title: WRITTEN QUESTION No. 540/99 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Fish product canning industry and aquaculture in the European Union

text: 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 370/55 Onko näitä parlamentin pyytämiä toimenpiteitä sardiiniteollisuuden kriisin helpottamiseksi toteutettu? (1) EYVL C 210, 6. 7. 1998, s. 295. (1999/C 370/077) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0539/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuottei- den säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98) (1) ja hyväksyi sitä koskevan päätös- lauselman, jossa Euroopan parlamentti ”katsoo, että sardiiniteollisuudella on huomattava merkitys monilla yhteisön alueilla” ja panee merkille, että tämä ala on kriisissä, minkä vuoksi on nopeasti toteutettava muun muassa seuraavanlaisia suojatoimenpiteitä: (. ) Yhteisön tasolla käynnistetään tarpeelliset rahoitusvälineet omaava kampanja edistämään sardiinin, ja tuotteiden kuten sardiinisäilykkeet ja sardiinipateet, kulutusta niiden huomattava ravintoarvo huo- mioon ottaen. Onko näitä parlamentin pyytämiä toimenpiteitä sardiiniteollisuuden kriisin helpottamiseksi toteutettu? (1) EYVL C 210, 6. 7. 1998, s. 295. (1999/C 370/078) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0540/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuottei- den säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98) (1) ja hyväksyi sitä koskevan päätös- lauselman, jossa Euroopan parlamentti katsoo, että yhteisön säilyketeollisuudessa tonnikalasäilyketeollisuus on tärkein ala työllisyyden ja liiketoimintavolyymin suhteen ja että alan erittäin suurien kasvunäkymien tukemiseksi on tarpeen: (. ) Varmistaa tarpeellisen raaka-aineen (tuore ja pakastettu tonnikala sekä tonnikalan selkäfileet) asianmu- kainen hankinta antamalla yhteisön laivastolle etusija ja avaamalla uusia tuontikiintiöitä ainoastaan silloin, kun ne ovat ehdottoman tarpeellisia yhteisön teollisuudelle. Onko näitä parlamentin pyytämiä toimenpiteitä yhteisön tonnikalasäilyketeollisuuden kasvunäkymien tukemiseksi toteutettu? (1) EYVL C 210, 6. 7. 1998, s. 295. (1999/C 370/079) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0541/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuottei- den säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98) (1) ja hyväksyi sitä koskevan päätös-


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 565/99 van Roberta ANGELILLI Paleontologisch en ichtyologisch park

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Italy
cultural policy
public awareness campaign
research programme
scientific research
technological change

formats: html pdf print

text: C 348/100 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 12. 1999 (1999/C 348/125) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0565/99 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (12 maart 1999) Betreft: Paleontologisch en ichtyologisch park Een aantal Italiaanse burgers die een maatschappij hebben opgericht, hebben het voornemen om enkele culturele en wetenschappelijke initiatieven te ontplooien voor de totstandbrenging van een „paleontologisch en ichtyologisch park” met o. a. biomodellen en studies op internet, opdat zij toegankelijk zijn voor een zo groot mogelijk publiek. Deze bijzonder geavanceerde structuur zou bovendien worden gepropageerd door de firma Ingen, o. a. met behulp van werknemers uit de minder draagkrachtige bevolkingslagen, hetgeen een bron zou zijn van werkgelegenheid en solidariteit. Kan de Commissie naar aanleiding hiervan mededelen: 1. of er programma’s zijn waaraan dit project zou kunnen deelnemen, 2. of er in andere lidstaten soortgelijke voorzieningen en projecten bestaan en eventueel welke, 3. of er studies ter zake zijn? Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (7 mei 1999) 1. Het project voor een paleontologisch en ichtyologisch park zou, wat de culturele aspecten betreft, in aanmerking kunnen komen voor het programma Raphaël, mits het subsidiariteitsbeginsel in acht wordt genomen en ten minste drie lidstaten of landen die associatieovereenkomsten hebben ondertekend met de Gemeenschap deelnemen. Omdat de termijn voor het indienen van projecten voor 1999 echter reeds is verstreken zal moeten worden afgewacht of het kaderprogramma „Cultuur 2000” zal worden goedgekeurd. In het kader van het specifieke programma voor onderzoek, technologische ontwikkeling en demonstratie inzake „Verhoging van het menselijk onderzoekpotentieel en verdieping van de fundamentele kennis op sociaal-economisch gebied”, werd een nieuwe activiteit gestart die tot doel heeft het publiek bewust te maken voor activiteiten op het gebied van wetenschappelijk onderzoek. Hierbij wordt in de eerste plaats beoogd de aandacht van het publiek te vestigen op activiteiten op het gebied van wetenschappelijk onderzoek en technologische ontwikkeling en zo de kloof te overbruggen die het publiek scheidt van de wetenschap in haar Europese dimensie. Zo zou de doorsnee Europeaan meer inzicht kunnen krijgen in de positieve impact van wetenschap en technologie op zijn dagelijks bestaan maar ook in de beperkingen en mogelijke gevolgen van activiteiten op het gebied van onderzoek en technologische ontwikkeling. Voor dit programma komen organisaties in aanmerking die zich beroepsmatig bezighouden met wetenschappelijke voorlichting en bewustmaking van het publiek met betrekking tot de wetenschap, de ontwikkeling van concepten en kennis om burgers meer bewust te maken voor wetenschap en technologie alsmede de verspreiding, bevordering en de objectieve en evenwichtige toepassing van concrete wetenschappelijk informatie. De uitdrukking „weten- schappelijke voorlichting” bestrijkt met name de media, producenten van educatief materiaal, wetenschappe- lijke en technologische musea en leveranciers van elektronische informatiediensten op het gebied van de wetenschap. Het initiatief met betrekking tot de oprichting van een paleontologisch en ichtyologisch park zou eventueel kunnen vallen onder de bepalingen die van toepassing zijn op de activiteit „Bewustmaking van het publiek”. Op 16 maart 1999 werd een eerste oproep gedaan tot het indienen van voorstellen. De uiterste inzendtermijn voor het indienen van voorstellen was 2 juni 1999. Een tweede oproep tot het indienen van voorstellen is gepland voor volgend jaar. 2. De Commissie beschikt niet over de gevraagde informatie. 3. In het verleden werd reeds een project op paleontologisch gebied ingediend en gefinancierd. Het betrof hier het Mopem-project (97/M/TV/20) dat gecoördineerd werd door de Universiteit van Bologna en waaraan via overheidsstructuren werd deelgenomen door Frankrijk en Portugal. De financiële bijdrage van de Gemeenschap in het kader van het programma Raphaël bedroeg hiervoor 250. 000 €


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 556/99 af Joaquín SISÓ CRUELLAS De unges afhængighed af spil

eurovoc_concepts:
EU initiative
Spain
disaffection of young people
game of chance
rural region
young person

text: 12. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 325/121 (1999/C 325/168) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0556/99 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: De unges afhængighed af spil Foreningen for spillere på afvænning i Zaragoza (AZAJER) har konstateret en forøgelse i antallet af unge mennesker fra landdistrikterne, der har problemer med deres afhængighed af spil, både med hensyn til videospil og spilleautomater. Ifølge AZAJER har man ikke på landet en helt så negativ opfattelse af disse former for spil, og tanken om, at afhængighed af spil er en sygdom, der skal kureres, er heller ikke særlig udbredt. Findes der noget europæisk initiativ, der har til formål at forebygge og behandle problemet med ludomani? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. april 1999) Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at der ikke findes noget fællesskabsinitiativ, der har til formål at forebygge og behandle problemet med afhængighed af videospil og spilleautomater. (1999/C 325/169) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0577/99 af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: Anmodning om at inddrage politifolk i kategorien farlige jobs Tirsdag den 23. februar 1999 blev fem politibetjente i Milano indlagt på hospitalet med symptomer på forgiftning med udstødningsgas. Mener Kommissionen ikke i lyset af denne nye episode, at også politifolk bør indplaceres i kategorien farlige jobs? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. april 1999) Artikel 2, stk. 1, i rammedirektiv 89/391/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (1) fastslår, at direktivet finder anvendelse på alle former for private og offentlige aktiviteter. I samme artikels stk. 2 undtages visse specifikke aktiviteter i den offentlige tjeneste fra anvendelsesområdet, således de væbnede styrker, politiet og civilbeskyttelsestjenester, men kun »når særlige forhold. på afgørende vis taler imod direktivets anvendelse«. I så fald skal det påses, at arbejdstagernes sikkerhed og sundhed sikres i videst muligt omfang i overensstemmelse med målsætningerne i direktivet. I lyset af disse bestemmelser og i tilfælde, hvor særlige forhold vedrørende aktiviteter, de lokale politifolk gennemfører, ikke på afgørende vis taler imod anvendelsen af rammedirektivets bestemmelser, skal arbejds- giveren vurdere de risici, de udsættes for, og sikre gennemførelse af passende foranstaltninger til at sikre, at disse arbejdstageres sikkerhed og sundhed sikres i videst muligt omfang. Disse lokale politifolks identifikation som risikogruppe vil således afhænge af den type af aktiviteter, de gennemfører, og de særlige forhold, de udsættes for under arbejdet. (1) EFT L 183 af 29. 6. 1989


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 541/99 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Die Konservenindustrie für Fischerei- und Aquakulturerzeugnisse in der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
aid to industry
aquaculture
cannery
export refund
fishery product
food aid
health control
import policy
monetary compensatory amount
tariff reduction

text: 21. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 370/55 Kann die Kommission mitteilen, welche Maßnahmen im Zusammenhang mit diesen Forderungen des Europäischen Parlamentes ergriffen wurden, um mit der schweren Krise in der Sardinenkonservenindustrie fertig zu werden? (1) ABl. C 210 vom 6. 7. 1998, S. 295. (1999/C 370/077) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0539/99 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (12. März 1999) Betrifft: Die Konservenindustrie für Fischerei- und Aquakulturerzeugnisse in der Europäischen Union Auf der Juni-Tagung 1998 erörterte das Europäische Parlament den Initiativbericht über die Konserven- industrie für Fischerei- und Aquakulturerzeugnisse in der Europäischen Union (A4-0137/98) (1) und nahm ihn an; in den Schlußfolgerungen erklärte das Europäische Parlament, daß die Sardinenindustrie für viele Regionen der Gemeinschaft ein sehr bedeutender Industriezweig ist, und merkte an, daß dieser Sektor sich in einer Krise befindet, weshalb unbedingt Schutzmaßnahmen getroffen werden müssen, u. a. : Durchführung einer mit den erforderlichen finanziellen Mitteln ausgestatteten Werbekampagne auf Gemeinschaftsebene zur Förderung des Verzehrs von Sardinen und Erzeugnissen wie Sardinenkonser- ven und Sardinenpaste wegen ihres hohen Nährwertes. Kann die Kommission mitteilen, welche Maßnahmen im Zusammenhang mit diesen Forderungen des Europäischen Parlamentes ergriffen wurden, um mit der schweren Krise in der Sardinenkonservenindustrie fertig zu werden? (1) ABl. C 210 vom 6. 7. 1998, S. 295. (1999/C 370/078) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0540/99 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (12. März 1999) Betrifft: Die Konservenindustrie für Fischerei- und Aquakulturerzeugnisse in der Europäischen Union Auf der Juni-Tagung 1998 erörterte das Europäische Parlament den Initiativbericht über die Konserven- industrie für Fischerei- und Aquakulturerzeugnisse in der Europäischen Union (A4-0137/98) (1) und nahm ihn an; in den Schlußfolgerungen erklärte das Europäische Parlament, daß die Thunfischkonservenindustrie in bezug auf Beschäftigung und Umsatz der größte Teilsektor im Bereich der Konservenindustrie der ist und daß es zur Begünstigung der großen Wachstumsaussichten in diesem Sektor Gemeinschaft notwendig ist: eine angemessene Versorgung mit den erforderlichen Rohstoffen (frischem oder tiefgefrorenem Thun- fisch bzw. Thunfischrückenstücken) sicherzustellen, wobei die Gemeinschaftsflotte Priorität genießt, sowie neue Kontingente für Importe nur dann zu eröffnen, wenn diese für die Industrie der Gemeinschaft unbedingt notwendig sind. Kann die Kommission mitteilen, welche Maßnahmen beschlossen wurden, um dieser Forderung des Europäischen Parlaments nachzukommen und so die Wachstumsaussichten der Thunfischkonservenindu- strie der Gemeinschaft zu begünstigen? (1) ABl. C 210 vom 6. 7. 1998, S. 295. (1999/C 370/079) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0541/99 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (12. März 1999) Betrifft: Die Konservenindustrie für Fischerei- und Aquakulturerzeugnisse in der Europäischen Union Auf der Juni-Tagung 1998 erörterte das Europäische Parlament den Initiativbericht über die Konserven- industrie für Fischerei- und Aquakulturerzeugnisse in der Europäischen Union (A4-0137/98) (1) und nahm


title: Regolamento (CE) n. 548/1999 della Commissione del 12 marzo 1999 che fissa il prezzo massimo di acquisto e i quantitativi di carni bovine acquistati all'intervento per la duecentodiciannovesima gara parziale effettuata nel quadro delle misure generali d'intervento conformemente al regolamento (CEE) n. 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
market intervention
market prices

formats: pdf print

text: L 66/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 13. 3. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 548/1999 DELLA COMMISSIONE del 12 marzo 1999 che fissa il prezzo massimo di acquisto e i quantitativi di carni bovine acquistati all’intervento per la duecentodiciannovesima gara parziale effettuata nel quadro regolamento (CEE) delle misure generali d’intervento conformemente al n. 1627/89 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1633/98 (2), in particolare l’articolo 6, paragrafo 7, considerando che, conformemente al regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione, del 1o settembre 1993, recante modalit(cid:133) di applicazione del regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, riguardo alle misure generali e alle misure speciali d’intervento nel settore delle carni bovine (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (4), (cid:138) stata indetta una gara in virt(cid:151) dell’articolo 1, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 1627/89 della Commissione, del 9 giugno 1989, relativo all’acquisto di carni bovine mediante gara (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 136/1999 (6); considerando che a norma dell’articolo 13, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2456/93, per ogni gara parziale in relazione alle offerte ricevute (cid:138) fissato un prezzo massimo di acquisto per la qualit(cid:133) R 3; che, secondo l’articolo 13, paragrafo 2, si pu(cid:149) decidere di non dare seguito alla gara; che, a norma dell’articolo 14 dello stesso regolamento, sono accettate soltanto le offerte inferiori o uguali a tale prezzo massimo, le quali non possono comunque superare il prezzo medio di mercato, nazionale o regionale, maggiorato dell’importo ivi fissato al para- grafo 1; considerando che dall’esame delle offerte presentate per la duecentodiciannovesima gara parziale e tenendo conto, a norma dell’articolo 6, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 805/68, delle necessit(cid:133) di un ragionevole sostegno del mercato, nonch(cid:130) dell’andamento stagionale delle macella- zioni e dei prezzi, risulta opportuno non dare seguito alla gara per la categoria A e stabilire il prezzo massimo di acquisto e le quantit(cid:133) che possono essere conferite all’in- tervento per la categoria C; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la duecentodiciannovesima gara parziale indetta in virt(cid:151) del regolamento (CEE) n. 1627/89: a) per la categoria A, non (cid:138) dato seguito all’asta; b) per la categoria C: — il prezzo massimo di acquisto (cid:138) fissato a 236 EUR/ 100 kg di carcasse o mezzene della qualit(cid:133) R 3, — la quantit(cid:133) massima di carcasse e mezzene accettata (cid:138) di 594 tonnellate; Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 15 marzo 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 12 marzo 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 17. (3) GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4. (4) GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47. (5) GU L 159 del 10. 6. 1989, pag. 36. (6) GU L 17 del 22. 1. 1999, pag. 26


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 571/99 van José BARROS MOURA Jaarverslag 1998 van de vertegenwoordiger van de Raad van Bestuur van de Europese Scholen

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
European school
board of directors
educational system
organisation of teaching
pupil
statistics

formats: html print


title: Règlement (CE) n° 545/1999 de la Commission du 12 mars 1999 fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains longs dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 2566/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

text: 13. 3. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 66/5 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 545/1999 DE LA COMMISSION du 12 mars 1999 fixant la restitution maximale (cid:133) l’exportation de riz blanchi (cid:133) grains longs dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 2566/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1995, portant organisation commune du march(cid:130) du riz (1), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2072/ 98 (2), et notamment son article 13 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que, par le r(cid:138)glement (CE) no 2566/98 de la Commission (3), une adjudication de la restitution (cid:133) l’ex- portation de riz a (cid:130)t(cid:130) ouverte; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CEE) no 584/75 de la Commission (4), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 299/95 (5), sur la base des offres d(cid:130)pos(cid:130)es la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 22 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95, d(cid:130)cider de la fixation d’une restitution maximale (cid:133) l’ex- il doit (cid:136)tre tenu portation; que, pour cette fixation, compte notamment des crit(cid:138)res pr(cid:130)vus (cid:133) l’article 13 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95; que l’adjudication est attri- bu(cid:130)e (cid:133) tout soumissionnaire dont l’offre se situe au niveau de la restitution maximale (cid:133) l’exportation ou (cid:133) un niveau inf(cid:130)rieur; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle du march(cid:130) du riz en cause conduit (cid:133) fixer la restitution maximale (cid:133) l’exportation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier La restitution maximale (cid:133) l’exportation de riz blanchi (cid:133) grains longs du code NC 1006 30 67 (cid:133) destination de certains pays tiers est fix(cid:130)e sur base des offres d(cid:130)pos(cid:130)es du 8 au 11 mars 1999 (cid:133) 322,00 EUR par tonne dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 2566/98. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 13 mars 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 12 mars 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 320 du 28. 11. 1998, p. 49. (4) JO L 61 du 7. 3. 1975, p. 25. (5) JO L 35 du 15. 2. 1995, p. 8


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 542/99 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Βιομηχανία κονσερβοποίησης αλιευτικών προiόντων και υδατοκαλλιέργεια στην Ευρωπαiκή Ένωση

eurovoc_concepts:
aquaculture
cannery
certificate of origin
fishery product
health control
import
marketing standard
preserved product
product quality
third country

text: 3. 12. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 348/95 διοικητικω΄ν αρχω΄ν των κρατω΄ν µελω΄ν και συνεργασι΄ας των αρχω΄ν αυτω΄ν µε την Επιτροπη΄ µε σκοπο΄ τη διασφα΄λιση της ορθη΄ς εφαρµογη΄ς των τελωνειακω΄ν και γεωργικω΄ν ρυθµι΄σεων (1). να απο΄ τα βασικα΄ καθη΄κοντα των ειδικευµε΄νων ερευνητω΄ν ει΄ναι να εξασφαλι΄σουν τη σωστη΄ εφαρµογη΄ των αρχικω΄ν κανο΄νων. Η Επιτροπη΄ ενε΄κρινε στις 17 Μαρτι΄ου 1999 (2), δε΄σµη προτα΄σεων για την ενι΄σχυση της µονα΄δας της για την καταπολε΄µηση της απα΄της (απο΄φαση της Επιτροπη΄ς για την ι΄δρυση υπηρεσι΄ας καταπολε΄µησης της απα΄της; προ΄ταση για τη τροποποι΄ηση του κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου σχετικα΄ µε τις ε΄ρευνες που πραγµατοποιου΄νται απο΄ το γραφει΄ο καταπολε΄µησης της απα΄της και σχε΄διο διοργανικη΄ς συµφωνι΄ας). Αυτε΄ς οι προτα΄σεις θα δω΄σουν την ευκαιρι΄α στην Επιτροπη΄ να ενισχυ΄σει τις δραστηριο΄τητε΄ς της για την καταπολε΄µηση της απα΄της και να ελε΄γχει τη σωστη΄ εφαρµογη΄ των αρχικω΄ν κανο΄νων. ΕΕ L 82 της 22. 3. 1997. (1) (2) COM(99)140 τελικο΄. (1999/C 348/118) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0542/99 υποβολη΄: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) προς την Επιτροπη΄ (12 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης αλιευτικω΄ν προïο΄ντων και υδατοκαλλιε΄ργεια στην Ευρωπαïκη΄ Ένωση Στη συνεδρι΄αση της ολοµε΄λειας του Ιουνι΄ου 1998 το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο συζη΄τησε και ενε΄κρινε την ε΄κθεση πρωτοβουλι΄ας σχετικα΄ µε τη βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης αλιευτικω΄ν προι¨ο΄ντων και την υδατοκαλλιε΄ργεια στην Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση (A4-0137/98) (1), στην οποι΄α, µεταξυ΄ α΄λλων, δη΄λωνε ο΄τι η βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης το΄ννου αποτελει΄ το σηµαντικο΄τερο τοµε΄α του κλα΄δου της κονσερβοποι΄ησης στην Κοινο΄τητα, απο΄ την α΄ποψη το΄σο της απασχο΄λησης ο΄σο και του ο΄γκου συναλλαγω΄ν, καθω΄ς και ο΄τι για την προω΄θηση των τεραστι΄ων προοπτικω΄ν ανα΄πτυξης του τοµε΄α αυτου΄ ει΄ναι αναγκαι΄ο να πραγµατοποιει΄ται αυστηρο΄ς ε΄λεγχος της προε΄λευσης των εισαγο΄µενων προι¨ο΄ντων, καθω΄ς και της ποιο΄τητας και των τεχνικω΄ν και υγειονοµικω΄ν συνθηκω΄ν παραγωγη΄ς τους, ω΄στε να προλαµβα΄νονται οι απα΄τες εις βα΄ρος των καταναλωτω΄ν και ο αθε΄µιτος ανταγωνισµο΄ς εις βα΄ρος της κοινοτικη΄ς βιοµηχανι΄ας. Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας πληροφορη΄σει τι΄ µε΄τρα ε΄χουν ληφθει΄ για να υλοποιηθου΄ν οι ανωτε΄ρω υποδει΄ξεις του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου και να προωθηθου΄ν τοιουτοτρο΄πως οι προοπτικε΄ς ανα΄πτυξης του κλα΄δου της κονσερ- βοποι΄ησης το΄ννου στην Κοινο΄τητα; (1) ΕΕ C 210 της 6. 7. 1993, σελ. 295. Απα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (14 Απριλι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ µπορει΄ να διαβεβαιω΄σει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α προβλε΄πει αυστηρου΄ς ελε΄γχους στα εισαγο΄µενα αλιευτικα΄ προι¨ο΄ντα. Βα΄σει της οδηγι΄ας του Συµβουλι΄ου 91/493/ΕΟΚ, της 22 Μαρτι΄ου 1991, για τη θε΄σπιση υγειονοµικω΄ν ο΄ρων για την παραγωγη΄ και δια΄θεση στην αγορα΄ αλιευτικω΄ν προι¨ο΄ντων (1), οι διατα΄ξεις που εφαρµο΄ζονται στις εισαγωγε΄ς αλιευτικω΄ν προι¨ο΄ντων τρι΄των χωρω΄ν πρε΄πει να ει΄ναι τουλα΄χιστον ισοδυ΄ναµες µε εκει΄νες που διε΄πουν την παραγωγη΄ και δια΄θεση στην αγορα΄ κοινοτικω΄ν προι¨ο΄ντων (α΄ρθρο 10). Οι εισαγωγε΄ς αλιευτικω΄ν προι¨ο΄ντων επιτρε΄πονται µο΄νο απο΄ τρι΄τες χω΄ρες που πληρου΄ν τους ο΄ρους της οδηγι΄ας 91/493/ΕΟΚ και της απο΄φασης της Επιτροπη΄ς 97/296/ΕΚ, της 22 Μαρτι΄ου 1997, για την κατα΄ρτιση καταλο΄γου τρι΄των χωρω΄ν, απο΄ τις οποι΄ες επιτρε΄πεται η εισαγωγη΄ αλιευτικω΄ν προι¨ο΄ντων για κατανα΄λωση απο΄ τον α΄νθρωπο (2), ο΄πως τροποποιη΄θηκε την τελευται΄α φορα΄ απο΄ την απο΄φαση 99/136/ΕΚ (3). Τε΄λος υπα΄ρχει η οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 90/675/ΕΟΚ, της 10ης ∆εκεµβρι΄ου 1990, για τη θε΄σπιση των αρχω΄ν που διε΄πουν την οργα΄νωση κτηνιατρικω΄ν ελε΄γχων σε προι¨ο΄ντα που εισε΄ρχονται στην Κοινο΄τητα απο΄ τρι΄τες χω΄ρες (4), η οποι΄α αντικαταστα΄θηκε, απο΄ την 30 ∆εκεµβρι΄ου 1999, απο΄ την οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 97/78/ΕΟΚ, της 18ης ∆εκεµβρι΄ου 1997 (5). (1) (2) (3) (4) (5) ΕΕ L 268 της 24. 9. 1991. ΕΕ L 122 της 14. 5. 1997. ΕΕ L 44 της 18. 2. 1999. ΕΕ L 373 της 31. 12. 1990. ΕΕ L 24 της 30. 1. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 567/99 by Roberta ANGELILLI Update on the central dairy in Rome

eurovoc_concepts:
Latium
dairy industry
dominant position
free competition
market-sharing agreement
privatisation
public contract

text: C 348/102 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 3. 12. 1999 (1999/C 348/127) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0567/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Rooman kunnallinen maidonjakelukeskus Olen esittänyt useita kysymyksiä Rooman kunnallisen maidonjakelukeskuksen yksityistämisen sääntöjenmu- kaisuudesta. Vastauksessaan kysymykseeni E-3408/97 (1) komission jäsen Fischler viittasi valitukseen, joka koski julkisten varojen myöntämistä kyseisen keskuksen saneeraukseen. Voisiko komissio tähän liittyen kertoa, miten valitus on tällä välin edennyt ja mitä komissio aikoo asialle tehdä? (1) EYVL C 158, 25. 5. 1998, s. 103. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1999) Tuista, joita Rooman kaupunki on myöntänyt Centrale del Latte di Roman toimintaan ja yksityistämiseen, on aloitettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Komissio toivoo voivansa tehdä lähiaikoina asiasta lopullisen päätöksen. (1999/C 348/128) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0574/99 esittäjä(t): Carlos Bru Purón (PSE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Jarama-joen juoksun muuttaminen Espanjan julkisten töiden ministeri Rafael Arias-Salgado ilmoitti keskiviikkona 17. helmikuuta 1999, että Jarama-joen nykyistä juoksua aiotaan muuttaa, jotta Barajasin lentokenttää voidaan laajentaa. Tunteeko komissio tällaisiin toimiin sisältyvät vaarat? Menneisyydessä vastaavista toimista on aiheutunut suurta vahinkoa. Tietääkö komissio, onko tämän työn ympäristövaikutuksista arvioitu? Onko totta, että näillä töillä rikottaisiin ainakin kolmea yhteisön direktiiviä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1999) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista asioista. Barajasin lentokentän laajentamista koskevien valitusten tarkastelun yhteydessä komissio on kuitenkin ottanut yhteyttä Espanjan viranomaisiin saadakseen tarkennuksia asioista, jotka ovat kirjallisen kysymyksen aiheena. Koska komissiolla ei ole tarkempia tietoja siitä, miten Jarama-virran juoksua on ajateltu muuttaa, se ei voi vielä vahvistaa, voiko kyseessä oleva suunnitelma olla jonkin yhteisön direktiivin säännösten vastainen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 571/99 af José BARROS MOURA Årsberetning fra repræsentanten for Europaskolernes Øverste Råd - 1998


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 553/99 af Anita POLLACK Aldersgrænser i forbindelse med ansættelser

eurovoc_concepts:
European Commission
anti-discriminatory measure
competition (EU)
recruitment

text: C 341/128 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 11. 1999 skatteordninger, der skal undersøges, er skatteordningerne i Gibraltar ikke blevet anmeldt. På grundlag af undersøgelsen kan det konstateres, om de omhandlede foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til artikel 92, stk. 1, og hvorvidt de kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet i henhold til en af undtagelserne i artikel 92, stk. 3. (1) SEK(98) 1800 endelig udg. (1999/C 341/180) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0553/99 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: Aldersgrænser i forbindelse med ansættelser Vil Kommissionen give en garanti for, at den under revisionen af personaleprocedurerne de kommende måneder vil afskaffe de nuværende diskriminerende aldersgrænser i forbindelse med ansættelser? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (8. april 1999) Kommissionen traf den 21. januar 1998 (1) beslutning om princippet om på sigt at afskaffe aldersgrænserne i bekendtgørelserne om udvælgelsesprøver. I første omgang har Kommissionen fastsat en aldersgrænse på 45 år for alle udvælgelsesprøver med henblik på karrierer på begyndelsestrinnet, hvilket svarer til, hvad Parlamentets forretningsudvalg vedtog den 20. oktober 1997. I forbindelse med en interinstitutionel høring om rapporten fra gruppen, der anstiller overvejelser om personalepolitikken, erklærede de øvrige institutioner sig rede til at hæve aldersgrænsen til 45 år. Det skal dog bemærkes, at de øvrige institutioner ikke nødvendigvis er enige med Kommissionen i, at aldersgrænserne på sigt skal afskaffes i bekendtgørelserne om udvælgelsesprøver. Spørgsmålet om aldersgrænser forventes at komme op i interinstitutionelle samråd i løbet af efteråret 1999. (1) SEC(97)2416 og SEC(97)2417. (1999/C 341/181) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0554/99 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: Folkesundheden og bymiljøet Har Kommissionen på nogen måde overvejet nødvendigheden af at oprette et EU-net af afdelinger for sundhed i byerne med det formål at udveksle den bedste praksis vedrørende de sociale og bymæssige aspekter af sundhedspolitikken? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. april 1999) Kommissionen tilstræber rent faktisk en bred løsning på spørgsmål vedrørende sundhedspolitikken, herunder også sociale og bymæssige aspekter. Under de nuværende programmer på folkesundhedsområdet, som er udarbejdet inden for Kommissionens rammer for en indsats til fremme af folkesundheden fra 1993 (1), støtter Kommissionen allerede et antal bynetværk, som bl. a. omfatter et EU-net for folkesundhed i hovedstæderne og regionerne. Inden for rammerne af de europæiske byers kampagne for en bæredygtig udvikling støtter Kommissionen aktiviteter under Verdenssundhedsorganisationens (WHO’s) Healthy Cities Project, et langsigtet internationalt udviklingsprojekt, som har til formål at placere sundhed højt på dagsordenen hos beslutningstagerne i Europas storbyer. Cirka 1100 større og mindre byer er forbundet med 26 nationale og adskillige regionale og tematiske Healthy Cities-netværk i Europa. Aktiviteterne omfatter gennemførelse og videreformidling af undersøgelser, samt udarbejdelse af handlingsplaner, som omfatter adskillige byer


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 624/99 degli onn. Gianni TAMINO , Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ Introduzione della trota arcobaleno nel fiume Serpis (Comunidad Valenciana, Spagna)

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
aquaculture
conservation of resources
ecosystem
freshwater fish
protected species
protection of animal life
watercourse


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 614/99 dell'on. Patricia McKENNA Finanziamento europeo della rete ferroviaria irlandese

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU aid
European Regional Development Fund
Ireland
operational programme
rail transport
transport safety

text: C 348/106 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 3. 12. 1999 (1999/C 348/134) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0614/99 di Patricia McKenna (V) alla Commissione (12 marzo 1999) Oggetto: Finanziamento europeo della rete ferroviaria irlandese La Commissione europea ha versato milioni di sterline negli ultimi anni nella società ferroviaria irlandese Iarnrod Eireann, mediante i Fondi di coesione e il Fondo di sviluppo regionale. Ciononostante una recente relazione indirizzata al governo irlandese dai Servizi internazionali per la gestione dei rischi ha criticato esplicitamente la Iarnrod Eireann, che mancherebbe nel settore della sicurezza rappresentando così una minaccia grave per i passeggeri e il personale. Vista la situazione ed il fatto che il principio della sicurezza consacrato dalla politica dei trasporti comunitari, perché la Commissione non ha controllato come il governo irlandese abbia speso i fondi europei per la propria rete ferroviaria, per garantire che i fondi non fossero utilizzati per progetti che non tengano conto del fattore sicurezza? Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (26 aprile 1999) Il programma di sviluppo della linea ferroviaria principale descritto nel programma operativo (PO) dell’Irlanda relativo ai trasporti (1994-1999) riconosce che gran parte delle infrastrutture di rotaia e di segnaletica della rete ferroviaria è obsoleta e che il parco locomotive ha raggiunto la fine del ciclo di vita utile. Le sovvenzioni comunitarie per i progetti ferroviari in Irlanda sono state quindi principalmente utilizzate per risolvere i problemi inerenti alla sicurezza. Per i tre corridoi ferroviari principali che si diramano da Dublino, sui quali si sono concentrati gli interventi, sono stati stanziati aiuti per il rinnovo delle rotaie e degli impianti di segnalazione e per la sostituzione del materiale circolante a carico rispettivamente del Fondo di coesione e del Fondo europeo di sviluppo regionale. Sono inoltre stati disimpegnati 150 milioni dal progetto di ferrovia leggera LUAS, 85 dei quali sono stati specificamente destinati ad interventi di miglioramento della rete ferroviaria. Tra gli interventi finanziati sono compresi il rinnovo delle rotaie della rete principale, il miglioramento della rete ferroviaria suburbana di Dublino e dei servizi DART nonché l’allungamento delle banchine, che potranno così accogliere treni di lunghezza maggiore; tutti gli interventi contribuiranno ad evitare il sovraffollamento e a migliorare gli standard di sicurezza delle ferrovie irlandesi. La Commissione assicura all’onorevole parlamentare che si sta adoperando attivamente per sorvegliare il modo in cui vengono spesi i fondi comunitari in Irlanda. Il comitato di sorveglianza del Quadro comunitario di sostegno (QCS) controlla l’utilizzazione dei fondi strutturali a livello di PO e di sottoprogramma, mentre il controllo a livello di misura è assicurato dal comitato di sorveglianza del PO trasporti. Analogamente, l’attuazione dei progetti finanziati dal Fondo di coesione è controllata dal comitato di sorveglianza del Fondo stesso. Grazie alla sorveglianza costante esercitata dai comitati suddetti, che si riuniscono due volte all’anno, è stato accertato che le risorse comunitarie sono state utilizzate per i progetti di cui sopra, che hanno contribuito ad aumentare la sicurezza delle rete ferroviaria dell’Irlanda. Pur essendo necessarie ulteriori migliorie, va osservato che, in base alla relazione dei Servizi internazionali per la gestione dei rischi, le autorità irlandesi hanno recentemente annunciato di volere destinare cospicue risorse nel prossimo periodo quinquennale al miglioramento degli standard di sicurezza ferroviaria. La Commissione prevede inoltre che nel prossimo periodo di programmazione saranno stanziate nuove risorse per tale obiettivo. (1999/C 348/135) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0618/99 di Peter Crampton (PSE) alla Commissione (12 marzo 1999) Oggetto: Accordi di pesca con l’Islanda Per quanto riguarda le 1. 000 tonnellate di quota britannica di scorfano atlantico ed il fatto che non sono consentiti pescherecci di trasformazione, i pescherecci britannici sono in grado di pulire il pesce che pescano?


eurovoc_concepts:
European convention
Europol
data transmission
disclosure of information
personal data
third country

text: 19/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 117 41999Y0330(01) C 88/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 30. 3. 1999. PADOMES AKTS (1992. gada 12. marts), ar ko pieņem noteikumus, kuri attiecas uz personas datu nosūtīšanu no Eiropola uz trešām valstīm un citām organizācijām (1999/C 88/01) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi, kuras pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību K. 3 pants (Eiropola Kon- venciju) (1), un jo īpaši tās 18. panta 2. punktu, ņemot vērā projektu, ko sagatavojusi Eiropola Vadības padome pēc apspriešanās ar Apvienoto uzraudzības iestādi, kas minēta Eiropola Konvencijas 24. pantā, tā kā Padomes kompetencē ir vienbalsīgi pieņemt vispārējus noteikumus, kas regulē datu nosūtīšanu no Eiropola uz trešajām valstīm vai citām organizācijām, ņemot vērā apstākļus, kas minēti Eiropola Konvencijas 18. panta 3. punktā, faktoriem, kas ir raksturīgi tās fiziskajai, fizioloģiskajai, garī- gajai, ekonomiskajai, kultūras vai sociālajai identitātei; e) “personas datu apstrāde” ir jebkuras darbības ar personas datiem vai tādu darbību kopums, kuras tiek veiktas automā- tiski vai savādāk, piemēram, vākšana, reģistrēšana, organizē- iegūšana, šana, uzglabāšana, pielāgošana vai grozīšana, apspriešana, izmantošana, izpaušana nosūtot, izplatīšana vai pieejamības nodrošināšana citā veidā, saskaņošana vai apvie- nošana, bloķēšana, izdzēšana vai iznīcināšana; f) “kompetentās iestādes” ir iestādes, kas minētas šā akta 5. panta 1. punktā. IR PIEŅĒMUSI ŠĀDUS NOTEIKUMUS. 2. pants Personas datu nosūtīšana 1. pants Definīcijas 1. Saskaņā ar Eiropola Konvencijas 18. panta noteikumiem, Eiro- pols var nosūtīt personas datus trešajai valstij vai citai organizā- cijai, pamatojoties uz: Šajos noteikumos: a) “trešās valstis” ir valstis, kas nav Eiropas Savienības dalībval- stis, kā noteikts Eiropola Konvencijas 10. panta 4. punkta 4. apakšpunktā; b) “citas organizācijas” ir organizācijas, kas minētas Eiropola Konvencijas 10. panta 4. punkta 1. līdz 3. apakšpunktā un 5. līdz 7. apakšpunktā, turpmāk tekstā sauktas šādi: — “ar Eiropas Savienību saistītas organizācijas”, t. i. , tās orga- nizācijas, kas minētas Eiropola Konvencijas 10. panta 4. punkta 1. līdz 3. apakšpunktā; — “ar Eiropas Savienību nesaistītas organizācijas”, t. i. , tās organizācijas, kas minētas Eiropola Konvencijas 10. panta 4. punkta 5. līdz 7. apakšpunktā; c) “vienošanās” ir vienošanās, kas aprakstīta šā akta 3. pantā; d) “personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz identifi- cētu vai identificējamu fizisku personu; identificējama persona ir persona, kuru var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši atsau- coties uz identifikācijas numuru vai vienu vai vairākiem (1) OV C 316, 27. 11. 1995. , 1. lpp. a) vienošanos starp Eiropolu un trešo valsti vai citu organizāciju, saskaņā ar šā akta 3. pantu; b) izņēmuma gadījumos, ja direktors uzskata datu nosūtīšanu par absolūti nepieciešamu, — lai nodrošinātu būtiskas dalībvalstu intereses, kas saistītas ar Eiropola mērķiem; — lai novērstu nopietnu apdraudējumu, kas saistīts ar nozie- gumu. 2. Akta 1. panta vajadzībām jāņem vērā trešās valsts vai ar Eiro- pas Savienību nesaistītas organizācijas likumdošanas un adminis- tratīvā prakse datu aizsardzības jomā, tostarp attiecībā uz iestādi, kas atbildīga par datu aizsardzības jautājumiem. 3. Tādu personas datu nosūtīšanai, kas klasificēti kā Eiropols 1, 2 vai 3, ir nepieciešama vienošanās, kas minēta Eiropola Konvenci- jas 18. panta 6. punktā; šādā vienošanās dokumentā jāņem vērā Eiropola konfidencialitātes noteikumi. 118 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19/1. sēj. 3. pants Vienošanās par personas datu nosūtīšanu no Eiropola 1. Eiropols var noslēgt vienošanos ar trešajām valstīm vai citām organizācijām, lai īstenotu mērķus, kas izklāstīti Eiropola Konven- cijas 2. pantā. Šāda vienošanās ietver noteikumus, kas attiecas uz datu saņēmēju, nosūtāmo datu veidu un mērķiem, kuriem tiks izmantota nosūtītā informācija. 2. Padome vienbalsīgi var noteikt trešās valstis vai ar Eiropas Savienību nesaistītās organizācijas, ar kurām ved pārrunas par nolīgumu slēgšanu. Vadības padome var noteikt ar Eiropas Savienību saistītās organi- zācijas, ar kurām ved pārrunas par nolīgumu slēgšanu. 3. Eiropola direktors pēc vadības padomes atzinuma saņemšanas un ar iepriekšēju Padomes vienbalsīgu pilnvarojumu uzsāk pār- runas par nolīgumiem ar trešajām valstīm vai ar Eiropas Savienību nesaistītām organizācijām. Lai pieņemtu lēmumu par pilnvaro- jumu, Padome ņem vērā nosacījumus, kas izklāstīti 2. panta 2. punktā. Papildus tiem, kas minēti 1. punktā, Padome var pare- dzēt citus nosacījumus. Vienošanos var slēgt tikai pēc vienbalsīga Padomes apstiprinā- juma. Šādu apstiprinājumu var dot tikai pēc tam, kad ar vadības padomes starpniecību ir saņemts Apvienotās uzraudzības iestā- des atzinums. Padomes lēmums var attiekties uz vienu vai vairā- kām valstīm, kā arī uz vienu vai vairākām ar Eiropas Savienību nesaistītām organizācijām. iestādei papildus uzraudzības viņam jānosūta Vadības padomei un Pēc pieprasījuma Apvienotajai informācija, piemēram, pamatojums viņa pieņēmumam, ka pie noteiktiem nosūtīšanas apstākļiem un ņemot vērā nosūtīšanas mērķus, nosūtīto datu veids un mērķis, kādēļ tie tiek sūtīti, datu aizsardzības līmenis, ko piemēro saņēmēja trešā valsts vai ar Eiropas Savienību nesaistīta organizācija vai organizācijas, bija atbilstošs. 5. pants Kompetentās iestādes 1. Personas datu nosūtīšanu no Eiropola uz trešajām valstīm un tālākpārsūtīšanu šajā trešajā valstī ierobežo kompetentās iestādes, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par kri- minālpārkāpumu novēršanu un apkarošanu. 2. Vedot pārrunas par vienošanās slēgšanu, Eiropols pieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka trešā valsts, ja iespējams, izvirza kom- petento iestādi (“sākotnējais saņēmējs”), lai tā darbotos kā valsts kontaktiestādes starp Eiropolu un citām kompetentajām iestādēm šajā trešajā valstī. 3. Nosūtot personas datus, Eiropols nodrošina, ka saņēmējas kompetentās iestādes apņemas ierobežot tālāku datu pārsūtīšanu un īsteno to, ievērojot tādus pašu noteikumus, kādi attiecas uz sākotnējo nosūtīšanu. 4. Ja trešajai valstij nav iespējas izvirzīt vienu centrālo kompe- tento iestādi, kas darbojas kā valsts centrālais punkts, izņēmuma gadījumos, vienošanās var paredzēt tiešu informācijas nosūtīšanu no Eiropola uz vienu vai vairākām kompetentajām iestādēm attie- cīgajā trešajā valstī. 4. Eiropola direktors pēc vadības padomes pilnvarojuma uzsāk pārrunas par nolīgumiem ar Eiropas Savienību saistītām organi- zācijām. Papildus tiem, kas minēti 1. punktā, vadības padome var paredzēt citus nosacījumus. 5. Eiropols nosūta datus kompetentajai trešās valsts iestādei vai citai organizācijai tikai tad, ja šī iestāde vai organizācija apņemas minētos datus nepaziņot citām trešajām valstīm vai citām orga- nizācijām. Vienošanos var noslēgt tikai ar vadības padomes apstiprinājumu. Šādu apstiprinājumu var dot tikai pēc tam, kad ar vadības pado- mes starpniecību ir saņemts Apvienotās uzraudzības iestādes atzi- nums. 6. Datu saņēmēja kompetence noziegumu novēršanas un nozie- gumu apkarošanas jomā īpaši jāpiemin visās noslēgtajās vienoša- nās. 4. pants Personas datu nosūtīšana direktora vadībā 6. pants Personas datu nosūtīšanas nolūki 1. Personas dati, kuri pieprasīti, nenorādot iemeslu un nolūku to saņemšanai, netiek nosūtīti. Direktors bez nepamatotas kavēšanās informē Vadības padomi un Apvienoto uzraudzības iestādi par jebkādu lēmumu nosūtīt personas datus saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un par iemesliem šāda lēmuma pieņemšanai. Saskaņā ar 4. pantu, tiek ierobežota personas datu nosūtīšana, kas atklāj rases piederību, politiskos uzskatus vai reliģisko un citu pār- liecību, vai attiecas uz veselību vai seksuālo dzīvi, kā izklāstīts 19/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 119 1981. gada 28. janvāra Eiropas Padomes Konvencijā par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi, izņemot absolūti nepieciešamus gadījumus. 3. Ja Eiropols nosūta personas datus, tam jānodrošina, ka saņē- mējs apņemas izdzēst datus, ja tie vairs nav nepieciešami nolū- kiem, kuru dēļ tie tika pieprasīti. 2. Ja Eiropols nosūta personas datus uz trešo valsti vai citu orga- nizāciju, tam jānodrošina, ka saņēmējs apņemas izmantot datus tikai tiem nolūkiem, kuru dēļ tie ir nosūtīti. 7. pants Personas datu labošana un dzēšana 1. Ja Eiropols nosūta personas datus trešajai valstij vai citai orga- nizācijai, jānodrošina, ka saņēmējs apņemas izlabot vai izdzēst personas datus, ja kļūst zināms, ka tie ir nepareizi, neprecīzi, vairs nav aktuāli vai tos nevajadzēja nosūtīt. Ja Eiropols konstatē, ka personas dati ir nepareizi, neprecīzi, vairs nav aktuāli vai tos neva- jadzēja nosūtīt, par to nekavējoties jāinformē saņēmēja trešā valsts vai cita organizācija un jāpieprasa informēt Eiropolu, kad dati ir izlaboti vai izdzēsti. Eiropola direktors informē vadības padomi un Apvienoto uzraudzības iestādi par Eiropola darbībām šajā jomā. 2. Visas noslēgtās vienošanās izvirza pienākumu izlabot vai izdzēst datus saskaņā ar 1. punktā minēto procedūru. 8. pants Atbildība Noslēgtā vienošanās ietver atbilstošus noteikumus par atbildību gadījumos, ja notiek nelikumīga vai nepareiza datu apstrāde. 9. pants Stāšanās spēkā Noteikumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc to pieņemšanas. Briselē, 1999. gada 12. martā Padomes vārdā — priekšsēdētājs O. SCHILY


title: QUESTION ECRITE no 621/99 de Robin TEVERSON Créneaux aériens

eurovoc_concepts:
air transport
airport
competition
transport capacity
transport planning

text: 21. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 370/73 Il semble que le Royaume-Uni et l’Irlande aient récemment modifié leurs réglementations applicables au régime fiscal des dividendes. Il semble également qu’un protocole à la convention signée entre l’Irlande et le Royaume-Uni soit entré en vigueur le 1er janvier 1999 pour ce qui concerne l’impôt sur les sociétés et s’appliquera à partir du 6 avril 1999 à l’impôt sur le revenu. Ce protocole comporte un nouvel article portant sur le régime fiscal des dividendes. (1999/C 370/101) QUESTION ÉCRITE E-0616/99 posée par Peter Crampton (PSE) à la Commission (12 mars 1999) Objet: Accords de pêche internationaux La Commission pourrait-elle établir la liste des actuels accords de pêche internationaux conclus par l’Union européenne, qu’ils soient en vigueur ou non, avec la date d’expiration? Quelles négociations en vue d’une reconduction sont actuellement en cours? De nouvelles négociations sont-elles en cours ou prévues pour les pays avec lesquels l’Union européenne n’a pas conclu un accord de pêche? Réponse donnée par Mme Bonino au nom de la Commission (5 mai 1999) Il y a des accords de pêche actuellement en vigueur entre la Communauté et Angola (échéance 2/5/99), Argentine (23/5/99), Cap Vert (5/9/00), Comores (27/2/01), Côte d’Ivoire (30/6/00), Estonie (31/12/06), Gabon (3/12/01), Gambie (30/6/96), Groenland (31/12/00), Guinée Bissau (15/6/01), Guinée Equa- toriale (30/6/00), Îles Feroe (12/3/03), Islande (11/1/04), Lettonie (5/2/03), Lithuanie (12/10/03), Mada- gascar (20/5/01), Maroc (30/11/99), Maurice (30/11/99), Mauritanie (31/7/01), Norvège (16/6/03), Pologne (accord bilatéral avec la Suède) (31/12/05), République de Guinée (31/12/99), Russie (accord bilatéral avec la Suède et la Finlande) (31/12/02), São Tomé (31/5/99), Seychelles (17/1/02) et Sénégal (30/4/01). Il est prévu des négociations pour le renouvellement des protocoles aux accords avec São Tomé, la République de Guinée et l’Île Maurice qui arrivent à échéance dans le courant de l’année. La prorogation éventuelle du protocole à l’accord de pêche entre la Communauté et Angola est en cours d’examen. Par ailleurs, les négociations qui ont débuté en novembre 1997 pour le renouvellement du protocole à l’accord de pêche avec la Gambie, suspendu depuis juin 1996, pourraient reprendre au cours de 1999. Des discussions exploratoires auront lieu en 1999 avec les autorités argentines et marocaines en vue de définir de nouvelles formes de coopération en matière de pêche. La Commission dispose, en outre d’un mandat de négociation en vu de la conclusion éventuelle d’un accord avec Mozambique, Namibie, Afrique du Sud, Tanzanie, Russie et la Pologne. (1999/C 370/102) QUESTION ÉCRITE E-0621/99 posée par Robin Teverson (ELDR) à la Commission (12 mars 1999) Objet: Créneaux aériens La Commission sait-elle que l’éventuelle ouverture commerciale des créneaux aériens dans les aéroports entraînera une pression commerciale éloignant les services régionaux de moindre dimension des grands aéroports centraux? N’estime-t-elle pas cela contraire à la politique de régionalisation et d’accès aux transports aériens sur une base interrégionale? Réponse donnée par M. Kinnock au nom de la Commission (28 avril 1999) La Commission prépare une proposition visant à modifier le règlement (CEE) 95/93 du Conseil, du 18 janvier 1993, afin d’optimiser l’utilisation des créneaux et accorde une attention particulière aux


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 534/99 van Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA De conservenindustrie voor visserij- en aquacultuurproducten in de Europese Unie

text: 21. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 370/53 (1999/C 370/071) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0532/99 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (8 maart 1999) Betreft: De conservenindustrie voor visserij- en aquacultuurproducten in de Europese Unie In de plenaire vergadering van juni 1998 behandelde het Europees Parlement het initiatiefverslag over de conservenindustrie voor visserij- en aquacultuurproducten in de Europese Unie (A4-0137/98) (1) en hechtte hieraan zijn goedkeuring. Het Parlement verzocht de Commissie de nodige initiatieven te ontplooien met het oog op de oprichting van een communautair referentielaboratorium ter waarborging van de kwaliteit en de naleving van de technische en gezondheidsvoorschriften voor de communautaire producten en de producten uit derde landen die op het grondgebied van de Unie vrij in de handel worden gebracht. Kan de Commissie meedelen welke maatregelen zij heeft genomen om aan het verzoek van het Europees Parlement gehoor te geven? (1) PB C 210 van 6. 7. 1998, blz. 295. (1999/C 370/072) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0533/99 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (12 maart 1999) Betreft: De conservenindustrie voor visserij- en aquacultuurproducten in de Europese Unie In de plenaire vergadering van juni 1998 behandelde het Europees Parlement het initiatiefverslag over de conservenindustrie voor visserij- en aquacultuurproducten in de Europese Unie (A4-0137/98) (1) en hechtte hieraan zijn goedkeuring. Het Parlement drong er bij de Commissie en de verantwoordelijke instanties van de lidstaten op aan de voorschriften te verscherpen, de controlemechanismen voor de visserijproducten die op het grondgebied van de Unie in de handel worden gebracht te verbeteren en de naleving van de wetgeving inzake de regels van oorsprong voor verse en verwerkte visserijproducten op betrouwbare wijze te controleren. Kan de Commissie meedelen welke maatregelen zij in verband met dit verzoek van het Europees Parlement heeft genomen en welke resultaten zijn bereikt? (1) PB C 210 van 6. 7. 1998, blz. 295. (1999/C 370/073) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0534/99 van Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) aan de Commissie (12 maart 1999) Betreft: De conservenindustrie voor visserij- en aquacultuurproducten in de Europese Unie In de plenaire vergadering van juni 1998 behandelde het Europees Parlement het initiatiefverslag over de conservenindustrie voor visserij- en aquacultuurproducten in de Europese Unie (A4-0137/98) (1) en hechtte hieraan zijn goedkeuring. Het Parlement steunde de promotie van kwaliteitsproducten, met inbegrip van de grondstoffen die aan de verschillende conservenbereidingen kunnen worden toegevoegd zoals conserve- ringsvloeistoffen, met name olijfolie, voor welk product wordt aangedrongen op maatregelen zodat de prijs op het niveau van de wereldmarktprijs ligt, een en ander met het oog op de handhaving van het concurrentievermogen van dit soort bereiding, symbool voor de kwaliteit van de communautaire conserven. In dit verband wordt erop aangedrongen de restituties voor olijfolie die voor de industrie is bestemd in het kader van de GMO van olijfolie te handhaven of te verhogen. Kan de Commissie meedelen welke maatregelen zij in verband met dit verzoek van het Europees Parlement heeft genomen? (1) PB C 210 van 6. 7. 1998, blz. 295


title: Protokoll aufgrund von Artikel K.3 des Vertrags über die Europäische Union betreffend den Anwendungsbereich des Waschens von Erträgen in dem Übereinkommen über den Einsatz der Informationstechnologie im Zollbereich sowie die Aufnahme des amtlichen Kennzeichens des Transportmittels in das Übereinkommen - Erklärungen

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
Europol
drug traffic
exchange of information
organised crime
terrorism


title: PREGUNTA ESCRITA n. 631/99 del María SORNOSA MARTÍNEZ Kiinteiden jätteiden kaatopaikka Dos Aguasissa (Valencia - Espanja)

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
drinking water
environmental impact
environmental protection
food consumption
public health
storage of waste
water pollution


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 539/99 του Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Βιομηχανία κονσερβοποίησης αλιευτικών προiόντων και υδατοτοκαλλιέργεια στην Ευρωπαiκή Ένωση

text: 21. 12. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 370/55 Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας πληροφορη΄σει σε ποιε΄ς ενε΄ργειες ε΄χει προβει΄ σε σχε΄ση µε τα ανωτε΄ρω µε΄τρα που ζη΄τησε το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο για την αντιµετω΄πιση της σοβαρη΄ς κρι΄σης του κλα΄δου της σαρδελλοβιοµη- χανι΄ας; (1) ΕΕ C 210 της 6. 7. 1998, σελ. 295. (1999/C 370/077) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0539/99 υποβολη΄: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) προς την Επιτροπη΄ (12 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης αλιευτικω΄ν προïο΄ντων και υδατοτοκαλλιε΄ργεια στην Ευρωπαïκη΄ Ένωση Στη συνεδρι΄αση της ολοµε΄λειας του Ιουνι΄ου 1998 το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο συζη΄τησε και ενε΄κρινε την ε΄κθεση πρωτοβουλι΄ας σχετικα΄ µε τη βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης αλιευτικω΄ν προι¨ο΄ντων και την υδατοκαλλιε΄ργεια στην Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση (A4-0137/98) (1), στην οποι΄α, µεταξυ΄ α΄λλων, δη΄λωνε ο΄τι η σαρδελλοβιοµηχανι΄α αποτελει΄ οικονοµικη΄ δραστηριο΄τητα µεγα΄λης σηµασι΄ας για ορισµε΄νες περιφε΄ρειες της Ένωσης και παρατηρου΄σε ο΄τι ο κλα΄δος αυτο΄ς βρι΄σκεται σε κρι΄ση που απαιτει΄ την επει΄γουσα λη΄ψη προστατευτικω΄ν µε΄τρων,ο΄πως, µεταξυ΄ α΄λλων: η ε΄ναρξη µιας εκστρατει΄ας σε κοινοτικο΄ επι΄πεδο, στη δια΄θεση της οποι΄ας θα πρε΄πει να τεθου΄ν οι αναγκαι΄οι χρηµατικοι΄ πο΄ροι, για την προω΄θηση της κατανα΄λωσης σαρδε΄λλας και προι¨ο΄ντων ο΄πως οι κονσερβοποιηµε΄νες σαρδε΄λλες και τα «πατε΄» σαρδε΄λλας, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη την υψηλη΄ θρεπτικη΄ αξι΄α του προι¨ο΄ντος αυτου΄. ; Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας πληροφορη΄σει σε ποιε΄ς ενε΄ργειες ε΄χει προβει΄ σε σχε΄ση µε τα ανωτε΄ρω µε΄τρα που ζη΄τησε το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο για την αντιµετω΄πιση της σοβαρη΄ς κρι΄σης του κλα΄δου της σαρδελλοβιοµη- χανι΄ας; (1) ΕΕ C 210 της 6. 7. 1998, σελ. 295. (1999/C 370/078) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0540/99 υποβολη΄: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) προς την Επιτροπη΄ (12 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης αλιευτικω΄ν προïο΄ντων και υδατοτοκαλλιε΄ργεια στην Ευρωπαïκη΄ Ένωση Στη συνεδρι΄αση της ολοµε΄λειας του Ιουνι΄ου 1998 το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο συζη΄τησε και ενε΄κρινε την ε΄κθεση πρωτοβουλι΄ας σχετικα΄ µε τη βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης αλιευτικω΄ν προι¨ο΄ντων και την υδατοκαλλιε΄ργεια στην Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση (A4-0137/98) (1), στην οποι΄α, µεταξυ΄ α΄λλων, δη΄λωνε ο΄τι η βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης το΄ννου αποτελει΄ τον σηµαντικο΄τερο τοµε΄α του κλα΄δου της κονσερβοποι΄ησης στην Κοινο΄τητα, απο΄ την α΄ποψη το΄σο της απασχο΄λησης ο΄σο και του ο΄γκου συναλλαγω΄ν, καθω΄ς και ο΄τι για την προω΄θηση των τεραστι΄ων προοπτικω΄ν ανα΄πτυξης του τοµε΄α αυτου΄ ει΄ναι απαραι΄τητο: να διασφαλισθει΄ ο κατα΄λληλος εφοδιασµο΄ς µε την αναγκαι΄α πρω΄τη υ΄λη (νωπο΄ς η΄ κατεψυγµε΄νος το΄ννος και φιλε΄τα το΄ννου), δι΄δοντας προτεραιο΄τητα στον κοινοτικο΄ αλιευτικο΄ στο΄λο και παραχωρω΄ντας νε΄ες ποσο- στω΄σεις στις εισαγωγε΄ς µο΄νον εφο΄σον ει΄ναι απολυ΄τως απαραι΄τητες για την κοινοτικη΄ βιοµηχανι΄α. Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας πληροφορη΄σει τι΄ µε΄τρα ε΄χουν ληφθει΄για να υλοποιηθου΄ν οι ανωτε΄ρω υποδει΄ξεις του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου και να προωθηθου΄ν τοιουτοτρο΄πως οι προοπτικε΄ς ανα΄πτυξης του κλα΄δου της κονσερβοποι΄ησης το΄νου στην Κοινο΄τητα; (1) ΕΕ C 210 της 6. 7. 1998, σελ. 295. (1999/C 370/079) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0541/99 υποβολη΄: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) προς την Επιτροπη΄ (12 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης αλιευτικω΄ν προïο΄ντων και υδατοτοκαλλιε΄ργεια στην Ευρωπαïκη΄ Ένωση Στη συνεδρι΄αση της ολοµε΄λειας του Ιουνι΄ου 1998 το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο συζη΄τησε και ενε΄κρινε την ε΄κθεση πρωτοβουλι΄ας σχετικα΄ µε τη βιοµηχανι΄α κονσερβοποι΄ησης αλιευτικω΄ν προι¨ο΄ντων και την υδατοκαλλιε΄ργεια στην


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 535/99 dell'on. Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA L'industria di conservazione dei prodotti della pesca e dell'acquacoltura nell'Unione europea

text: C 370/54 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 12. 1999 (1999/C 370/074) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0535/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (12 marzo 1999) Oggetto: L’industria di conservazione dei prodotti della pesca e dell’acquacoltura nell’Unione europea Nella tornata del giugno 1998, il Parlamento europeo ha discusso e approvato la relazione d’iniziativa sull’industria di conservazione dei prodotti della pesca e dell’acquacoltura (A4-137/98) (1), nelle cui conclusioni il Parlamento europeo chiedeva fra l’altro alla Commissione di dare impulso e sostegno finanziario alle misure innovatrici e alla ricerca di nuovi sistemi di produzione e di nuovi prodotti, alla trasformazione di specie attualmente prive di valore commerciale così come a nuove preparazioni e presentazioni. Può la Commissione fornire informazioni in merito alle misure adottate per dar seguito a tale richiesta del Parlamento europeo? (1) GU C 210 del 6. 7. 1998, pag. 295. (1999/C 370/075) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0537/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (12 marzo 1999) Oggetto: L’industria delle conserve dei prodotti della pesca e dell’acquacoltura nell’Unione europea Nel corso della tornata di giugno 1998 il Parlamento europeo ha discusso e approvato la relazione d’iniziativa sull’industria delle conserve di prodotti della pesca e dell’acquacoltura nell’Unione europea (A4- 0137/98) (1) in cui il Parlamento europeo concludeva che l’industria delle sardine rappresenta un’attività economica di grande importanza per numerose regioni comunitarie osservando che tale settore si trova in situazione di crisi e che quindi occorre adottare urgentemente misure di protezione come, tra l’altro: la concessione di fondi necessari per il periodo 2000-2006 per agevolare la ristrutturazione del settore, aggiuntivi agli stanziamenti previsti nei fondi strutturali esistenti. Può la Commissione comunicare quali azioni ha intrapreso relativamente a queste richieste del Parlamento europeo per affrontare la grave crisi del settore delle conserve di sardine? (1) GU C 210 del 6. 7. 1998, pag. 295. (1999/C 370/076) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0538/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione (12 marzo 1999) Oggetto: L’industria delle conserve dei prodotti della pesca e dell’acquacoltura nell’Unione europea Nel corso della tornata di giugno 1998 il Parlamento europeo ha discusso e approvato la relazione d’iniziativa sull’industria delle conserve di prodotti della pesca e dell’acquacoltura nell’Unione europea (A4- 0137/98) (1) in cui il Parlamento europeo concludeva che l’industria delle sardine rappresenta un’attività economica di grande importanza per numerose regioni comunitarie osservando che tale settore si trova in situazione di crisi e che quindi occorre adottare urgentemente misure di protezione come, tra l’altro: l’istituzione di una indennità compensativa per le sardine, destinata all’industria comunitaria delle conserve comunitarie e il mantenimento di aiuti equilibrati all’immagazzinamento per evitare le fluttuazioni dei prezzi sul mercato in seguito alle variazioni stagionali di offerta dei prodotti per l’industria conserviera. Questo aiuto potrà essere concesso direttamente agli industriali del settore a partire dal momento in cui giustifichino il pagamento del prezzo minimo alla produzione


title: QUESTION ECRITE no 542/99 de Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA L'industrie de la conserve de produits de la pêche et de l'aquaculture dans l'Union européenne

text: 3. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 348/95 à la collaboration entre celles-ci et la Commission en vue d’assurer la bonne application des réglementations douanière et agricole (1). Les enquêteurs spécialisés de cette unité ont par conséquent pour principale mission de veiller à la bonne application des règles d’origine. Le 17 mars 1999 (2), la Commission a adopté une série de propositions afin de renforcer son service antifraude (projet de la Commission instituant un Office de lutte antifraude, proposition modifiée de règlement du Conseil relatif aux enquêtes internes effectuées par l’Office de lutte antifraude et projet d’accord interinsti- tutionnel). Ces propositions permettront à la Commission de renforcer ses activités antifraude, en ce compris le contrôle de la bonne application des règles d’origine. (1) JO L 82 du 22. 3. 1997. (2) COM(1999) 140 final. (1999/C 348/118) QUESTION ÉCRITE E-0542/99 posée par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) à la Commission (12 mars 1999) Objet: L’industrie de la conserve de produits de la pêche et de l’aquaculture dans l’Union européenne Au cours de la période de session de juin 1998, le Parlement européen a examiné et adopté le rapport d’initiative sur l’industrie de la conserve de produits de la pêche et de l’aquaculture dans l’Union européenne (A4-0137/98) (1), dans les conclusions duquel il déclarait que l’industrie de la conserve de thon constitue le secteur le plus important de la conserve communautaire en terme d’emploi et de chiffre d’affaires et que pour permettre à ce secteur d’activité de tirer parti des immenses perspectives de développement qui s’offrent à lui, il est nécessaire de procéder à un contrôle rigoureux de l’origine et de la qualité des produits ainsi que des conditions techniques et sanitaires dans lesquelles les produits importés ont été confectionnés afin d’éviter toute fraude à la consommation et toute concurrence déloyale au détriment de l’industrie communautaire. La Commission peut-elle indiquer les mesures qu’elle a adoptées pour faire droit à cette demande du Parlement européen et permettre ainsi à l’industrie de la conserve de thon communautaire de tirer parti des perspectives de croissance qui s’offrent à elle? (1) JO C 210 du 6. 7. 1993, p. 295. Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (14 avril 1999) La Commission peut donner à l’Honorable Parlementaire l’assurance que la législation communautaire permet le contrôle rigoureux des produits de la pêche importés. Conformément à la directive 91/493/CEE du Conseil, du 22 juillet 1991, fixant les règles sanitaires régissant la production et la mise sur le marché des produits de la pêche (1), les dispositions appliquées aux importations de produits de la pêche en provenance de pays tiers doivent être au moins équivalentes à celles régissant la production et la mise sur le marché des produits communautaires (article 10). Les importations de produits de la pêche sont uniquement autorisées à partir de pays tiers qui remplissent les conditions prévues par la directive 91/493/CEE et la décision 97/296/CEE de la Commission, du 22 avril 1997, établissant la liste des pays tiers en provenance desquels l’importation des produits de la pêche est autorisée pour l’alimentation humaine (2), modifiée en dernier lieu par la décision 99/136/CEE (3). Enfin, il y a la directive 90/675/CEE du Conseil, du 10 décembre 1990, fixant les principes relatifs à l’organisation des contrôles vétérinaires pour les produits en provenance des pays tiers introduits dans la Communauté (4), qui est remplacée depuis le 30 juin 1999 par la directive 97/78/CE du Conseil du 18 décembre 1997 (5). (1) (2) (3) (4) (5) JO L 268 du 24. 9. 1991. JO L 122 du 14. 5. 1997. JO L 44 du 18. 2. 1999. JO L 373 du 31. 12. 1990. JO L 24 du 30. 1. 1998


title: Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und den Vereinigten Arabischen Emiraten über den Handel mit Textilwaren - Protokoll A - Protokoll B

eurovoc_concepts:
United Arab Emirates
bilateral agreement
clothing
interim agreement (EU)
textile product
trade agreement (EU)

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 577/99 do Deputado Antonio TAJANI Förfrågan om att låta kommunal polis ingå i riskgrupperna

eurovoc_concepts:
Lombardy
civil service
combustion gases
environmental risk prevention
health risk
local government
occupational health
occupational safety
police
respiratory disease

text: 12. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 325/121 (1999/C 325/168) PERGUNTA ESCRITA E-0556/99 apresentada por Joaquín Sisó Cruellas (PPE) à Comissão (12 de Março de 1999) Objecto: Os jovens e a dependência dos jogos A Asociácion Zaragozana de Jugadores de Rehabilitación (AZAJER) registou um aumento do número de adolescentes do meio rural que se debatem com problemas devido à sua dependência de jogos recreativos e de azar. De acordo com a Associação AZAJER no meio rural não existe um conceito social tão negativo dos jogos de azar, nem está divulgada a noção de que a dependência do jogo é uma doença que é necessário curar. Poderá a Comissão informar se existe alguma iniciativa europeia que vise prevenir e tratar o problema da ludopatia? Resposta dada por P. Flynn em nome da Comissão (16 de Abril de 1999) A Comissão informa o Senhor Deputado de que não existe nenhuma iniciativa comunitária destinada a prevenir e a tratar o problema da ludopatia. (1999/C 325/169) PERGUNTA ESCRITA E-0577/99 apresentada por Antonio Tajani (PPE) à Comissão (12 de Março de 1999) Objecto: Pedido de incluir as polícias municipais nas categorias de risco Na terça-feira, 23 de Fevereiro de 1999, cinco agentes da polícia municipal de Milão foram hospitalizados por apresentarem sintomas de intoxicação por gás de escape. Não considera a Comissão que, face a este novo episódio, os agentes pertencentes a este corpo de polícia deveriam ser incluídos nas categorias de risco? Resposta de Pádraig Flynn em nome da Comissão (14 de Abril de 1999) O no 1 do artigo 2o da directiva quadro 89/391/CEE do Conselho, de 12 de Junho de 1989, relativa à aplicação de medidas destinadas a promover a melhoria da segurança e da saúde dos trabalhadores no trabalho (1) prevê que esta seja aplicada a todos os sectores de actividades, privados ou públicos. Contudo, o no 2 desse mesmo artigo dispõe que a directiva não é aplicável sempre que se lhe oponham de forma vinculativa determinadas particularidades inerentes a certas actividades específicas da função pública, nomeadamente das forças armadas ou da polícia, ou a outras actividades específicas dos serviços de protecção civil. Neste caso, há que zelar por que sejam asseguradas, na medida do possível, a segurança e a saúde dos trabalhadores, tendo em conta os objectivos da directiva. À luz destas disposições e se as particularidades inerentes às actividades efectuadas pelos agentes de polícia local não se opuserem de forma vinculativa à aplicação das disposições da directiva quadro, o empregador deve avaliar os riscos a que se expõem e criar as medidas adequadas para garantir um melhor nível de protecção da segurança e da saúde destes trabalhadores. A sua identificação como grupo de risco dependerá consequentemente do tipo de actividade efectuada e das condições específicas de trabalho a que estão sujeitos os agentes de polícia local. (1) JO L 183 de 29. 6. 1989


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 623/99 af Josep PONS GRAU , María SORNOSA MARTÍNEZ Avl, oplæring og dressur af aggressive hunderacer

eurovoc_concepts:
animal experimentation
animal welfare
competence of the Member States
domestic animal
livestock farming
protection of animals
violence


title: WRITTEN QUESTION No. 626/99 by Umberto BOSSI Restoration of the Tower of Pisa

eurovoc_concepts:
EU programme
Tuscany
architectural heritage
financial aid
fund (EU)
heritage protection
research

text: 21. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 370/75 Community rules also exist in respect of dogs used for experimental and scientific purposes covered by Directive 86/609/EEC of 24 November 1986 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions of the Member States regarding the protection of animals used for experimental and other scientific purposes (2). As for the Honourable Members’ question on breeding of dogs, reference has to be made to the national legislation of the Member States, as this area lies within the competence of the Member States. Therefore the Commission does not have the intention at the present time to propose special legislation in the area of dog breeding. (1) OJ L 340, 11. 12. 1991. (2) OJ L 358, 18. 12. 1986. (1999/C 370/104) WRITTEN QUESTION E-0626/99 by Umberto Bossi (NI) to the Commission (12 March 1999) Subject: Restoration of the Tower of Pisa Could the Commission state whether European funds have been used for the various programmes of restoration work on the Tower of Pisa? If they have, could it provide details of the amounts involved, the type of funds used and the schedule of payments? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (5 May 1999) The Commission would inform the Honourable Member that the tower of Pisa has received two financial contributions in the framework of the Commission’s action and programme in favour of the preservation of architectural heritage of exceptional importance. A financial contribution of € 50 000 was granted in December 1997 for the realisation of methodological research on the most appropriate restoration method to preserve the stones, which have suffered by the eight centuries long and anomalous conditions of the monument due to its inclination. This financial contribution was not in any way linked with the works concerning the static problems of the tower. The good results achieved through this research are applicable to intervention methodologies for other monuments throughout Europe. This first experimental step convinced the Central restoration institute of Rome and the University of Pisa, through the committee for the safeguard of the Tower, to put forward a proposal for a European restoration laboratory in the framework of the Raphael programme. The proposal was approved at the end of 1998 in the amount of € 271 327 (a first instalment has been paid, and the second and final instalment will be paid on completion of the project by the middle of the year 2000). (1999/C 370/105) WRITTEN QUESTION E-0627/99 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (12 March 1999) Subject: Community funds and ‘Sviluppo Italia’ As is widely known, Legislative Decree 1/99 provides for the setting up of a holding company, Sviluppo Italia, and the transfer thereto of Government shares in companies that are already operational in order to create a single group with the aims laid down in Article 1 of that decree. The legislative decree also provides for the subdivision of activities into ‘development services’ and ‘financial services’, for which two companies controlled by Sviluppo Italia will be responsible


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 563/99 af Roberta ANGELILLI Omstrukturering af Italiens Nationale Olympiske Komité (CONI) og bevarelse af arbejdspladser

eurovoc_concepts:
Italy
Olympic games
dismissal
job preservation
national law
privatisation
sports body
transfer of businesses

text: C 370/62 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 12. 1999 inden for rammerne af de nye og mere Kommissionen vil også gerne bekræfte at det er tanken, gennemsigtige procedurer for bevilling af tilskud, i de kommende uger at indkalde ansøgninger om tilskud i henhold til programmet for fremme af informationssamfundet i Europa, der blev vedtaget af Rådet den 30. marts 1998 (1), og som forvaltes af ISPO. Kommissionen håber at denne episode ikke vil hindre et frugtbart samarbejde med Århus Universitet i fremtiden. (1) EFT L 107 af 7. 4. 1998. (1999/C 370/084) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0563/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: Omstrukturering af Italiens Nationale Olympiske Komité (CONI) og bevarelse af arbejdspladser Den 29. januar 1999 drøftede det italienske statsråd et udkast til lovdekret om omstrukturering af Italiens Nationale Olympiske Komité. Denne lovakt indeholder bestemmelser om en omstrukturering, der i virkeligheden betyder en radikal privatisering af CONI-strukturerne, hvorved denne adskilles fra de forskellige enkeltforbund, således at mange arbejdspladser foruden strukturernes operative kapacitet bringes i alvorlig fare. Privatiseringen af disse strukturer vil, når alt kommer til alt, ikke nedbringe den offentlige gæld, men vil overføre de betydelige indtægter fra spil og tipsordninger, der er forbundet med sportsaktiviteter (fodbold- tips o. l. ), til private. Kan Kommissionen på den baggrund oplyse, 1. om den ikke mener, at den radikale privatisering af CONI og forbundene i det mindste bør ske gradvis under særlig hensyntagen til bevarelse af arbejdspladserne? 2. om ikke privatiseringsprocessen risikerer at være i modstrid med det europæiske sportscharter, som vedtoges i Rodi på de europæiske sportsministres 7. konference i 1992? 3. om ikke en sådan privatisering risikerer at hindre de økonomisk svageste samfundsgruppers adgang til sport, også i betragtning af hvor få offentlige strukturer der forvaltes af andre organer end CONI? 4. hvad den generelt mener om denne sag? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (5. maj 1999) Det spørgsmål, det ærede medlem bringer på bane, henhører under den italienske regerings beføjelser. For så vidt som omlægningen af Italiens Olympiske Komité indebærer en privatisering, der falder ind under anvendelsesområdet for direktiv 77/187/EØF (1) af 14. februar 1977 om beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overdragelse af virksomheder, skal erhververen opretholde samme arbejds- vilkår som dem, der gjaldt for overdrageren. I henhold til direktivet giver overdragelsen af en virksomhed ikke i sig selv overdrageren eller erhververen nogen begrundelse for at foretage afskedigelser (artikel 4, stk. 1), men denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der kan ske afskedigelser af økonomiske, tekniske eller organisatoriske årsager, der medfører beskæftigelsesmæssige ændringer. Under disse omstændigheder er det de nationale retsforskrifter til gennemførelse af direktiv 77/187/EØF som fortolket af EF-Domstolen, der fastsætter de retlige følger af denne sag. (1) EFT L 61 af 5. 3. 1977


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 548/1999 af 12. marts 1999 om fastsættelse af maksimumsopkøbsprisen og de oksekødsmængder, der opkøbes ved intervention som følge af den 219. dellicitation i forbindelse med de generelle interventionsforanstaltninger, der foretages i henhold til forordning (EØF) nr. 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
market intervention
market prices

text: L 66/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 3. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 548/1999 af 12. marts 1999 om fastsættelse af maksimumsopkøbsprisen og de oksekødsmængder, der opkøbes ved intervention som følge af den 219. dellicitation i forbindelse med de generelle interventionsforanstaltninger, der foretages i henhold til forordning (EØF) nr. 1627/89 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for oksekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1633/ 98 (2), særlig artikel 6, stk. 7, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 af 1. september 1993 om gennemførelsesbestemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 805/68 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de generelle og de særlige interventionsforanstaltninger for oksekød (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/ 98 (4), blev der indledt en licitation ved artikel 1, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1627/89 af 9. juni 1989 om opkøb af oksekød ved licitation (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 136/1999 (6); i henhold til artikel 13, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2456/93 fastsættes der eventuelt en maksimumsopkøbs- pris for kvalitet R3 for hver dellicitation, under hensyn- tagen til de modtagne bud; ifølge artikel 13, stk. 2, kan det besluttes ikke at ifølge samme forordnings artikel 14 accepteres der kun bud, som højst svarer til nævnte maksimumspris, dog uden at overskride gennemsnitsprisen p(cid:134) det nationale eller regio- nale marked, forhøjet med beløbet nævnt i stk. 1; tage licitationen til følge; efter at de bud, der blev indgivet ved den 219. dellicita- tion, er gennemg(cid:134)et, og der ifølge artikel 6, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 805/68 er taget hensyn til kravene om en rimelig markedsstøtte samt den sæsonmæssige udvikling i slagtningerne og priserne, bør licitationen ikke tages til følge for kategori A; maksimumsopkøbs- prisen samt den mængde, der kan accepteres til interven- tion, bør fastsættes for kategori C; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Oksekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For den 219. dellicitation, der blev indledt ved forordning (EØF) nr. 1627/89, gælder følgende: a) For kategori A fastsættes, at licitationen ikke tages til følge. b) For kategori C fastsættes: — maksimumsopkøbsprisen til 236 EUR/100 kg for hele og halve slagtekroppe af kvalitet R3 — den accepterede maksimumsmængde for hele og halve slagtekroppe til 594 tons. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 15. marts 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. marts 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 24. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 17. (3) EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4. (4) EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47. (5) EFT L 159 af 10. 6. 1989, s. 36. (6) EFT L 17 af 22. 1. 1999, s. 26


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 625/99 af Raimo ILASKIVI Kommissionens besvarelser af skriftlige forespørgsler

eurovoc_concepts:
EU publication
European Commission
European Parliament
Official Journal
interinstitutional relations (EU)
liability
official language
operation of the Institutions
translation
written question

text: 3. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 348/109 Denne oplysning er blevet videregivet til klageren, som ikke har forelagt nye oplysninger, der kan bidrage til at fastslå, at der er sket en overtrædelse af EF’s forskrifter i det nævnte tilfælde. På baggrund af ovenstående må det konkluderes, at de forhold, som de ærede medlemmer har gjort opmærksom på, ikke udgør en overtrædelse af direktiv 92/43/EØF. Da der ikke foreligger noget bevis for, at der er sket en overtrædelse af direktiv 92/43/EØF, finder Kommissionen det ikke nødvendigt at indlede en særlig undersøgelse af anvendelsen af EF’s midler. Ikke desto mindre er dette projekt, som ethvert andet LIFE-Nature-projekt, underlagt regelmæssig teknisk og finansiel kontrol. (1999/C 348/138) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0625/99 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: Kommissionens besvarelser af skriftlige forespørgsler Ifølge artikel 42 i Europa-Parlamentets forretningsorden skal Kommissionen inden for en frist på seks uger besvare en skriftlig forespørgsel fra et af Europa-Parlamentets medlemmer. Det har imidlertid i praksis vist sig, at Kommissionens besvarelsesfrist for adskillige forespørgsler strækker sig til næsten 3 måneder. Hvorfor kan Kommissionen ikke for de fleste forespørgsler overholde den frist på seks uger, der er fastsat i Parlamentets forretningsorden? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (15. april 1999) Kommissionen gør sit bedste for at opfylde sin forpligtelse i henhold til EF-traktatens artikel 140 med hensyn til at besvare spørgsmål fra Europa-Parlamentets medlemmer. Den anvender betydelige ressourcer på at give så fyldestgørende svar så hurtigt som muligt. Disse svar kræver undertiden omfattende undersøgelser eller endog henvendelser til medlemsstaterne. Kommissionen besvarer et stort antal forespørgsler inden for den frist på seks uger, der er fastsat i Europa- Parlamentets forretningsorden, men det er ikke altid muligt at overholde denne frist. Den gennemsnitlige besvarelsestid på 6 uger og 4 dage i 1998 kan forbedres. Kommissionen forsøger at holde sig inden for den frist, der er fastsat af Parlamentet. Det ærede medlem vil være bekendt med, at overholdelse af den formelle fremgangsmåde for at stille forespørgsler til Kommissionen, der er fastsat i EF-traktatens artikel 140, har en række konsekvenser (anvendelse af 11 officielle sprog, koordination mellem tjenestegrene, udformning af et svar, der tager hensyn til det kollegiale ansvar, offentliggørelse i EFT), som uvægerligt vil tage en vis tid. (1999/C 348/139) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0629/99 af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: Arbejdstidsdirektivet Har Kommissionen undersøgt, hvor stor indvirkning den foreslåede udvidelse af arbejdstidsdirektivet vil få på transportsektoren? Mener Kommissionen ikke, at de involverede omkostninger vil være alt for høje og indebære risiko for, at nogle vognmænd må lukke deres virksomheder?


title: Stellungnahme der Kommission vom 12. März 1999 zum Plan zur Ableitung radioaktiver Stoffe aus der Stillegung und dem Abbau des Kernkraftwerks Greifswald im Land Mecklenburg-Vorpommern in der Bundesrepublik Deutschland gemäß Artikel 37 des Euratom-Vertrags (Nur der deutsche Text ist verbindlich)

eurovoc_concepts:
Mecklenburg-Western Pomerania
environmental protection
nuclear power station
public health
radioactive effluent

text: C 97/10 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 9. 4. 1999 STELLUNGNAHME DER KOMMISSION vom 12. M(cid:228)rz 1999 zum Plan zur Ableitung radioaktiver Stoffe aus der Stillegung und dem Abbau des Kernkraftwerks Greifswald im Land Mecklenburg-Vorpommern in der Bundesrepublik Deutschland gem(cid:228)(cid:223) Artikel 37 des Euratom-Vertrags (Nur der deutsche Text ist verbindlich) (1999/C 97/07) Am 15. September 1998 wurden der Europ(cid:228)ischen Kommis- sion von der Regierung der Bundesrepublik Deutschland gem(cid:228)(cid:223) Artikel 37 des Euratom-Vertrags die allgemeinen Angaben (cid:252)ber den Plan zur Ableitung radioaktiver Stoffe aus der Stillegung und dem Abbau des Kernkraftwerks Greifswald (KGR) in Meck- lenburg-Vorpommern mitgeteilt. Anhand dieser Informationen und der sp(cid:228)ter von der deutschen Regierung (cid:252)bermittelten Erl(cid:228)uterungen hierzu sowie nach Kon- sultation der Sachverst(cid:228)ndigengruppe gibt die Kommission fol- gende Stellungnahme ab: verwertung freigegeben, wobei in allen F(cid:228)llen die in den Grundnormen (Richtlinie 96/29/Euratom) festgeschriebenen Kriterien eingehalten werden. Andere Stoffe werden einer Abklinglagerung zugef(cid:252)gt oder in kerntechnischen Anlagen in Deutschland verwendet bzw. wiederverwertet. d) Im Fall nichtgeplanter Ableitungen radioaktiver Stoffe als Folge eines St(cid:246)rfalls der in den allgemeinen Angaben gepr(cid:252)f- ten Art und Gr(cid:246)(cid:223)enordnung w(cid:228)ren die zu erwartenden Do- sen f(cid:252)r die Bev(cid:246)lkerung in anderen Mitgliedstaaten unter gesundheitlichen Gesichtspunkten nicht signifikant. a) Die Entfernung der Anlage von der n(cid:228)chstgelegenen Staats- grenze (zur Republik Polen) betr(cid:228)gt 45 km, die Entfernung zum n(cid:228)chstgelegenen Hoheitsgebiet von Mitgliedstaaten be- tr(cid:228)gt rund 120 km (D(cid:228)nemark) bzw. 135 km (Schweden). b) Bei Normalbetrieb werden die Ableitungen fl(cid:252)ssiger und gasf(cid:246)rmiger Stoffe keine unter gesundheitlichen Gesichts- punkten signifikante Strahlenexposition der Bev(cid:246)lkerung in anderen Mitgliedstaaten verursachen. e) Die allgemeinen Angaben enthalten keine Informationen (cid:252)ber ein Programm zur (cid:220)berwachung der Radioaktivit(cid:228)t im Meer. Es wird aber davon ausgegangen, da(cid:223) eine solche (cid:220)berwachung in der Ostsee durchgef(cid:252)hrt wird. Die Kom- mission empfiehlt, dies zum Bestandteil der vorgeschriebe- nen bundesbeh(cid:246)rdlichen Erfordernisse zu machen und die Ergebnisse dieser (cid:220)berwachung der Kommission, den be- nachbarten Mitgliedstaaten und der Republik Polen zug(cid:228)ng- lich zu machen. c) Radioaktiver Abfall aus dem Abbau wird an genehmigten Standorten in Deutschland gelagert oder entsorgt (ZLN-Zwi- schenlager am gleichen Standort und Endlager in tiefen geo- logischen Formationen in Morsleben); nichtradioaktiver fe- ster Abfall oder Reststoffe sowie Stoffe, die bei Einhaltung der Freigabewerte aus dem Kontrollsystem nach dem Atom- gesetz entlassen werden, werden zur Entsorgung als konven- tioneller Abfall oder zur Wiederverwendung oder Wieder- Zusammenfassend ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) die Durchf(cid:252)hrung des Plans zur Ableitung radioaktiver Stoffe aus der Stillegung und dem Abbau des Kernkraftwerks Greifswald weder im Normalbetrieb noch bei einem St(cid:246)rfall der in den allgemeinen Angaben betrachteten Art und Gr(cid:246)(cid:223)enordnung zu einer unter gesundheitlichen Gesichtspunkten signifikanten ra- dioaktiven Kontamination des Wassers, Bodens oder Luftraums eines anderen Mitgliedstaats f(cid:252)hren k(cid:246)nnte


title: WRITTEN QUESTION No. 552/99 by Anita POLLACK Development aid

eurovoc_concepts:
EU aid
OECD
cooperation policy
developing countries
development aid
distribution of aid
financial aid
foreign policy
poverty
third country

text: 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 370/59 (1999/C 370/081) SKRIFTLIG FRÅGA E-0547/99 från Ursula Stenzel (PPE) till kommissionen (12 mars 1999) Angående: Katastrofhjälp Alpregionerna i Italien, Frankrike, Österrike och Schweiz har sedan några veckor tillbaka hemsökts av i Österrike har regionerna Tyrolen och Vorarlberg drabbats svårast av svåra laviner. Framför allt katastrofsituationen. I går eftermiddag inträffade den största lavinolyckan i Österrike sedan andra världs- kriget i en liten ort i Tyrolen vid namn Galtür. Hittills har sexton döda, däribland två småbarn påträffats; över 30 personer saknas fortfarande. Dessvärre måste man räkna med att dödssiffran kommer att stiga. Orten, en kommun på 700 invånare, vållades svåra skador av snömassorna. EU har i sin budget för 1999 i budgetposten B4-330 beviljat anslag för civilskydd och ekologiska nödsituationer. Anser kommissionen att det skulle finnas möjligheter att ur denna budgetpost ställa medel till förfogande för återuppbyggnad av den så svårt drabbade tyrolska bergsbyn Galtür? Svar från Ritt Bjerregaard på kommissionens vägnar (30 april 1999) Budgetpost B4-3300 ”civilskydd” medger inte ingripanden vare sig för återuppbyggnad av drabbade områden eller för att bevilja ekonomisk hjälp eller katastrofhjälp. Kommissionen påminner om att parlamentet 1997 drog in budgetpost B4-3400 som gjorde det möjligt att bevilja katastrofhjälp till offer för katastrofer. Parlamentsledamoten hänvisas därför till det svar som gavs på Petrus Cornelissens skriftliga fråga P-763/99 (1). (1) EGT C 348, 3. 12. 1999, s. 129. (1999/C 370/082) SKRIFTLIG FRÅGA E-0552/99 från Anita Pollack (PSE) till kommissionen (12 mars 1999) Angående: Utvecklingsstöd Varför är enligt uppgift gemenskapens stöd till medelinkomstländer tre gånger högre än stödet till låginkomstländer, beräknat per capita? Finns det några planer på att rikta om gemenskapens utvecklings- stöd mot utrotning av fattigdom och att under perioden 2000-2006 föra över resurser till låginkomst- länder? Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (6 maj 1999) Frågeställaren har rätt i att de fattigaste ländernas andel av biståndet under de senaste åren har minskat. Gemenskapen stödjer dock fortfarande kampanjen mot fattigdom i utvecklingsländerna. Kommissionen försöker naturligtvis se till att denna tendens inte undergräver den kampanjen och avser således att noggrant bevaka hur stor del av gemenskapens bistånd som går till de fattigaste länderna. Inte desto mindre är det svårt att få till stånd en konsekvent och effektiv strategi för utvecklingsbistånd, vilket är det centrala i frågeställarens fråga. Fördelningen av bistånd kan inte endast vara avhängig av nivån på fattigdomen. Faktorer som historiska och kulturella förbindelser, utrikespolitiska mål, politisk och ekonomisk stabilitet, partnerskapets kvalitet och omfattning samt det civila samhällets utvecklingsnivå måste oundvikligen beaktas, vilket erkänts av både rådet och Europaparlamentet. Det bör även under- strykas att den lokala förmågan att ta emot biståndet och graden av sund förvaltning av offentliga


title: PERGUNTA ESCRITA n. 564/99 do Deputado Roberta ANGELILLI Telecoms monopol på samtal inom ett distrikt

eurovoc_concepts:
Italy
competition law
monopoly
telecommunications
telephone
telephone charges

text: 3. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 348/99 A Comissão levantou especificamente a questão do ambiente na última reunião ministerial anual Comunidade- -Índia (Troika), celebrada en Nova Deli em 13 de Novembro de 1998, tendo proposto a organização conjunta de uma conferência Comunidade-Índia sobre assuntos ambientais, como primeiro passo para uma «nova parceria em matéria de ambiente». (1) COM(96) 275 final. (1999/C 348/124) PERGUNTA ESCRITA E-0564/99 apresentada por Roberta Angelilli (NI) à Comissão (12 de Março de 1999) Objecto: Monopólio Telecom dos telefonemas efectuados dentro de um mesmo distrito Na Itália o elevado custo dos telefonemas dentro de um mesmo distrito para além de 30 quilómetros de distância é totalmente injustificado. Basta recordar que telefonar para uma cidade do interior pode implicar um custo oito vezes superior ao de uma chamada urbana normal, enquanto que na Alemanha equivale no máximo ao dobro, em Espanha pode ser um pouco mais do dobro e em França não chega a ser o quádruplo. Telefonar de Velletri para Roma A na província de Roma e dentro do mesmo distrito telefónico A custa 535 liras por minuto, isto é um montante análogo a um telefonema para Nova Iorque. Tendo em conta o monopólio que é ainda detido pela Telecom para telefonemas efectuados dentro de um mesmo distrito, poderá a Comissão informar: 1. 2. Se existem regulamentações europeias sobre esta matéria; Se não considera condenável o monopólio Telecom que persiste em relação a este tipo de chamadas, embora tenham sido liberalizadas as chamadas entre distritos; 3. Qual é a sua posição quanto a esta matéria? Resposta dada pelo Comissário K. Van Miert em nome da Comissão (19 de Abril de 1999) A abolição dos direitos exclusivos e especiais em 1 de Janeiro de 1998 não pôs em causa, na maior parte dos Estados-membros, o monopólio de facto dos operadores tradicionais no que se refere ao fornecimentos de comunicações locais. A criação de infra-estruturas de linhas de assinante locais por parte dos novos operadores implica investimentos consideráveis e demorará diversos anos. Nos Estados-membros em que existem redes por cabo, estas podem ser utilizadas para fornecer telefonia vocal local em concorrência com o operador tradicional. Nestes países, tal como em Itália, este tipo de pressão concorrencial só é possível se o operador estabelecido for obrigado a fornecer acesso às linhas locais de assinantes aos seus concorrentes para que estes tenham possibilidade de oferecer comunicações locais nessa rede. A regulamentação italiana prevê que este acesso deve ser aberto, mas as suas condições deverão ainda ser determinadas. As directivas comunitárias na matéria exigem que os Estados-membros autorizem os operadores tradicionais a reequilibrar as suas tarifas e garantam que as tarifas dos operadores mais poderosos se baseiem nos seus custos subjacentes. A Comissão chamou a atenção das Autoridades italianas, já há vários anos, para a necessidade de permitir que a Telecom Italia reequilibre as suas tarifas. Foi só recentemente, em 22 de Dezembro de 1998, que a nova autoridade responsável pelas comunicações permitiu que a Telecom adaptasse algumas das suas tarifas. A decisão dessa autoridade prevê igualmente a introdução de tarifas de proximidade em 1999. Não é apenas em Itália que o consumidor não tem a possibilidade de seleccionar um outro operador para as suas chamadas locais. A Comissão nunca contestou, até agora, esta restrição na oferta do serviço de selecção de transportador porque quando o autor e o destinatário da chamada são assinantes do operador tradicional, esse serviço não se justificaria em termos económicos. De qualquer modo, caso o autor ou o destinatário da chamada estivessem ligados à rede de um novo operador, o operador tradicional não teria qualquer justificação para se recusar a oferecer a selecção de transportador para as chamadas locais. A Comissão continuará a acompanhar atentamente a evolução da concorrência em matéria de oferta de comunicações locais e proporá, se necessário, medidas específicas no âmbito da revisão do quadro regulamentar actual