:149)qym, o opo(cid:148)or e(cid:148)mai to (cid:129)lsteqmtal· (cid:149)ti g til(cid:147) aut(cid:147) pq(cid:146)pei ma upokoc(cid:148)fe- tai le b(cid:145)sg tir pk(cid:146)om eumo(cid:152)j(cid:146)r dumat(cid:149)tgter acoq(cid:145)r stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), oi opo(cid:148)er diatup(cid:150)momtai b(cid:145)sei tym til(cid:150)m aut(cid:147)r tgr acoq(cid:145)r pqosaqlof(cid:149)lemym se sum(cid:145)qtgsg le tir emdew(cid:149)lemer diavoq(cid:146)r poi(cid:149)tgtar se sw(cid:146)sg le tom poiotij(cid:149) t(cid:151)po· (cid:149)ti o poiotij(cid:149)r t(cid:151)por tgr lek(cid:145)ssar jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 785/68· (cid:149)ti, cia tg diap(cid:148)stysg tym pk(cid:146)om eumo(cid:152)j(cid:150)m dumatot(cid:147)tym acoq(cid:145)r stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), pq(cid:146)pei ma kalb(cid:145)momtai up(cid:149)xg (cid:149)ker oi pkgqovoq(cid:148)er swetij(cid:145) le tir pqosvoq(cid:146)r pou (cid:146)cimam stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), oi til(cid:146)r pou diapist(cid:150)hgjam se sglamti- j(cid:146)r acoq(cid:146)r stir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer jai oi pq(cid:145)neir p(cid:150)kgsgr pou sum(cid:147)vhgsam sto pka(cid:148)sio tym diehm(cid:150)m sumakkac(cid:150)m, stoi- we(cid:148)a ta opo(cid:148)a g Epitqop(cid:147) pkgqovoqe(cid:148)tai e(cid:148)te l(cid:146)sy tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m e(cid:148)te le ta dij(cid:145) tgr l(cid:146)sa· (cid:149)ti, cia tg dia- p(cid:148)stysg aut(cid:147), s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 7 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68, lpoqe(cid:148) ma basiste(cid:148) jame(cid:148)r se (cid:146)ma l(cid:146)so (cid:149)qo pokk(cid:150)m til(cid:150)m, le tgm pqo(cid:153)p(cid:149)hesg (cid:149)ti aut(cid:149)r o l(cid:146)sor (cid:149)qor lpoqe(cid:148) ma heyqghe(cid:148) amtipqosypeutij(cid:149)r tgr pqacla- tij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti dem kalb(cid:145)momtai up(cid:149)xg pkgqovoq(cid:148)er (cid:149)tam to elp(cid:149)- qeula dem e(cid:148)mai uci(cid:146)r, am(cid:149)heuto jai s(cid:151)lvymo le ta sumak- kajtij(cid:145) (cid:147)hg (cid:147) (cid:149)tam g til(cid:147) pou amav(cid:146)qetai stgm pqosvoq(cid:145) (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 159 tgr 3. 6. 1998, s. 38. (3) EE L 141 tgr 24. 6. 1995, s. 12. (4) EE L 145 tgr 27. 6. 1968, s. 12. dem avoq(cid:145) paq(cid:145) l(cid:149)mo l(cid:148)a lijq(cid:147) jai lg amtipqosypeutij(cid:147) pos(cid:149)tgta tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti, ep(cid:148)sgr, pq(cid:146)pei ma apojkeisho(cid:151)m oi til(cid:146)r pqosvoq(cid:145)r pou lpoqo(cid:151)m ma heyqgho(cid:151)m lg amti- pqosypeutij(cid:146)r tgr pqaclatij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti, cia ma kgvho(cid:151)m sucjq(cid:148)sila stoiwe(cid:148)a le tg lek(cid:145)ssa tou poiotijo(cid:151) t(cid:151)pou, pq(cid:146)pei oi til(cid:146)r, am(cid:145)koca le tgm poi(cid:149)tgta tgr pqosveq(cid:149)lemgr lek(cid:145)ssar, ma aun(cid:145)momtai (cid:147) ma lei(cid:150)momtai se sum(cid:145)qtgsg le ta apotek(cid:146)slata tgr evaq- loc(cid:147)r tou (cid:145)qhqou 6 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68· (cid:149)ti l(cid:148)a amtipqosypeutij(cid:147) til(cid:147) lpoqe(cid:148) ma diatgqghe(cid:148) jat’ ena(cid:148)qesgm alet(cid:145)bkgtg jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia liar peqioqisl(cid:146)mgr peqi(cid:149)dou, ev(cid:149)som g til(cid:147) pqosvoq(cid:145)r pou apot(cid:146)kese b(cid:145)sg cia tom pqogco(cid:151)lemo jahoqisl(cid:149) tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r dem up(cid:146)pese stgm amt(cid:148)kgxg tgr Epitqop(cid:147)r jai ev(cid:149)som oi diah(cid:146)siler til(cid:146)r pqosvoq(cid:145)r, oi opo(cid:148)er dem va(cid:148)metai ma e(cid:148)mai aqjo(cid:151)mtyr amtipqosypeutij(cid:146)r tgr pqaclatij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r, ha odgco(cid:151)sam se ap(cid:149)toler jai sglamtij(cid:146)r letabok(cid:146)r tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r· (cid:149)ti, ev(cid:149)som up(cid:145)qwei l(cid:148)a diavoq(cid:145) letan(cid:151) tgr til(cid:147)r emeqco- po(cid:148)gsgr cia to em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)m jai tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r, pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m pq(cid:149)shetoi daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) le tour (cid:149)qour pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95· (cid:149)ti, se peq(cid:148)ptysg ama- stok(cid:147)r tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147), se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95, pq(cid:146)pei ma jahoqisho(cid:151)m idia(cid:148)teqa pos(cid:145) ci’ auto(cid:151)r tour daslo(cid:151)r· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) aut(cid:150)m tym diat(cid:145)neym sumep(cid:145)cetai tom jahoqisl(cid:149) tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pq(cid:149)- shetym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tym em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtym s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr f(cid:145)waqgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi amtipqosypeutij(cid:146)r til(cid:146)r jai oi pq(cid:149)shetoi daslo(cid:148) pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou ama- v(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95 jahoq(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 11 Laqt(cid:148)ou 1999. L 62/4 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 11. 3. 1999 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 10 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) cia tom jahoqisl(cid:149) tym amtipqosypeutij(cid:150)m til(cid:150)m jai tym pos(cid:150)m tym pq(cid:149)shetym dasl(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) lek(cid:145)ssar stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr Jydij(cid:149)r SO Pos(cid:149) tgr amtipqosypeutij(cid:147)r til(cid:147)r se EUR am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pos(cid:149) tou pq(cid:149)shetou daslo(cid:151) se EUR am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pos(cid:149) tou daslo(cid:151) pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fetai k(cid:149)cy tgr eisacyc(cid:147)r se peq(cid:148)ptysg amastok(cid:147)r, g opo(cid:148)a pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95 se EUR am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour tou em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtor (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,27 7,64 0,25 0,00 — — (1) Jahoqisl(cid:149)r cia tom poiotij(cid:149) t(cid:151)po (cid:149)pyr jahoq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 785/68, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. (2) To pos(cid:149) aut(cid:149), s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1422/95, amtijahist(cid:145) to dasl(cid:149) tou joimo(cid:151) tekymeiajo(cid:151) daslokoc(cid:148)ou pou avoq(cid:145) ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145)


title: Protocolo relativo à prorrogação do período durante o qual podem ser afectados os recursos previstos no quarto protocolo relativo à cooperação financeira e técnica entre a Comunidade Europeia e a República de Malta

eurovoc_concepts:
Malta
financial cooperation
protocol to an agreement
technical cooperation

text: L 100/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 4. 1999 relativo (cid:133) prorroga(cid:135)(cid:209)o do per(cid:146)odo durante o qual podem ser afectados os recursos previstos no quarto protocolo relativo (cid:133) coopera(cid:135)(cid:209)o financeira e t(cid:130)cnica entre a Comunidade Europeia e a Rep(cid:156)blica de Malta PROTOCOLO O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, por um lado, e O GOVERNO DA REP(cid:230)BLICA DE MALTA, por outro, EMPENHADOS em prosseguir os objectivos do quarto protocolo relativo (cid:133) coopera(cid:135)(cid:209)o financeira e t(cid:130)cnica entre a Comunidade Europeia e a Rep(cid:156)blica de Malta, assinado em 30 de Outubro de 1995, a fim de realizar os objectivos do acordo que cria uma associa(cid:135)(cid:209)o entre a Comunidade Econ(cid:155)mica Europeia e a Rep(cid:156)blica de Malta e de facilitar a transi(cid:135)(cid:209)o de Malta na perspectiva da sua ades(cid:209)o (cid:133) Uni(cid:209)o Europeia, CONSCIENTES das dificuldades que impossibilitam a afecta(cid:135)(cid:209)o da totalidade dos recursos dispon(cid:146)- veis a t(cid:146)tulo do protocolo antes da data do termo da sua vig(cid:136)ncia, DECIDIRAM alterar o referido protocolo, prorrogando at(cid:130) 31 de Dezembro de 1999 o per(cid:146)odo durante o qual podem ser afectados os recursos nele previstos, e, para o efeito, designaram como plenipotenci(cid:145)rios: O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Dietrich von KYAW Embaixador, representante permanente da Rep(cid:156)blica Federal da Alemanha, presidente do Comit(cid:130) dos Representantes Permanentes, G(cid:129)nther BURGHARDT Director-geral da Direc(cid:135)(cid:209)o-Geral das Rela(cid:135)(cid:210)es Pol(cid:146)ticas Externas da Comiss(cid:209)o das Comuni- dades Europeias, O GOVERNO DA REP(cid:230)BLICA DE MALTA: Victor CAMILLERI Embaixador extraordin(cid:145)rio e plenipotenci(cid:145)rio, chefe da miss(cid:209)o da Rep(cid:156)blica de Malta junto da Uni(cid:209)o Europeia, OS QUAIS, ap(cid:155)s terem trocado os seus plenos poderes, reconhecidos em boa e devida forma, ACORDARAM NO SEGUINTE: Artigo 1. o A data de 31 de Outubro de 1998, at(cid:130) (cid:133) qual devem ser afectados os recursos (45 milh(cid:210)es de ecus) dispon(cid:146)veis a t(cid:146)tulo do protocolo relativo (cid:133) coopera(cid:135)(cid:209)o financeira e t(cid:130)cnica entre a Comunidade Europeia e a Rep(cid:156)blica de Malta, nos termos do artigo 2. o do protocolo, (cid:130) substitu(cid:146)da pela data de 31 de Dezembro de 1999. 15. 4. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 100/33 Artigo 2. o O presente protocolo ficar(cid:145) anexo ao acordo que cria uma associa(cid:135)(cid:209)o entre a Comunidade Econ(cid:155)mica Europeia e a Rep(cid:156)blica de Malta. Artigo 3. o 1. O presente protocolo fica sujeito a aprova(cid:135)(cid:209)o, de acordo com as formalidades pr(cid:155)prias das partes contratantes, as quais proceder(cid:209)o (cid:133) notifica(cid:135)(cid:209)o rec(cid:146)proca do cumprimento das formalidades necess(cid:145)rias para o efeito. 2. O presente protocolo entra em vigor na data em que tiverem sido efectuadas as notifica(cid:135)(cid:210)es previstas no n. o 1. O presente protocolo (cid:130) redigido, em duplo exemplar, nas l(cid:146)nguas alem(cid:209), dinamarquesa, espa- nhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo f(cid:130) qualquer dos textos. Artigo 4. o Hecho en Bruselas, el diez de marzo de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles den tiende marts nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am zehnten M(cid:132)rz neunzehnhundertneunundneunzig. (cid:130)cime stir Bqun(cid:146)kker, stir d(cid:146)ja Laqt(cid:148)ou w(cid:148)kia emmiaj(cid:149)sia emem(cid:147)mta emm(cid:146)a. Done at Brussels on the tenth day of March in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait (cid:133) Bruxelles, le dix mars mil neuf cent quatre-vingt-dix-neuf. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) dieci marzo millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de tiende maart negentienhonderd negenennegentig. Feito em Bruxelas, em dez de Mar(cid:135)o de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysseliss(cid:132) kymmenenten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta vuonna tuhatyhdeks(cid:132)nsataayhdeks(cid:132)nkym- ment(cid:132)yhdeks(cid:132)n. Som skedde i Bryssel den tionde mars nittonhundranittionio. L 100/34 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 4. 1999 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab F(cid:129)r die Europ(cid:132)ische Gemeinschaft Cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) Joim(cid:149)tgta For the European Community Pour la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne Per la Comunit(cid:133) europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteis(cid:148)n puolesta P(cid:134) Europeiska gemenskapens v(cid:132)gnar 15. 4. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 100/35 Por el Gobierno de la Rep(cid:156)blica de Malta For Republikken Maltas regering F(cid:129)r die Regierung der Republik Malta Cia tgm Jub(cid:146)qmgsg tgr Dglojqat(cid:148)ar tgr L(cid:145)ktar For the Government of the Republic of Malta Pour le gouvernement de la R(cid:130)publique de Malte Per il governo della Repubblica di Malta Voor de Regering van de Republiek Malta Pelo Governo da Rep(cid:156)blica de Malta Maltan tasavallan hallituksen puolesta P(cid:134) Republiken Maltas regerings v(cid:132)gnar


title: Protocol inzake de verlenging van de periode waarin betalingsverplichtingen kunnen worden aangegaan voor de in het kader van het vierde protocol inzake financiële en technische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en de Republiek Cyprus vastgelegde middelen

text: L 100/26 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 4. 1999 PROTOCOL inzake de verlenging van de periode waarin betalingsverplichtingen kunnen worden aangegaan voor de in het kader van het vierde protocol inzake financi(cid:137)le en technische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en de Republiek Cyprus vastgelegde middelen DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, enerz¶ds, en DE REGERING VAN DE REPUBLIEK CYPRUS, anderz¶ds, VANUIT HET VERLANGEN de doelstellingen na te streven van het vierde protocol betreffende financi(cid:137)le en technische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en de Republiek Cyprus, dat werd ondertekend op 30 oktober 1995, de doelstellingen te verwezenl¶ken van de overeenkomst waarb¶ een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Cyprus en de overgang van Cyprus te vergemakkel¶ken met het oog op diens toetreding tot de Europese Unie, ZICH BEWUST VAN de moeil¶kheden die belemmeren dat v(cid:155)(cid:155)r de vervaldatum betalingsver- plichtingen kunnen worden aangegaan voor het volledige bedrag van de middelen die beschik- baar z¶n gesteld in het kader van het protocol, HEBBEN BESLOTEN het protocol te w¶zigen door de periode te verlengen waarin betalingsver- plichtingen kunnen worden aangegaan voor de in het kader van dit protocol beschikbaar gestelde middelen te verlengen tot en met 31 december 1999 en hebben te dien einde als hun gevolmach- tigden aangewezen: DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE: Dietrich von KYAW ambassadeur, permanente vertegenwoordiger van de Bondsrepubliek Duitsland, voorzitter van het Comit(cid:130) van permanente vertegenwoordigers, G(cid:129)nther BURGHARDT directeur-generaal b¶ het directoraat-generaal Buitenlandse Politieke Betrekkingen van de Commissie van de Europese Gemeenschappen, DE REGERING VAN DE REPUBLIEK CYPRUS: Nicos AGATHOCLEOUS buitengewoon en gevolmachtigd ambassadeur, hoofd van de missie van de Republiek Cyprus b¶ de Europese Unie, DIE, na overlegging van hun in goede en behoorl¶ke vorm bevonden volmachten, OVEREENSTEMMING HEBBEN BEREIKT OMTRENT DE VOLGENDE BEPALINGEN: Artikel 1 De datum van 31 december 1998 waarvoor betalingsverplichtingen moeten worden aangegaan voor de middelen (74 miljoen ECU in totaal) die beschikbaar z¶n gesteld in het kader van het Protocol betreffende financi(cid:137)le en technische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en de Republiek Cyprus, zoals bepaald in artikel 2 van dat protocol, wordt vervangen door 31 december 1999. 15. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 100/27 Dit protocol wordt gehecht aan de overeenkomst waarb¶ een associate tot stand wordt gebracht tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Cyprus. Artikel 2 Artikel 3 1. Die protocol dient te worden goedgekeurd overeenkomstig de eigen procedures van de overeenkomstsluitende part¶en, die elkaar in kennis stellen van de voltooiing van de terzake vereiste procedures. 2. Dit protocol treedt in werking op de datum waarop de in lid 1 bedoelde kennisgevingen z¶n gedaan. Dit protocol is opgesteld in twee exemplaren in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gel¶kel¶k authentiek. Artikel 4 Hecho en Bruselas, el diez de marzo de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles den tiende marts nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am zehnten M(cid:132)rz neunzehnhundertneunundneunzig. (cid:130)cime stir Bqun(cid:146)kker, stir d(cid:146)ja Laqt(cid:148)ou w(cid:148)kia emmiaj(cid:149)sia emem(cid:147)mta emm(cid:146)a. Done at Brussels on the ninety-nine. tenth day of March in the year one thousand nine hundred and Fait (cid:133) Bruxelles, le dix mars mil neuf cent quatre-vingt-dix-neuf. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) dieci marzo millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de tiende maart negentienhonderd negenennegentig. Feito em Bruxelas, em dez de Mar(cid:135)o de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysseliss(cid:132) kymment(cid:132)yhdeks(cid:132)n. kymmenenten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta vuonna tuhatyhdeks(cid:132)nsataayhdeks(cid:132)n- Som skedde i Bryssel den tionde mars nittonhundranittionio. L 100/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 4. 1999 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab F(cid:129)r die Europ(cid:132)ische Gemeinschaft Cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) Joim(cid:149)tgta For the European Community Pour la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne Per la Comunit(cid:133) europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteis(cid:148)n puolesta P(cid:134) Europeiska gemenskapens v(cid:132)gnar 15. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 100/29 Por la Rep(cid:156)blica de Chipre For Republikken Cypern F(cid:129)r die Republik Zypern Cia tg Dglojqat(cid:148)a tgr J(cid:151)pqou For the Republic of Cyprus Pour la R(cid:130)publique de Chypre Per la Repubblica di Cipro Voor de Republiek Cyprus Pela Rep(cid:156)blica de Chipre Kyproksen tasavallan puolesta P(cid:134) Republiken Cyperns v(cid:132)gnar


title: Besluit betreffende het gemeenschappelijk standpunt, door de Raad vastgesteld met het oog op de aanneming van de richtlijn van de Raad betreffende een stelsel van verplichte onderzoeken voor de veilige exploitatie van geregelde diensten met ro-ro-veerboten en hogesnelheidspassagiersvaartuigen in de Gemeenschap (12893/ 3/98 - C4-0004/99 98/0064(SYN))(Samenwerkingsprocedure: tweede lezing)


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de décision du Parlement européen et du Conseil modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux, ainsi que le projet n° 8 à l'annexe III (COM(97)0681 C4-0151/98 97/ 0358(COD))(Procédure de codécision: première lecture)

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
combined transport
harbour installation
project evaluation
rail network
trans-European network
transport infrastructure
transport network


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to adopting a Council Directive on a system of mandatory surveys for the safe operation of regular ro-ro ferry and high speed passenger craft services (12893/3/98 - C4-0004/99 98/0064(SYN))(Cooperation procedure: second reading)


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi jätteenpoltosta"

eurovoc_concepts:
waste disposal
waste incineration
waste management

text: 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 198/37 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi jätteenpoltosta” (1999/C 198/08) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston direktiiviksi jätteenpoltosta KOM(1998) 558 lopull. – 98/0289 SYN (1), ottaa huomioon komission 7. lokakuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan mukaisen päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 4:n ”Maankäyttö – Taajama-asiat – Energia – Ympäristö” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 4:n helmikuun 4. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 447/98 rev. 1, jonka esittelijä oli Jens Kramer Mikkelsen, hyväksyi 10. –11. maaliskuuta 1999 pitämässään 28. täysistunnossa (maaliskuun 10. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. Johdanto 1. Alueiden komiteaan on saapunut komission lopullisen, 7. lokakuuta 1998 päivätty ehdotus neuvoston direktiiviksi jätteenpoltosta. 2. Komission ehdotus neuvoston direktiiviksi jätteenpoltos- ta kattaa sekä perinteisissä jätteenpolttolaitoksissa poltettavat jätteet sekä esim. sementtiuuneissa tai sähkölaitosten uuneissa nk. rinnakkaispoltossa hävitettävät jätteet. Yleistä Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission 3. ehdotukseen neuvoston direktiiviksi jätteenpoltosta. Komitean mielestä direktiiviehdotus on viimeistelty ja erittäin tarpeel- linen. 4. Neuvostolle tehtävän jätteenpolttoa koskevan direktii- viehdotuksen tavoitteena on osaltaan varmistaa, että jätteen- poltossa otetaan huomioon ympäristö- ja terveysnäkökohdat. Direktiiviehdotus ei kuitenkaan ratkaise ongelmia, jotka syn- tyvät siitä, että Euroopassa monin paikoin vastustetaan voi- makkaasti jätteenpolttolaitoksia jätehuolto-ongelman osarat- kaisuna. Niinpä näillä alueilla valitaan ratkaisuksi suurten jätemäärien säilyttäminen kaatopaikoilla, jolloin syntyy vaara järvien ja jokien saastumisesta. mm. pohjavesien, merien, Luonnossa hajoavan jätteen varastointi aiheuttaa myös metaa- nipäästöjä, jotka olennaisesti edistävät kasvihuoneilmiötä. 5. Alueiden komitean käsityksen mukaan energian hyö- dyntämiseen tähtäävän jätteenpolton liittämisestä osaksi ajan- mukaista jätteenkäsittelyjärjestelmää on hyötyä, mikäli varmis- tetaan, ettei jätteenpoltto haittaa raaka-aineiden uusiokäyttöön tai muita jätemäärien minimointiin tähtääviä aloitteita. On lisäksi varmistettava, että jätteenpoltossa noudatetaan laaja- alaisia mm. ilman ja veden saastumisen torjuntatoimia. 6. Neuvosto korosti yhteisön jätehuoltostrategiaa koske- vassa päätöslauselmassaan (2) tarvetta edistää jätteiden hyö- dyntämistä esim. energiantuotannossa. Komission ehdotuk- sessa neuvoston direktiiviksi jätteiden käsittelystä kaatopaikoil- la (3) edellytetään lisäksi luonnossa hajoavan jätteen määrän vähentämistä. Alueiden komitea on edellä mainitusta ehdotuk- sesta 11. kesäkuuta 1997 antamassaan lausunnossa (4) kannat- tanut kyseistä vaatimusta. Alueiden komitea korostaa tässä yhteydessä, että jätteenpoltto yleistynee jäteongelman ratkaisu- keinona. 7. Alueiden komiteasta on tärkeää, että jätteenpolttolaitos- ten toimintaperiaatteena on ympäristönsuojelun korkean tason varmistaminen ja että laitosten suunnittelu, perustami- nen ja toiminta on mahdollisimman avointa. Näin voitaisiin samalla ehkä helpottaa uusien laitosten järkevää sijoittamista ja perustamista estävää ongelmaa, eli nk. ”ei minun takapihalleni” -ongelmaa. Alueiden komitea korostaa, että paikallis- ja aluevi- ranomaiset ovat usein jätehuollon pääasialliset järjestäjät ja rahoittajat, ne ovat kansalaiskeskustelun kannalta avainase- massa ja että läheinen yhteistyö paikallis- ja alueviranomaisten kanssa on näin ollen ratkaisevan tärkeää tarkoituksenmukaisen jätehuoltojärjestelmän luomiseksi. (1) EYVL C 372, 2. 12. 1998, s. 11. (2) EYVL C 76, 11. 3. 1997, s. 1. (3) KOM(97) 105 lopull – EYVL C 156, 24. 5. 1997, s. 10. (4) CdR 112/97 fin – EYVL C 244, 11. 8. 1997, s. 15. C 198/38 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 7. 1999 8. Tässä yhteydessä on lisäksi erittäin tärkeää, että jätteen- polttolaitosten käyttöönoton taustalla on johdonmukainen suunnitelma, jossa jäte- ja energiahuollon suunnittelu yhdis- tetään siten, että laitokset haittaavat ympäristöä mahdollisim- man vähän ja että niiden uskottavuus ympäristöä säästävänä ratkaisumallina korostuu. välttämätöntä rajata jätteiden rinnakkaispoltto hyödyntämis- menetelmänä (R 1 liite II B, direktiivi 75/442/ETY) jätteiden poltosta hävittämismenetelmänä (D 10 liite II A, direktiivi 75/442/ETY). 9. Alueiden komitea arvioi, että jätteenpolttoa koskevaa direktiiviehdotusta on täydennettävä siten, että jätteet on lajiteltava ennen polttoa niiden seassa mahdollisesti olevien ei-toivottujen jätteiden poistamiseksi. Tähän liittyen komitea korostaa, että jätteet on tarkoituksenmukaista lajitella niiden lähteellä ennen poltettavaksi kuljettamista. Jäsenvaltioissa tarvitaan yhdenmukaiset jätteenpolttoa 10. koskevat määräykset esim. jätteiden turhan maasta toiseen kuljettamisen välttämiseksi. Alueiden komitean mielestä jättei- den turhaan kuljettamiseen liittyvän ongelman rajoittaminen on erittäin tärkeää. 16. Alueiden komiteasta ei ole tarkoituksenmukaista, että direktiiviehdotuksen mukaan tietyt teollisuuslaitokset voivat soveltaa sellaista jätteidenpolttomenetelmää, että lopputulok- sena syntyvään tuotteeseen jää epäpuhtauksia, koska se voi aiheuttaa riskin ympäristölle tai ihmisten terveydelle tai mo- lemmille. 17. Näin tapahtuu esim. sementtiteollisuudessa, jossa jättei- den raskasmetallit jäävät sementtiin ja päätyvät siten myös rakennusaineisiin. Sementtiteollisuuden levittämät ei-toivotut aineet voivat pitkällä aikavälillä aiheuttaa ongelmia rakennus- materiaalin käytössä sekä juuri ennen kuin rakennusmateriaalit otetaan valvottuun jätteenkäsittelyyn. Alueiden komitea pitää tätä ja vastaavanlaisia prosesseja jätteiden laimentamisena. 11. Alueiden komitean mielestä tarvitaan toteuttamiskel- poisia siirtymäsäännöksiä direktiiviehdotuksen voimaantulon jälkeiseksi ajaksi ja siihen asti kun jäsenvaltiot ryhtyvät toteut- tamaan säännöksiä osana omaa lainsäädäntöään. Samalla on varmistettava, että estetään jätteiden kuljettaminen direktiiviä soveltavista maista niihin, joissa direktiivin kaikkia säännöksiä ei vielä noudateta. 18. Alueiden komitea vastustaa sellaista jätteenpolttoa, jota voidaan pitää jätteen laimentamisena ja jossa esim. raskasme- tallien kaltaiset saastuttavat aineet jäävät tuotteisiin ja leviävät sen seurauksena ympäristöön rakennusmateriaalien mukana. Tämä on alueiden komitean mielestä ristiriidassa direktiivieh- dotuksen tavoitteena olevan korkeatasoisen ympäristön- ja terveydensuojelun kanssa (vrt. viidestoista perustelukappale). 12. Alueiden komitean käsityksen mukaan direktiiviehdo- tus on erityisen tärkeä paikallis- ja alueviranomaisille, koska ne pääasiassa vastaavat jätteenpolttolaitosten perustamisesta ja toiminnasta sekä usein myös laitosten ympäristönsuojeluval- vonnasta. 19. Alueiden komitean käsityksen mukaan jätteiden rinnak- kaispoltto tulee sallia vain, mikäli kyseessä on tarkkaan määritelty ja tasakoosteinen jätelaji, jonka alkuperä on tark- kaan selvillä, ja mikäli rinnakkaispoltto tapahtuu hyväksytyn jätehuoltosuunnitelman mukaisesti. 13. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että direktiiviehdotuksen johdanto-osan kuudennessa perustelu- kappaleessa viitataan yhteisön jätehuoltostrategiaa koskevaan neuvoston päätöslauselmaan (1), jossa mm. korostetaan, että jätteiden kuljettamista tulee mahdollisimman pitkälti välttää. 14. Alueiden komitean mielestä on myönteistä, että kuten johdanto-osan viidennessä perustelukappaleessa todetaan, ky- seessä on vähimmäisdirektiivi, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat soveltaa jätteenpolttolaitoksiin direktiiviä tiukempia omia säännöksiään. 15. Alueiden komitea antaa arvoa sille, että direktiivin myötä jätteiden rinnakkaispoltolle luodaan suuntaviivat. Aluei- den komitea on pannut merkille, että kyseistä alaa on tähän asti säännelty liian vähän. Komitean mielestä on kuitenkin 20. Alueiden komitea huomauttaa, että paikallis- ja aluevi- ranomaiset vastaavat pitkälti siitä, että tehokkaita jätteenkäsit- tely- ja polttolaitoksia perustetaan riittävästi. Ne tulee suunni- tella tukemaan kestävää kiinteiden jätteiden huoltojärjestelmää, vähentämään jätteiden määrää ja parantamaan niiden hyöty- käyttöä ja kierrätystä. Tässä yhteydessä on paikallaan korostaa, että tulenarkojen, kierrätykseen kelpaamattomien jätteiden poistaminen poltettavien jätteiden joukosta tekee erittäin vai- keaksi kyseisten jätteenpolttolaitosten teknisesti, taloudellisesti ja ympäristönsuojelun kannalta kestävän käytön. Jätteenpolttoa koskevan direktiiviehdotuksen liitteessä 21. II annetaan nk. rinnakkaispolttokaava, jonka avulla määri- tellään raja-arvot jätteen rinnakkaispoltossa syntyville, ilmaan joutuville epäpuhtauksille. Vastaavaa kaavaa sovelletaan vaa- rallisten direktiivissä 94/67/EY. polttamista koskevassa jätteiden (1) EYVL C 76, 11. 3. 1997, s. 1. 22. Rinnakkaispolttokaavaa käytetään yhtäältä jätteen ja toisaalta fossiilisen polttoaineen poltosta aiheutuvan poisto- kaasun osana ilmaan joutuvien päästöjen raja-arvojen määritte- lyyn. 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 198/39 23. Alueiden komitean käsityksen mukaan rinnakkaispolt- tokaavan soveltaminen tietyissä tapauksissa voi merkitä sitä, ettei jätteiden rinnakkaispoltosta syntyviin saastuttaviin kaa- supäästöihin sovelleta yhtä tiukkoja raja-arvoja kuin perintei- siin polttolaitoksiin. Perinteisiin ja rinnakkaispolttolaitoksiin sovellettavat 24. erilaiset säännöt ovat alueiden komitean mukaan ristiriidassa komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman yhteisön jätehuoltostrategian tarkistamista koskevan tiedonan- jossa todetaan: ”Tietyn päästön vaikutus ym- non kanssa, päristöön on sama riippumatta päästötapahtumasta. Niin muodoin ei ole syytä asettaa erilaisia standardeja eri sektoreille (teollisuuden ja jätteiden käsittelylaitokset), niin kauan kuin raaka-aineet ja prosessit ovat vertailukelpoisia. Samoja tiukkoja standardeja olisi periaatteessa sovellettava jätteeseen, mikäli sitä käsitellään teollisuuslaitoksissa tai jätteiden käsittelylaitok- sissa (hyödyntäminen tai käsittely)”. Parlamentin pyynnöstä laatimassaan Blokland-raportissa Euroopan parlamentin jäsen Johannes Blokland esittää, miten normien yhdenmukaisuus toteutuu käytännössä. 25. Alueiden komitea on jo yllä mainitusta strategiasta 16. tammikuuta 1997 antamassaan lausunnossa ilmaissut tyy- tyväisyytensä, että komission tavoitteena on varmistaa samojen standardien soveltaminen niin teollisuudessa kuin jätteenkäsit- telylaitoksissa tapahtuvaan jätteenkäsittelyyn. 26. Rinnakkaispolttokaavan soveltamisen yllä mainittujen seurausten vuoksi alueiden komitean mielestä liitteessä II esitetty kaava on laadittava siten, että perinteisille ja rinnakkais- polttolaitoksille asetetaan yhdenmukaiset raja-arvot ja molem- mille polttotavoille luodaan samanlaiset toimintaehdot. Mikäli tämä ei ole rinnakkaispolttokaavan avulla mahdollista, on kaava alueiden komitean mielestä laadittava uudelleen tai korvattava ilmaan pääsevien epäpuhtauksien kokonaismäärää koskevilla raja-arvoilla, niin että sekä perinteisiä että rinnak- kaispolttolaitoksia koskevat samat vaatimukset. Alueiden komitea korostaa samalla, että rinnakkaispol- 27. ton raja-arvoja asetettaessa on tärkeää kiinnittää huomiota periaatteeseen, joka edellyttää parhaan saatavilla olevan teknii- kan hyödyntämistä (vrt. direktiivi pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä, IPPC-direktiivi 96/61/EY). Alueiden komitea pitää tärkeänä, että vältytään turhilta päästöiltä. 28. Alueiden komitean käsityksen mukaan tulevassa toi- minnassa tulee varmistaa, että niin rinnakkaispoltolle kuin varsinaisissa jätteenpolttolaitoksissa tapahtuvalle jätteiden polttamiselle luodaan yhtenäiset määräykset. Direktiiviehdotuksen artikloihin liittyviä konkreettisia huomautuksia 30. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että 3 artiklassa mainittu jätteenpolttolaitoksen määritelmä kattaa koko laitoksen alkaen jätteen vastaanotosta ja varastoinnista polttoa edeltävään lajitteluun sekä lisäksi polttokaasut, jäteve- det ja palamisjätteiden varastoinnin. Komitean mielestä olisi myös selvennettävä, että jätteenpolttolaitoksissa syntyvä lämpö olisi hyödynnettävä tekniikan tason mukaisesti, kun pyritään vähentämään kasvihuonekaasuja EU:n omaksumia velvoitteita noudattaen (Kioton sopimus). Alueiden komiteasta on myös myönteistä, että direktii- 31. vin kattamien jätteen rinnakkaispolttoon liittyvien toimien määrittelyssä on käytetty samaa perustaa. 32. Alueiden komitea on samaa mieltä 4 artiklassa maini- tusta tavoitteesta hyödyntää jätteenpolttoprosessissa syntyvä lämpö mahdollisimman tarkkaan ja estää palamisjätteiden muodostuminen, pitää niiden määrä mahdollisimman alhaise- na tai kierrättää ne mahdollisimman tarkkaan. 33. Tässä yhteydessä on korostettava, että palamisjätteiden hävittämisongelman rajoittamiseksi on kiirehdittävä niiden vähimmäistämis- ja kierrättämiskeinojen liittyvien tapojen kehittämistä. Tähän käytäntöön liittyvien riskien selvittämistä on kuitenkin paikallaan jatkaa. 34. Alueiden komiteasta 4 artikla on tarkoituksenmukai- nen myös siksi, että siinä asetetaan vähimmäisvaatimukset, joita luvan myöntävän viranomaisen tulee noudattaa valmistel- lessaan jätteenpolttoluvan myöntämistä. Alueiden komitea korostaa direktiiviehdotuksen 5 ar- 35. tiklaan liittyen, että on välttämättä käynnistettävä asianmukai- set valvontajärjestelmät, jotta estetään vaarallisten jätteiden joutuminen vahingossa polttolaitokseen. 36. Alueiden komitean mielestä 5 artiklaa on täydennettävä vaatimuksella jätteenpolttoa edeltävästä, mieluiten jätteen syn- typaikalla tapahtuvasta lajittelusta, tavoitteena tehostaa poltto- prosessia ja vähentää siten ei-toivottujen aineiden joutumista polttojätteeseen ja poistokaasuihin. 29. Alueiden komitea suosittaa, että vaarallisten jätteiden polttoa koskeva direktiivi 94/67/EY ja nyt käsiteltävä jätteen- polttoa koskeva direktiivi yhdistetään yhdeksi direktiiviksi, josta saadaan helposti kokonaiskuva ja joka on helppo panna täytäntöön. 37. Direktiiviehdotuksen 6 artikla sisältää vaatimuksen, jonka mukaan kuonassa olevan orgaanisen hiilen koko- naismäärän on oltava alle 3 prosenttia. Alueiden komitea arvioi, että ajanmukaiset polttolaitokset täyttävät nykyään helposti orgaanisen hiilen kokonaismäärää koskevan 3 prosen- tin vaatimuksen jättäen vielä selvän liikkumavaran. Näin ollen alueiden komitea kannattaa esitettyä vaatimusta. C 198/40 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 7. 1999 38. Lisäksi 6 artiklassa vaaditaan, että kaikki jätteenpoltto- laitokset on rakennettava ja niitä on käytettävä siten, että poistokaasun lämpötila on ainakin kahden sekunnin ajan vähintään 850 C. Alueiden komitea kannattaa vaatimusta. Alueiden komitea arvioi, että vaatimus jätteenpolttolai- 39. toksen 850 asteen käyttölämpötilasta auttaa osaltaan torju- maan dioksiinin muodostumista. Kun lisäksi 11 artiklassa vaaditaan uunin lämpötilan jatkuvaa mittausta, on lämpötilan jatkuva seuranta ja siten dioksidin muodostumisen ehkäisemi- nen mahdollista. Alueiden komitean mielestä 6 artikla varmistaa siten 40. osaltaan polton tehokkuuden. Direktiiviehdotuksen 6 artiklassa vaaditaan lisäksi, että 41. kaikki polttolaitokset varustetaan lisäpolttimilla, joilla on tar- koitus varmistaa, että lämpötila jätettä poltettaessa nousee nopeasti toivotulle tasolle. Lisäpolttimien pakollinen asentami- jotta taataan polttolaitoksen nopea nen on välttämätöntä, käynnistys ja varmistetaan, ettei laitoksen vähimmäislämpötila alitu niin kauan kuin laitoksessa on polttamattomia jätteitä. 42. Jätteenpolttolaitokset on 7 artiklan mukaan perustetta- va ja niitä on käytettävä siten, etteivät liitteessä V mainitut ilmaan joutuvien päästöjen raja-arvot ylity. 43. Alueiden komitea arvioi, ettei liitteen V raja-arvojen noudattaminen tai alittaminen ole nykytekniikkaa käyttäen vaikeaa. Yhdistettäessä nyt käsiteltävää direktiiviä vaarallisten jätteiden polttoa koskevaan direktiiviin 94/67/EY olisi jo annettua direktiiviä vastaavat yhtenäiset raja-arvot ulotettava koskemaan kaikentyyppisiä jätteenpolttolaitoksia. Alueiden kaipaa raja-arvoa myös ammoniakille (NH3), 44. koska typpisuodatin yleensä puhdistetaan lisäämällä poisto- kaasuun ammoniakkia. Liian suurina pitoisuuksina käytettynä ammoniakki voi aiheuttaa mm. hajuhaittoja ja typpilaskeumia. Jätteiden rinnakkaispoltosta aiheutuvien ilmaan joutu- 45. vien päästöjen raja-arvojen osalta direktiiviehdotuksen 7 artik- lassa viitataan liitteeseen II. Liitteessä II esitetään nk. rinnak- kaispolttokaava, jonka avulla määritellään ilmaan joutuvien teollisuuslaitoksissa jätteiden saasteiden päästöarvot. Esim. rinnakkaispoltosta aiheutuvien ilmaan joutuvien päästöjen raja-arvot lasketaan jätteenpolttoa koskevan direktiivin raja- arvojen ja fossiilisten polttoaineiden polttoa koskevan raja- arvon keskiarvona. Jälkimmäinen raja-arvo on yleensä jätteen- polttodirektiivin raja-arvoa korkeampi. Tästä on seurauksena, että rinnakkaispolttoa ja tavallisissa polttolaitoksissa tapahtu- vaa jätteenpolttoa koskevat eri määräykset. Kuten mainittiin, samojen ohjeiden tulee alueiden komitean mielestä koskea molempia laitostyyppejä. Lisäksi komitean mielestä päästötaso ei missään tapauksessa saa ylittää perinteisen poltto- tai raaka-aineen polton päästötasoa. Yhdistettäessä ehdotetun mukaisesti nyt käsiteltävää direktiiviä direktiiviin 94/67/EY olisi myös vaarattomien jätteiden rinnakkaispolttoa rajoitetta- va siten, että polttolaitoksen tuottamasta lämmöstä enintään 40 % on peräisin jätteistä. 46. Alueiden komitean mielestä typelle on myös jäteveden osalta tarpeen asettaa raja-arvo, koska polttolaitosten jätevesi yleensä sisältää myös typpeä. Se voi lisätä rehevöitymistä vesistöissä, johon jätevedet päätyvät. 47. Lisäksi 8 artiklassa vaaditaan varmistamaan, ettei jäteve- siä laimenneta sekoittamalla niitä laitoksessa syntyvään muu- hun jäteveteen. Alueiden komitea on samaa mieltä laimentami- sen välttämiseen liittyvästä periaatteesta. Polttolaitoksessa esim. kuonan jäähdyttämiseen ja poistokaasujen puhdistami- seen käytetyn jäteveden yhteiskäsittely voi olla periaatteessa järkevää, mutta niitä ei saa raja-arvojen alittamiseksi laimentaa muulla jätevedellä, kuten esim. sadevedellä. Ongelma on ratkaistava pyrkimällä soveltamaan tapaukseen parhaita mah- dollisia käytettävissä olevia tekniikoita. 48. Direktiiviehdotuksen 10 artiklassa vaaditaan, että mit- tauslaitteistot on testattava vuosittain. Alueiden komitean mielestä vaatimus on muotoiltu liian väljästi, koska mittausta- poja sekä mittauslaitteistojen valmistajia on monia. Alueiden komitean mielestä 3 alakohtaan tulisi sisältyä vaatimus, jonka mukaan mittauslaitteisto tulee testata valmistajan ohjeiden mukaan vähintään kerran vuodessa. 49. Direktiiviehdotuksen liitteestä III ilmenee lisäksi, että kaikkien epäpuhtauksien näytteenotto ja analyysi on suoritet- tava CEN-standardien mukaisesti. Niiltä osin kun CEN-standar- deja ei ole, noudatetaan jäsenvaltioiden omia standardeja. Alueiden komitea korostaa, että on tärkeää laatia vielä 50. puuttuvat CEN-standardit mahdollisimman pian, ettei synny epäilystä siitä, missä määrin jätteenpolttoa koskevan direktii- viehdotuksen raja-arvoja noudatetaan. Jäsenvaltioiden standar- deihin viittaaminen ei ole siten pitkällä aikavälillä kestävä ratkaisu, koska niitäkään ei välttämättä ole vielä laadittu kaikille aloille. 51. Direktiiviehdotuksen 11 artiklassa viitataan liitteessä III mittauksille asetettuihin vaatimuksiin. Alueiden komitean mielestä liitteen III säännöt ovat tällaisenaan epäselvät. Aluei- den komitea korostaa, että on tärkeää muotoilla alaa koskevat säännät selkeästi ja yksiselitteisesti, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltioissa sovelletaan sekä valtakunnan, alue- että paikallistasolla samoja ohjeita. 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 198/41 52. Vaatimus poistokaasujen raskasmetalli-, dioksiini- ja furaanipitoisuuden mittaamisesta vähintään kahdesti vuodessa, kuten 11 artiklassa todetaan, vaikuttaa merkille pantavalta suhteessa jätevettä koskeviin tiukkoihin mittausvaatimuksiin. Jätteenpoltto-olosuhteiden erittäin suuren vaihtelun vuoksi tulisi alueiden komitean mielestä poistoilman ja jäteveden mittaustarvetta selvittää vielä tarkemmin asiantuntijaryhmässä. 53. Lopuksi alueiden komitea korostaa vielä kerran komis- sion ehdotuksen myönteisiä puolia ja muistuttaa, että vaarallis- ten ja vaarattomien jätteiden polttoa koskeva kaikkia sitova direktiivi on hyväksyttävä mahdollisimman pian. Lisäksi komi- tea kiinnittää huomiota siihen, että direktiiviehdotuksen entistä tiukemmat ympäristövaatimukset lisäävät paikallis- ja aluevi- ranomaisten kuluja silloin, kun ne vastaavat niin polttolaitos- ten perustamisesta ja toiminnasta kuin laitosten ympäristövai- kutusten valvonnasta. Bryssel 10. maaliskuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittami- nen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla” (1999/C 198/09) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen tutkimuksen, teknologi- sen kehittämisen ja innovaatioiden avulla” KOM(1998) 275 lopull. , ottaa huomioon komission 8. kesäkuuta 1998 tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. heinäkuuta 1998 ja 18. marraskuuta 1998 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 c artiklan kolmannen kohdan nojalla tekemät päätökset antaa aiheesta lausunto ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 5:n ”Sosiaalipolitiikka – Kansanterveys – Kuluttajansuo- ja – Tutkimus – Matkailu” tehtäväksi, ottaa huomioon vuotta 1998 koskevan vuosikertomuksen ”Euroopan unionin toiminta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla” KOM(1998) 439 lopull. , ottaa huomioon ehdotukset neuvoston päätöksiksi erityisohjelmista, joilla pannaan täytäntöön tutkimus- ta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva Euroopan yhteisön viides puiteohjelma (1998–2002) – KOM(1998) 305 lopull. , ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Ensimmäinen Euroopan innovaatioita koskeva toiminta- suunnitelma” CdR 68/97 fin (1), (1) EYVL C 244, 11. 8. 1997, s. 9


title: 1999/222/EG: Kommissionens beslut av den 10 mars 1999 om att bemyndiga medlemsstaterna att tillfälligt föreskriva undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 77/93/EEG avseende annan potatis än potatis avsedd för plantering, med ursprung på Kuba [delgivet med nr K(1999) 558]

eurovoc_concepts:
Cuba
derogation from EU law
originating product
plant health legislation
plantation
potato

text: 26. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 82/47 KOMMISSIONENS BESLUT av den 10 mars 1999 om att bemyndiga medlemsstaterna att tillf(cid:132)lligt f(cid:148)reskriva undantag fr(cid:134)n vissa best(cid:132)mmelser i r(cid:134)dets direktiv 77/93/EEG avseende annan potatis (cid:132)n potatis avsedd f(cid:148)r plantering, med ursprung p(cid:134) Kuba [delgivet med nr K(1999) 558] (1999/222/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT p(cid:134) Kuba. Genom beslut 97/186/EG (10) skedde detta (cid:132)ven under s(cid:132)songen 1997 f(cid:148)r potatis med ursprung p(cid:134) Kuba och som inte (cid:132)r avsedd f(cid:148)r plantering. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om skydds(cid:134)tg(cid:132)rder mot att skadeg(cid:148)rare p(cid:134) v(cid:132)xter eller v(cid:132)xtprodukter f(cid:148)rs in till medlemsstaterna och mot att de sprids inom gemenskapen (1), senast (cid:132)ndrat genom direktiv 98/2/EG (2), s(cid:132)rskilt artikel 14. 1 i detta, av Nederl(cid:132)ndernas och Tysklands med beaktande beg(cid:132)ran, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) Enligt best(cid:132)mmelserna i direktiv 77/93/EEG f(cid:134)r andra potatiskn(cid:148)lar (cid:132)n de som officiellt godk(cid:132)nts som uts(cid:132)- despotatis enligt andra gemenskapsbest(cid:132)mmelser och som har sitt ursprung p(cid:134) Kuba i princip inte f(cid:148)ras in till gemenskapen, p(cid:134) grund av risken f(cid:148)r att exotiska potatisskadeg(cid:148)rare som skulle kunna utg(cid:148)ra en v(cid:132)xt- skyddsrisk i gemenskapen f(cid:148)rs in. (2) Tidig odling p(cid:134) Kuba av annan potatis (cid:132)n potatis avsedd f(cid:148)r plantering, som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n uts(cid:132)despotatis som tillhandah(cid:134)llits av medlemsstaterna, har blivit etablerad praxis. En del av gemenskapens tidiga pota- tisf(cid:148)rs(cid:148)rjning har s(cid:132)kerst(cid:132)llts genom s(cid:134)dan import fr(cid:134)n Kuba. (3) Genom besluten 87/306/EEG (3), 88/223/EEG (4), 89/ 152/EEG (5), 91/593/EEG (6), 93/36/EEG (7), 95/96/ EG (8) och 96/157/EG (9) beviljade kommissionen f(cid:148)r s(cid:132)songerna 1987–1996 och p(cid:134) s(cid:132)rskilda tekniska villkor undantag betr(cid:132)ffande matpotatis med ursprung (1) EGT L 26, 31. 1. 1977, s. 20. (2) EGT L 15, 21. 1. 1998, s. 34. (3) EGT L 153, 13. 6. 1987, s. 41. (4) EGT L 100, 19. 4. 1988, s. 44. (5) EGT L 59, 2. 3. 1989, s. 29. (6) EGT L 316, 16. 11. 1991, s. 47. (7) EGT L 16, 25. 1. 1993, s. 40. (8) EGT L 75, 4. 4. 1995, s. 22. (9) EGT L 36, 14. 2. 1996, s. 38. (4) Inga fynd av skadeg(cid:148)rare har konstaterats i prov fr(cid:134)n importpartier enligt ovann(cid:132)mnda beslut. (5) Det i f(cid:148)rv(cid:132)ntas att Kuba tillhandah(cid:134)ller all teknisk information som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att framtiden utv(cid:132)rdera den fytosanit(cid:132)ra statusen hos potatisproduk- tionen p(cid:134) Kuba, s(cid:132)rskilt uppgifter om den regel- bundna kontrollen av uts(cid:132)des- och matpotatis som importeras till och saluf(cid:148)rs p(cid:134) Kuba. H(cid:132)r avses under- s(cid:148)kning och provtagning av representativa urval med hj(cid:132)lp av vetenskapligt erk(cid:132)nda metoder f(cid:148)r Clavi- bacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedo- nicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. , Pseudo- monas solanacearum (Smith) Smith och potato spindle tuber viroid, samt resultaten av de n(cid:132)mnda unders(cid:148)kningarna och testerna. (6) De omst(cid:132)ndigheter som motiverar godk(cid:132)nnandet r(cid:134)der alltj(cid:132)mt. (7) De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga kommitt(cid:130)n f(cid:148)r fytosani- t(cid:132)ra fr(cid:134)gor. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. Medlemsstaterna bemyndigas att p(cid:134) de villkor som fastst(cid:132)lls i punkt 2 f(cid:148)reskriva undantag fr(cid:134)n artikel 4. 1 i direktiv 77/93/EEG vad avser de f(cid:148)rbud som anges i del A, punkt 12 i bilaga III till n(cid:132)mnda direktiv, g(cid:132)llande potatis med ursprung p(cid:134) Kuba och som inte (cid:132)r avsedd f(cid:148)r plantering. (10) EGT L 77, 19. 3. 1997, s. 32. L 82/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 3. 1999 Ut(cid:148)ver de krav som betr(cid:132)ffande potatis fastst(cid:132)lls i 2. bilagorna I, II och IV till direktiv 77/93/EEG skall f(cid:148)ljande s(cid:132)rskilda villkor uppfyllas: direktiv, s(cid:132)rskilt avseende frihet fr(cid:134)n den skadeg(cid:148)rare som anges i c. a) Potatisen skall vara annan potatis (cid:132)n potatis avsedd f(cid:148)r plantering. b) Potatisen skall antingen vara omogen potatis, dvs. ”ej grodd” potatis med l(cid:148)st skal, eller ha behandlats mot grobarhet. c) Potatisen skall ha odlats i de delar av omr(cid:134)det ”Pinar solanacearum (Smith) del Rio” d(cid:132)r Pseudomonas Smith inte har p(cid:134)visats. d) Potatisen skall tillh(cid:148)ra de sorters uts(cid:132)despotatis som importerats till Kuba enbart fr(cid:134)n medlemsstater eller n(cid:134)got annat land fr(cid:134)n vilket import till gemenskapen av potatis avsedd f(cid:148)r plantering inte (cid:132)r f(cid:148)rbjuden enligt bilaga III till direktiv 77/93/EEG. e) Potatisen skall ha odlats p(cid:134) Kuba direkt av uts(cid:132)despo- tatis som godk(cid:132)nts i n(cid:134)gon av medlemsstaterna eller av uts(cid:132)despotatis som certifierats i n(cid:134)got annat land fr(cid:134)n vilket inf(cid:148)rsel till gemenskapen av potatis avsedd f(cid:148)r plantering inte (cid:132)r f(cid:148)rbjuden enligt bilaga III till direktiv 77/93/EEG, eller av potatis som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n uts(cid:132)despotatis som under (cid:134)ret f(cid:148)re f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)r offi- ciellt certifierats, om denna potatis producerats i omr(cid:134)det ”Pinar del Rio” och kunnat godk(cid:132)nnas som uts(cid:132)despotatis enligt p(cid:134) Kuba g(cid:132)llande regler. f) Potatisen skall ha odlats p(cid:134) jordbruksenheter som under de senaste fem (cid:134)ren inte har odlat andra sorter (cid:132)n de som anges i punkt d eller, betr(cid:132)ffande statliga jordbruk, p(cid:134) arealer som h(cid:134)lls (cid:134)tskilda fr(cid:134)n andra arealer d(cid:132)r andra potatissorter (cid:132)n de som anges i punkt d har odlats under de senaste fem (cid:134)ren. g) Potatisen skall ha hanterats med maskiner som endast anv(cid:132)nds till denna potatis eller som desinficerats p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt efter att ha anv(cid:132)nts f(cid:148)r andra (cid:132)ndam(cid:134)l. h) Potatisen f(cid:134)r inte ha f(cid:148)rvarats i lager d(cid:132)r potatis av andra sorter (cid:132)n de som anges i punkt d har lagrats. i) Potatisen skall f(cid:148)rpackas antingen i nya s(cid:132)ckar eller i p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt desinficerade beh(cid:134)llare och p(cid:134) varje f(cid:148)rpackning skall det f(cid:132)stas en officiell etikett med de uppgifter som anges i bilagan. j) F(cid:148)re exporten skall potatisen ha rengjorts fr(cid:134)n jord, l(cid:148)v och annat v(cid:132)xtavfall. k) Potatis avsedd f(cid:148)r gemenskapen skall (cid:134)tf(cid:148)ljas av ett sundhetscertifikat som utf(cid:132)rdats p(cid:134) Kuba i enlighet med artiklarna 7 och 12 i direktiv 77/93/EEG, p(cid:134) grundval av den unders(cid:148)kning som f(cid:148)reskrivs i detta P(cid:134) certifikatet skall f(cid:148)ljande anges: — Under ”Ytterligare uppgifter”: — uppgiften ”denna f(cid:148)rs(cid:132)ndelse uppfyller de villkor som fastst(cid:132)lls i beslut 1999/222/EG”, — sortnamn, — identifikationsnummer eller namn p(cid:134) den jordbruksenhet d(cid:132)r potatisen har odlats samt var enheten ligger, — referensnummer f(cid:148)r identifiering av det uts(cid:132)- desparti som anv(cid:132)nts i enlighet med punkt e. — Under rubriken ”Befrielse fr(cid:134)n skadeg(cid:148)rare och/ eller desinfektion” alla uppgifter om m(cid:148)jlig behandling enligt led b andra alternativet och/ eller led i. l) Potatisen skall inf(cid:148)ras via inf(cid:148)rselorter som befinner sig i en medlemsstat och som av medlemsstaten utsetts f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l. Inf(cid:148)rselort, namn och adress till f(cid:148)r denna ansvarigt officiellt organ enligt direktiv 77/93/EEG skall av medlemsstaten i tillr(cid:132)ckligt god tid meddelas kommissionen och dessa uppgifter skall p(cid:134) beg(cid:132)ran vara tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)r (cid:148)vriga medlemsstater. D(cid:132)r annan medlemsstat (cid:132)n den som utnyttjar detta undantag, skall f(cid:148)r att garantera efterlevnad av best(cid:132)mmelserna i detta beslut n(cid:132)mnda ansvariga officiella organ i den importerande medlemsstaten underr(cid:132)tta och samar- beta med ansvariga officiella organ i de medlemsstater som utnyttjar undantaget. importen till gemenskapen sker i m) Import(cid:148)ren skall f(cid:148)re inf(cid:148)rseln till gemenskapen offi- ciellt underr(cid:132)ttas om villkoren i led a–p. Denne skall ocks(cid:134) i tillr(cid:132)ckligt god tid i f(cid:148)rv(cid:132)g och detalj under- r(cid:132)tta de ansvariga officiella organen i den importe- rande medlemsstaten om varje parti som inf(cid:148)rs, och denna medlemsstat skall omedelbart delge kommis- sionen uppgifterna och ange — typ av material, — kvantitet, — angiven importdag och bekr(cid:132)ftelse av inf(cid:148)rselort, — de anl(cid:132)ggningar som anges i led o. ovann(cid:132)mnda Import(cid:148)ren skall meddela alla eventuella f(cid:148)r(cid:132)ndringar i f(cid:148)rhandsanm(cid:132)lan till den egna medlemsstatens ansvariga officiella organ. Detta skall helst ske s(cid:134) snart dessa (cid:132)ndringar blir k(cid:132)nda men alltid f(cid:148)re inf(cid:148)rseltidpunkten, varp(cid:134) medlemsstaten utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l skall delge kommissionen (cid:132)ndringarna. 26. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 82/49 n) De kontroller och, i f(cid:148)rekommande fall, den provtag- ning som kr(cid:132)vs i enligt artikel 12 i direktiv 77/ 93/EEG och enligt det h(cid:132)r beslutet skall utf(cid:148)ras av de ansvariga officiella organ som avses i det direktivet. Av dessa skall v(cid:132)xtskyddskontrollerna utf(cid:148)ras av den medlemsstat som utnyttjar detta undantag. I samband d(cid:132)rmed skall medlemsstaten, eller medlemsstaterna, (cid:132)ven unders(cid:148)ka all eventuell f(cid:148)rekomst av andra typer av skadeg(cid:148)rare. Utan att detta p(cid:134)verkar den kontroll som avses i artikel 19a. 3 andra strecksatsen f(cid:148)rsta alternativet i det direktivet, skall kommissionen fast- st(cid:132)lla i vilken utstr(cid:132)ckning de kontroller som avses direktivets artikel 19a. 3 andra strecksatsen andra alter- nativet skall integreras i kontrollprogrammet enligt artikel 19a. 5 c i n(cid:132)mnda direktiv. o) Potatisen f(cid:134)r endast f(cid:148)rpackas och omf(cid:148)rpackas i anl(cid:132)ggningar som har godk(cid:132)nts och registrerats av ovann(cid:132)mnda ansvariga officiella organ. p) Potatisen skall f(cid:148)rpackas eller omf(cid:148)rpackas i slutna f(cid:148)rpackningar som (cid:132)r f(cid:132)rdiga f(cid:148)r direkt leverans till (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)ljare eller slutkonsumenter och som inte (cid:148)verskrider den i den importerande medlemsstaten f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l brukliga vikten, dock h(cid:148)gst 25 kg. F(cid:148)rpackningen skall vara m(cid:132)rkt med registrerings- numret f(cid:148)r de anl(cid:132)ggningar som anges i led o och ange att potatisen har sitt ursprung p(cid:134) Kuba. i q) Den medlemsstat som utnyttjar detta undantag skall, samarbete med den importerande vid behov medlemsstaten, s(cid:132)kerst(cid:132)lla att det f(cid:148)r potatis som importeras i enlighet med detta beslut fr(cid:134)n varje leve- rans om 50 ton eller del d(cid:132)rav minst tv(cid:134) prover om 200 potatiskn(cid:148)lar tas f(cid:148)r officiell unders(cid:148)kning av Pseudomonas solanacearum enligt gemenskapens tillf(cid:132)lliga testprogram f(cid:148)r diagnos, uppt(cid:132)ckt och iden- tifiering av Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith hos potatis (1), i fallet Clavibacter michiga- nensis ssp. sepedonicus enligt gemenskapens fast- st(cid:132)llda metod f(cid:148)r uppt(cid:132)ckt och diagnos av Clavibacter fallet potato michiganensis ssp. sepedonicus och i spindle tuber viroid: reverted page-metoden eller c-DNA-hybridisering. Om misstankar skall partierna under officiell kontroll h(cid:134)llas avskilda och f(cid:134)r inte saluf(cid:148)ras eller anv(cid:132)ndas f(cid:148)rr(cid:132)n det genom unders(cid:148)kningarna har fastst(cid:132)llts att partiet inte inne- h(cid:134)ller eller misst(cid:132)nks inneh(cid:134)lla vare sig Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus, Pseudomonas solana- cearum eller potato spindle tuber viroid. finns Artikel 2 Medlemsstaterna skall genom den underr(cid:132)ttelse som anges i artikel 1. 2 m f(cid:148)rsta meningen informera (cid:148)vriga medlemsstater och kommissionen om att bemyndigandet anv(cid:132)nds. De skall f(cid:148)re den 1 september 1999 till kommis- sionen och (cid:148)vriga medlemsstater l(cid:132)mna uppgifter om kvantiteter som importerats i enlighet med detta beslut och en detaljerad teknisk rapport om den officiella under- s(cid:148)kning som avses i artikel 1. 2 q. Kopior av samtliga sundhetscertifikat skall tillst(cid:132)llas kommissionen. Artikel 3 Artikel 1 skall till(cid:132)mpas under perioden 15 mars 1. 1999–30 april 1999. 2. Detta beslut skall upph(cid:132)vas om det fastst(cid:132)lls att vill- koren i artikel 1. 2 inte har varit tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra att skadeg(cid:148)rare f(cid:148)rs in eller om villkoren inte har uppfyllts. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 10 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 273, 6. 10. 1997, s. 1. L 82/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 3. 1999 BILAGA Obligatoriska uppgifter som skall anges p(cid:134) etiketten (enligt artikel 1. 2 i) 1. Namnet p(cid:134) den myndighet som utf(cid:132)rdar etiketten. 2. Namnet p(cid:134) exportorganisationen, om tillg(cid:132)ngligt. 3. Texten ”Potatis med ursprung p(cid:134) Kuba och som inte (cid:132)r avsedd f(cid:148)r plantering”. 4. Sort. 5. Produktionsomr(cid:134)de. 6. Storlek. 7. Angiven nettovikt. 8. Texten ”Uppfyller EG:s krav enligt beslut 1999/222/EG”. 9. Den kubanska v(cid:132)xtskyddsorganisationens tryckta eller st(cid:132)mplade m(cid:132)rkning