title: Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommission till rådet, Europaparlamentet, Regionkommittén samt Ekonomiska och sociala kommittén Att utveckla ett trafiknät för alla - Varför goda lokala och regionala persontrafikförbindelser är viktiga och hur Europeiska kommissionen kan bidra till att förverkliga dem"

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
regional transport
transport network

text: C 198/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 aktörer samt att de åtföljs av effektiva övervakningssystem som gör det möjligt att kontrollera koldioxidutsläppens ut- veckling och efterlevnaden av de åtaganden som undertecknats på nationell och lokal nivå. Bryssel den 11 mars 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommission till rådet, Europaparlamentet, Regionkommittén samt Ekonomiska och sociala kommittén Att utveckla ett trafiknät för alla — Varför goda lokala och regionala persontrafikförbindelser är viktiga och hur Europeiska kommissionen kan bidra till att förverkliga dem” (1999/C 198/03) BAKGRUND Meddelande från kommission till rådet, Europaparlamentet, Regionkommittén samt Ekonomiska och sociala kommittén: ”Att utveckla ett trafiknät för alla — Varför goda lokala och regionala persontrafikförbindelser är viktiga och hur Europeiska kommissionen kan bidra till att förverkliga dem” (KOM(1998) 431 slutlig). Kommissionens beslut av den 13 juli 1998 att, i enlighet med artikel 198c första stycket i EG-fördraget, rådfråga Regionkommittén i detta ärende. Presidiets beslut av den 15 juli 1998 att ge utskott 3 — transeuropeiska nät, transporter, informationssam- hället — i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande. Utkastet till yttrande (CdR 436/98 rév. 1) antaget av utskott 3 den 22 januari 1999 (föredragande: Marcello Panettoni). Regionkommittén antog vid sin 28:e plenarsession den 10 och 11 mars 1999 (sammanträdet den 11 mars) följande yttrande. 1. Inledning 1. 1. Betydelsen av lokala och regionala persontrafikförbindelser 1. 1. 1. Regionkommittén inser att trafikförbindelserna utan tvivel har en avgörande betydelse när det gäller att uppnå den målsättning om en hållbar utveckling i Europeiska unionen som fastställs i Amsterdamfördraget. Kommittén anser att det i genomförandet av de 1. 1. 2. regionala ekonomiska utvecklingsplanerna är viktigt att ha målsättningen att skapa ett lokalt och regionalt transportnät som uppfyller höga krav på standard och hållbarhet. Ett bra lokalt och regionalt transportnät har en avgörande betydelse för ett välfungerande nationellt och europeiskt transportsys- tem. Ett sådant system ger ett antal effekter, som alla är av stor ekonomisk, miljömässig och social betydelse. Ett effektivt transportsystem är en betydelsefull strukturell komponent i de ekonomiska utvecklingsplanerna och således även i sysselsätt- ningsprogrammen. Det utgör också en nödvändig komponent för att åstadkomma en hållbar ekonomisk utveckling, i och med att det leder till en minskning av trafikstockningarna, bättre miljö, minskad bränsleförbrukning och minskade ut- släpp av föroreningar, särskilt koldioxid. Ett effektivt lokalt och regionalt transportsystem är också ett instrument som håller tillbaka och minskar den sociala marginaliseringen av människor som har svårt att klara sig ekonomiskt, som är arbetslösa eller handikappade eller som bor i förorter eller på landsbygden. Dessutom stärker det den geografiska samman- hållningen i försvagade områden. 1. 1. 3. Kommittén kan se ett utmärkande drag i behovet av rörlighet, som under de senaste åren blivit allt tydligare, 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198/9 nämligen att rörligheten blir mindre systematisk och mer oförutsebar. Detta behov måste tillgodoses med hjälp av ett flexiblare system som dels övervinner stelheten i de aktuella systemen, dels inför kompletterande system med en hög grad av intermodalitet och stora möjligheter att välja färdsätt. Kommittén välkomnar kommissionens beslut att 1. 1. 4. presentera en handlingsplan för en hållbar utveckling i städerna men man måste undvika att isolera glesbefolkade landsbygd- sområden som ofta har en föråldrad infrastruktur. ESK ser positivt på att frågan om utvecklingen av goda persontrafikför- bindelser omfattar målsättningar som leder till en bättre luftkvalitet och hoppas att man kommer att besluta om åtgärder som kan ligga till grund för ännu mer omfattande initiativ, till exempel att ytterligare främja miljövänliga tran- sportformer och transportleder, något som kan ske genom effektivt stöd till tekniska innovationer när det gäller transport- medel och en satsning på transportmedel med innovativa drivmedel och låg föroreningsgrad som exempelvis el- eller naturgasdrivna fordon eller fordon som bygger på bränslecell- teknik (väte). Dessutom bör man där det är möjligt främja och utveckla själva transportsystemen samt varutransportsystemen i städerna. Mot bakgrund av utkastet till yttrande CdR 230/98 måste man dessutom beakta det samordnade synsättet på planering av markanvändningen och prisförändringar så att de miljövänliga transporterna blir mer ekonomiska och attraktiva för använ- darna. 1. 2. Möjligheter till förändring 1. 2. 1. Kommittén vill understryka att den lokala och regio- nala trafiken under årens lopp ständigt har ökat, vilket kan illustreras av att över 75 % av all förflyttning sker lokalt. Kommittén vill uppmärksamma de lokala och regionala myn- digheterna på de stora möjligheter som ligger dels i en samordning sinsemellan, dels i att involvera de ekonomiska aktörerna och de grupper som använder transportsystemen i utformningen av trafiknäten. Regionkommittén vill dock betona behovet av en ökad satsning på att miljöanpassa personbilarna. De kommer under överskådlig tid att vara oumbärliga för många medborgare i EU-ländernas glesbygder där underlag för kollektivtrafik saknas 1. 2. 2. Kommittén hoppas att alla intressenter kommer att ta initiativ som leder till att kollektivtrafiken får en hållbar utveckling och att man blir mindre beroende av privatbilismen. De lokala myndigheterna måste beakta den rumsliga planering- en i högre grad och söka motverka långa avstånd mellan bostadsområden, skolor, affärer, sjukvårdsinrättningar, affär- scentrum och rekreationsområden, för att på så sätt minska behovet av förflyttning och de för närvarande stora kraven på rörlighet. Man bör också på ett förändra arbetstidsorganisationen och individualisera arbetstiderna för intelligent sätt att öka flexibiliteten och sprida efterfrågan, som nu koncentre- ras till vissa tider. Det är också nödvändigt att transportsyste- met uppfattas som en väsentlig del i markanvändningsplane- ringen, eftersom det förutom att bidra till ekonomisk utveck- ling även främjar den sociala sammanhållningen. Inom mark- användningsplaneringen bör man främst arbeta med insatser som syftar till att på ett optimalt sätt förvalta transportsyste- men i områden med tät trafik, genom att införa zoner med begränsad trafik, avgiftsbelagda och tidsbegränsade parkerings- platser, infartskontroller och i vissa fall även vägtrafikavgifter. Förutom dessa begränsningar bör myndigheterna ställa krav på kollektivtrafikföretagen om att transporterna skall hålla hög kvalitet, ha god tillgänglighet och i synnerhet stor flexibilitet så att medborgarnas förändrade transportbehov kan tillgodoses. Resultatet blir ett transportsystem som fungerar från dörr till dörr och kan betecknas som ett samordnat trafiknät för alla. 1. 2. 3. Kommittén delar helt och fullt kommissionens upp- fattning att samordning i kollektivtrafiken otvivelaktigt är en avgörande förutsättning för en lyckad kollektivtrafik. Denna samordning skall organiseras effektivt så att de olika transport- medlen är väl anslutna till varandra och störningar elimineras. En sådan målsättning förutsätter två avgörande villkor: dels att man tar hänsyn till en intermodal utveckling med bästa tänkbara anslutningsmöjligheter när infrastrukturerna anläggs, dels att transporttjänsterna tillhandahålls enligt en samordnad tidtabell och genom en viss flexibilitet har beredskapen att möta de störningar som brukar förekomma i ett transportsys- tem. Ytterligare villkor är en förenkling av avgiftssystemet så att det omfattar olika transportmedel och införandet av ny teknik som förenklar biljettsystemen och gör dem heltäckande. Slutligen bör man med omsorg ta fram ett informationssystem som kan hjälpa medborgarna att hitta det transportsätt som bäst motsvarar deras behov, så att de verkligen upplever att kollektivtrafiknätet är till för dem alla. 1. 3. Europeiska unionens roll 1. 3. 1. Kommittén anser att Europeiska unionen kan bidra till att ge ett avsevärt mervärde åt de initiativ som företas på lokal, regional och nationell nivå genom att utöva en kontrollfunktion. Det skulle innebära en aktiv kontroll som dels främjar ett givande informationsutbyte för att få känne- dom om de bästa lösningarna, dels uppmanar till att jämföra enskilda myndigheters och trafikbolags tjänster, så att det uppstår en fruktsam konkurrens och en förbättring av kvalite- ten på tjänsterna. Kommittén är dessutom övertygad om att Europeiska unionen på så sätt stöder huvudmålsättningarna för gemenskapens transportpolitik, som främst inriktas på kvalitet, effektivitet och en hållbar rörlighet. Detta kan uppnås genom att man utformar en politik och en rättslig ram som C 198/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 syftar till att utveckla bättre lokala och regionala persontrafik- förbindelser och vinner medborgarnas stöd för en politik som uppmuntrar andra transportalternativ än privatbilism. Kommittén hoppas därför att Europeiska unionens finansie- ringsinstrument kommer att användas på ett effektivt sätt, så att de främjar investeringar i infrastruktur, drift och material för lokala och regionala persontrafikförbindelser och bidrar till att uppnå centrala målsättningar på områden som tillväxt, sysselsättning, ekonomisk och social sammanhållning, konkur- renskraft, energibesparing, miljöskydd, lika möjligheter samt tillgänglighet för människor med funktionsnedsättningar. De fyra insatsområden som föreslås i direktivet (informations- utbyte, benchmarking, utformning av en politisk och rättslig ram, finansieringsinstrument) förefaller vara lämpliga. ReK anser emellertid att man måste se till att de planerade åtgärderna inte skapar stelbenthet eller snedvridande hinder för utvecklingen av transporter. Här skall man emellertid se till att subsidiaritetsprincipen respekteras. I synnerhet måste regional och kommunal nivå tillförsäkras spelrum när utbudet av lokal kollektivtrafik skall utformas, detta för att ortens strukturer och grundförutsätt- ningar skall beaktas i tillräcklig utsträckning. 2. Arbetsprogrammet 2. 1. Att främja informationsutbyte Kommittén anser det vara mycket värdefullt att utveckla en databas som enkelt ger tillgång till information om erfarenheter på området för lokala och regionala transporter och innehåller alla tillgängliga uppgifter från både myndigheter och aktörer inom persontrafiken. I denna databas skulle man även kunna föra in resultat från projekt som finansieras av medlemsstaterna och unionen förutom de uppgifter som redan finns tillgängliga 1998. 2. 1. 1. D e n e u r o p e i s k a i n f o r m a t i o n s t j ä n s t e n a v s e e n d e l o k a l t r a f i k Kommittén ser positivt på och stöder Europeiska kommissio- nens initiativ för att upprätta Eltis, en europeisk informations- tjänst för lokaltrafik, i samarbete med Polis, nätet av städer och regioner och UITP, Internationella kollektivtrafikunionen. Den databas som skall upprättas kommer att innehålla information om projektering av trafiknät, organisation av tjänsteutbudet, markanvändning, tillgänglighet och prissättning. Kommittén ser särskilt positivt på att medborgarna kommer att ha tillgång till denna databas via Internet. 2. 1. 2. A t t f ö r e n a n y c k e l a k t ö r e r Kommittén noterar den anmärkningsvärda omfattningen av kommissionens program för att identifiera de hinder som motverkar utvecklingen av en samordnad persontrafik och föra fram praktiska lösningar. Programmet innebär samarbete med de nationella regeringarna och anordnande av möten där de mest ansedda organisationerna och de främsta experterna inom området medverkar. Stor betydelse i detta sammanhang har även den planerade internationella konferens som syftar till att sprida kunskap om de verktyg som kommissionen håller på att utveckla för lokala myndigheter, trafikbolag och trafikanter. 2. 1. 3. Kommittén föreslår att man inrättar ett nätverk med lokala befintliga gemenskapsorgan, regionala förvaltningar, myndigheter och branschorganisationer för att genomföra spridning och informationsutbyte av teknisk och ekonomisk art, både om specifika nationella och lokala initiativ och om gemenskapens politik och program. Kommittén uppskattar att nätverken som skall inrättas enkelt kommer att kunna använ- das av länderna i Central- och O¨ steuropa och Baltikum, i och med att det i dessa länder under de senaste åren har skett en förändring i rörlighetsmönstren och man nu håller på att genomföra omfattande initiativ för en hållbar rörlighet och en bättre kollektivtrafik. Att uppmärksamma de behov som finns i EU:s medlemsstater kan bidra till att fullända de forskningsprogram som dessa länder deltar i. 2. 2. Benchmarking för att förbättra transportsystemen 2. 2. 1. Kommittén anser att en jämförande analys som genomförs av myndigheter och trafikbolag som ansvarar för persontrafik kan leda till en förbättring av kvaliteten. Kommittén menar att det skulle kunna uppstå en hälsosam tävlan om att nå allt bättre tekniska och ekonomiska resultat. I tjänsteavtalen skulle man kunna uppmuntra till att uppnå noggrant angivna verksamhetsmål och på så sätt starta en positiv process som skulle gagna kvaliteten på tjänsterna. Samtidigt skulle denna jämförande analys involvera kollektiv- trafikresenärer och alla medborgare, vilket skulle ha den positiva effekten att den lokala kollektivtrafiken även skulle uppmärksammas av den grupp medborgare som inte använder sig av den. 2. 2. 2. Kommittén stöder också kommissionens avsikt att utveckla ett system för ”självbedömning”. Vi anser att man genom kvalitetskontrollsystem liknande dem som varuprodu- cerande företag redan använder gör det möjligt för aktörerna att undersöka de faktorer som hämmar en förbättring av kvaliteten på tjänsterna och därigenom förbättra produktions- utvecklingen för tjänsterna. 2. 2. 3. Kommittén stöder en omfattande spridning av det projekt som beskrevs i föregående punkt, dvs. forskningspro- jektet Quattro (Quality Approach in Tendering/Contracting Urban Public Transport Operations), som kommer att ha som främsta målsättning att upprätta en förteckning över kvalitetskriterier och metoder för kvalitetsstyrning. 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198/11 2. 2. 4. Kommittén vill dock framhålla att man för att få en heltäckande bild även måste utarbeta utvärderingssystem som bedömer lokaltrafiken som helhet. Kommittén vill här nämna projekten avseende markanvändning och system för trafikstyr- ning, vilket är myndigheternas ansvarsområde och inte trafik- bolagens. Kommittén ser därför med stort intresse på att kommissionen har för avsikt att genomföra ett pilotprojekt under 1998–1999 tillsammans med en grupp myndigheter och trafikbolag om benchmarking. Mot bakgrund av några nyckelindikatorer skall man mäta hur väl transporttjänsterna uppfyller allmänhetens krav, hur effektiva tjänsterna är och hur transporttjänsterna påverkar andra områden, i synnerhet miljön. Kommittén uppskattar särskilt kommissionens initia- 2. 2. 5. inleda en standardiseringsprocess genom att anta tiv att standarddefinitioner som är mycket användbara för att faststäl- la enhetliga och jämförbara kvalitetskriterier. Därigenom kom- mer man till rätta med den rådande situationen med olikartade parametrar som aldrig har lett till några tillförlitliga jämförelser. ReK stöder också publiceringen av en handbok om benchmar- king av lokal kollektivtrafik. Kommittén ser mycket gärna att kvalitetsmärken och priser delas ut, så att denna sektor värdesätts efter den stora betydelse den faktiskt har för vår totala livskvalitet. 2. 3. Att skapa de rätta politiska ramarna Kommissionens meddelande betonar att utvecklingen av en bättre persontrafik är beroende av att man skapar de rätta politiska ramarna. Dessa ramar påverkar otvivelaktigt nivån på efterfrågan på transporter, incitamenten att välja kollektiva eller privata transporter, trafikbolagens inställning och kvaliteten på deras tjänster. Det är tydligt att unionens hållning i frågan har en avgörande betydelse. Man bör emellertid bedöma vilka konsekvenser det får på den geografiska och sociala sammanhållningen att nya politiska ramar etableras för de mest utpräglade landsbygdsområdena. lokaliseringsbeslut, 2. 3. 2. Kommittén anser att kommissionens program för att utarbeta kriterier för miljökonsekvensbedömning är mycket värdefullt. För närvarande är de kriterier som används vid markplanering begränsande, varför kommittén välkomnar det direktiv som fastställer att miljökonsekvensbedömning skall ske i fråga om de talrika planerna och projekten inom transport och markplanering. Kommittén stöder också kommissionens initiativ att erbjuda myndigheterna vägledning om hur de skall införliva transportaspekter i miljökonsekvensbedömningen vid markplanering. Denna vägledning kan lämpligen ske med hjälp av handböcker och utbildningsinsatser. 2. 3. 3. Kommittén noterar med stor tillfredsställelse att många myndigheters och företags miljöplaner allt oftare innehåller en mobilitetsplan i en strävan efter hållbara tran- sportmönster. Denna utveckling är ett tecken på nytänkande när det gäller att planera för en bättre miljö och säkerställa tillgängligheten vid anläggningsarbeten och nybyggnationer. Detta resulterar dessutom i minskade utgifter för att anlägga parkeringar och för ersättning för bruk av privatbil osv. I Italien har man nyligen infört bestämmelser som instiftar befattningen ”mobility manager”, vilket visar hur viktigt man anser det vara att frågan om att spara energi och förbättra miljön sätts i samband med de transporter som helt klart berör regionala och lokala markområden. 2. 3. 4. Kommittén anser det vara mycket värdefullt att Europeiska kommissionen kommer att stödja upprättandet av en europeisk plattform för mobilitetsplanering i samarbete med industrin och användarna. Syftet är att samla erfarenheter av mobilitetsplanering och genomföra benchmarking för att ta fram de lösningar som bäst passar de olika förhållandena i Europeiska unionen. ReK vill särskilt betona att eftersom de lokala och regionala myndigheterna både är ansvariga för den fysiska planeringen och ofta även för de organisatoriska frågorna bör de vara med tillsammans med användarna och transportföretagen vid den europeiska plattformen för mobilitetsplanering. 2. 3. 5. U p p m u n t r a a n v ä n d n i n g e n a v n y a e n e r - n a t u r g a s ( k o m p r i m e r a d g i k ä l l o r ( N G V ) , g a s o l ( L P G ) o s v. ) 2. 3. 1. F y s i s k p l a n e r i n g o c h m i l j ö k o n s e k - v e n s b e d ö m n i n g Kommittén föreslår att man främjar genomförbarhetsstudier och utveckling av prototyper för järnvägsutrustning som använder nya rena energikällor. Kommittén stöder helt de riktlinjer som syftar till en gemensam och samordnad strategi för markanvändning, vilka fastställdes i den första planen för utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv vid ministermötet i Noordwijk i juni 1997. Kom- mittén vill påtala att markplaneringen, som för närvarande kan beskrivas som oerhört splittrad, lett till minskad kollektivtrafik vilket drabbar människor som har det dåligt ställt. Därför måste Europeiska unionen sträva efter en maximal anpassning av befintliga instrument, som programmen för de transeuro- peiska transportnäten, regional- och sammanhållningspoliti- ken samt programmen för miljö och turism. På så sätt kan kriterierna för markanvändning få en bättre koppling till transportaspekterna. 2. 4. Rättvis och effektiv prissättning av transporter Kommittén delar helt kommissionens uppfattning om att prissättningen på transportområdet är inkonsekvent och mot- verkar en övergång till transportmedel som är mer förenliga med en hållbar utveckling. Priset för enskilda resor återspeglar definitivt inte de reella kostnaderna, som består av kostnaderna för väginfrastrukturerna och de externa kostnaderna, såsom kostnader för miljöförstöring, överbelastning och olyckor. Ett C 198/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 osunt förhållande som måste åtgärdas är att bilisterna betalar relativt höga fasta kostnader och mycket låga rörliga körkost- nader, vilket absolut inte gör privatbilismen mindre attraktiv. Kommittén stöder sig på de kriterier som anges i kommissio- nens grönbok ”För en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn” och anser det vara ytterst lämpligt och nödvändigt att utarbeta en ny referensram för prissättningen som stöder sig på metoden med internalisering av externa kostnader. Med en sådan metod borde man kunna införa principen om differentierade kostnader som för varje slag av förflyttning tar hänsyn till miljökostnader, kostnader orsakade av överbelastning, kostnader för olyckor osv. Den förväntade effekten är en ökad användning av kollektiva transportmedel, ett alternativ som också gynnar personer med låga inkomster. Hänsyn måste dock tas till glest befolkade områden som saknar kollektivt alternativ och där den enskilde drabbas mycket hårt om den rörliga delen av kostnaden ökas. Beträffande prissättningssystemet anmodar Regionkommittén kommissionen att i detta sammanhang även undersöka vilka verkningar olika internaliseringsstrategier skulle ha på närings- livet, samhället och miljön. Härvid bör man även undersöka vilka verkningar kostnadsanpassade transportpriser skulle få för last- och transportsektorn, och för Europeiska unionen i lokaliseringshänseende. Kommittén har tagit del av kommissionens uppfatt- 2. 4. 1. ning att vägavgifter kan utgöra ett sätt att lösa problemet med överbelastning i stadstrafiken. Kommittén ställer sig dock skeptisk till om en sådan åtgärd är genomförbar i praktiken, eftersom det finns ett stort antal rättsliga, administrativa och organisatoriska problem som man fortfarande inte lyckats lösa. Dessutom måste subsidiaritetsprincipen respekteras även i detta sammanhang. Allmänhetens förståelse för sådana åtgärder beror i hög grad på hur de intäkter som genereras kommer att användas. En tydlig och gemensam återinvestering i kollektivtrafiken för att förbättra dess kvalitet och bygga upp infrastrukturer för fotgängare och cyklister skulle välkomnas av allmänheten, som därmed skulle uppfatta detta som ett positivt projekt som syftar till att utveckla ett trafiknät för alla. Kommittén anser det vara oerhört värdefullt att kommissionen planerar att samarbeta i frågan om vägavgifter med grupper av kommunala och regionala myndigheter från olika medlemssta- ter. Man eftersträvar en samordnad strategi för att kunna dra största möjliga nytta av aktuell forskning på området. Kommittén ser med stort intresse på samordningsprojektet Capri (Concerted Action for transport Pricing Integration), som syftar till att konsolidera forskningsresultat rörande prissättning, och framför allt till att skapa samförstånd om transportpolitikens betydelse. Studier av de faktorer som är avgörande för medborgarnas positiva inställning till sådana åtgärder kommer naturligtvis att få en särskilt stor betydelse. 2. 5. Transporttelematik 2. 5. 1. Kommittén anser att telematiktillämpningar inom transportsektorn utgör en del av hela den informationsutveck- ling som idag är en grundförutsättning för företagens konkur- renskraft och för de allmännyttiga tjänsternas kvalitet. Kom- mittén stöder kommissionens strategi att utnyttja en kombina- tion av informations- och teleteknik för att förbättra transport- tjänsternas effektivitet och kvalitet. Detta främjar också en samordning av dessa teknikområden. Kommittén anser att det ligger ett stort värde i telematiktillämpningar som erbjuder realtidsinformation på arbetet, i hemmet, på gatan, vid knut- punkter och på stationer. täcka alla aspekter i transportsystemet, tidtabeller, färdvägar, trafikinten- siteten på gator och motorvägar samt parkeringsmöjligheter. Medborgarna måste kunna få all tillgänglig information om vägnätet där de färdas eller har för avsikt att färdas för att kunna välja rätt. Informationen skall Kommittén är medveten om att det finns en risk för att stora finansiella satsningar på telematiktillämpningar även skulle kunna öka främst de individuella motorfordonens attraktion. Vid användningen av EU:s finansieringsinstrument bör därför kollektivtrafiken och sammankopplingen med andra miljöan- passade transportmedel ses som en central uppgift för telema- tikprogrammen. 2. 5. 2. Kommittén ser också mycket positivt på förenklingen och automatiseringen av betalningssystemen genom elektroni- ska biljettsystem och utvecklingen av multiservicekort, som kan användas i hela transportsystemet: på olika kollektiva färdmedel, vid parkering, vid infartstullar och för vägavgifter. För att uppnå en högkvalitativ servicenivå anser 2. 5. 3. kommittén att det är viktigt att utveckla telematiktillämpningar för förvaltning av trafiksystemet, till exempel trafikövervakning och automatisk fordonskontroll, styrning av prioritering vid trafikljus samt centralstyrda system för bokning av fordon för äldre och handikappade. Några intressanta projekt på detta område som kommittén anser att man bör följa upp och genomföra väl är ITS City Pioneer och Carisma. Kommissionen stöder dessa projekt för att bistå telematiktillämpningen i städerna och främja kopplingen till systemen inom det trans- europeiska transportnätet. Utgångspunkten för dessa initiativ är att de politiska målsättningarna är olika i olika städer, och projekten kommer att hjälpa städerna att finna och använda den lämpligaste telematiska lösningen. ReK understryker emellertid att problemet med prissättning på infrastrukturen för de olika transportformerna är särskilt komplicerat och nödvändiggör svåra politiska val som bör lämna en viss frihet till de lokala och regionala myndigheterna och som inte får äventyra den lokala jämvikten vad gäller kollektiva transporter. 2. 6. Ny teknik på fordons- och miljöområdet Kommittén hoppas att man snart skall kunna införa 2. 6. 1. enhetliga tekniska standarder för fordon och välkomnar kom- missionens förslag till direktiv om nya bussar för vilka det 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198/13 fastställs gemensamma standarder, särskilt med avseende på tillgänglighet. Detta direktiv förväntas träda i kraft den 1 okto- ber 1999. I samband med detta ser kommittén fram emot resultatet av det uppdrag som ålades Europeiska standardise- ringsorganisationen (CEN) och Europeiska standardiseringsor- ganisationen inom elområdet (Cenelec) och som innebär att utveckla referensstandarder inom ramen för direktivet om upphandlingsförfaranden. 2. 7. 4. Kommittén vill hänvisa till gemenskapslagstiftning- en, som kräver att offentligt finansierade kollektivtrafiktjänster regleras genom serviceavtal men samtidigt undantar lokal och regional persontrafik från dessa bestämmelser. På detta område behövs en modernisering. Kommittén anser följaktligen att det måste finnas rättsliga normer som tydligt fastställer såväl villkoren för allmännyttiga tjänster som den ekonomiska kompensation som skall framgå av avtalen mellan myndighets- organ och tillhandahållare av tjänsterna. Kommittén hoppas också att få se resultat 2. 6. 2. från arbetet med att fastställa tekniska specifikationer för snabb- spårväg och rälsbussar som genomförs av UITP (den internatio- nella unionen för kollektivtrafik) och UNIFE (europeiska järnvägsindustriunionen). I detta sammanhang vill kommittén påpeka att miljönormerna från början av 70-talet för vägtran- sportfordon numera är förlegade och att det skulle behövas en skyndsam anpassning av dessa normer. Kommittén vill också understryka vikten av att direktiv antas om utsläppsnormer för motorfordon, bränslekvalitet samt regler för besiktning och underhåll. Kommissionen har redan presenterat förslag till detta som bygger på resultaten från fordons- och oljeprogram- met, som utvecklades tillsammans med biltillverkare och oljeindustrin. Det kommer att bli mycket intressant att följa arbetet med andra fordons- och oljeprogrammet, där man förutom att fastställa fordons- och bränslestandarder också undersöker hur en aktiv transportpolitik och prissättningen inom transportsektorn kan förbättra miljövillkoren. 2. 7. Allmännyttiga tjänster och konkurrens inom lokal och regional persontrafik 2. 7. 1. Kommittén vill betona den positiva betydelse som kollektivtrafiken har för miljön, den ekonomiska tillväxten och den sociala sammanhållningen. Av detta följer att samhället skulle önska fler kollektivtrafiktjänster än vad som tillhanda- hålls genom rent marknadsinriktade beslut av trafikbolagen. Detta utgör tillräckliga skäl för att transporttjänster skall falla inom ramen för allmännyttiga tjänster. Kommittén understryker att det tillkommer myndig- 2. 7. 2. heterna att besluta om tillhandahållande av allmännyttiga tjänster och att skjuta till medel vid behov, oavsett om trafikbolagen som tillhandahåller tjänsterna är samhällsägda eller privata. 2. 7. 3. Kommittén vill återigen betona att samordning av tjänsterna är en grundförutsättning. Eftersom flera konkurre- rande trafikbolag oftast inte kan garantera en fungerande samordning, är troligtvis det bästa sättet att uppnå en sådan att man genom ett anbudsförfarande beviljar trafikbolagen tidsbegränsade monopol på kollektivtrafiken med ett bestämt transportmedel i ett visst område. På så sätt skapas incitament för trafikbolagen att investera i infrastrukturer, fordon, och tekniska lösningar. 2. 7. 5. Kommittén menar att anbudsförfaranden som inför konkurrenskriterier skulle ge möjligheter att förbättra tjänster- na samtidigt som en rimlig kostnads-/nyttorelation kunde uppnås eller bibehållas. Kommittén hänvisar till erfarenheter som gjorts i olika länder och som visar mycket positiva resultat i form av en kostnadsminskning på mellan 10 % och 35 % och en effektivare verksamhet, särskilt i stadstrafik. Kommittén noterar med tillfredsställelse att Isotope-studien (Improved Structure and Organisation for Urban Transport Operations of Passengers in Europe) visar att när man använde sig av konkurrens och upphandling förbättrades servicen och kostna- derna minskade. Kommittén drar slutsatsen att det är nödvän- digt att reglera verksamheten och samordna näten. Inom järnvägssektorn har liknande positiva resultat noterats, även om det inom denna sektor har behövts incitament för att bolagen skall företa investeringar av större omfattning. O¨ ver lag leder detta till positiva följdverkningar: bättre service, högre beläggning, bättre balans mellan kostnader och intäkter samt investeringar. Därmed uppnås alltså en ökade resurser till kvantitativ och kvalitativ förbättring av kollektivtrafiken. 2. 7. 6. Kommittén ser mycket positivt på att kommissionen i grönboken ”Ett trafiknät för alla” framfört sin avsikt att undersöka hur regelverket för lokala och regionala transporter kan moderniseras men noterar att det är betydelsefullt att värna om subsidiaritetsprincipen i detta sammanhang. Kommittén anser att det är nödvändigt med nya konkurrens- och marknadsregler för att öka transportsystemets effektivitet. Ett sådant innovationsbehov har olika orsaker beroende på vilket land det gäller. Kommittén anmodar kommissionen att främja ett erfarenhetsutbyte på konkurrensområdet. Kom- mittén vill i synnerhet göra kommissionen uppmärksam på att man i Storbritannien i princip inte har några goda erfarenheter av att avreglera och öppna marknaden för konkurrens. Fri konkurrens kan leda till ett billigare transportnät, men inte nödvändigtvis till ett transportsystem som passar konsumen- ternas behov, som kan erbjuda en tillfredsställande kundtjänst och där man är medveten om miljöeffekterna. Systemet måste innehålla varningsfunktioner, och man kan inte ta för givet att marknaden automatiskt skapar det bästa och effektivaste systemet. Erfarenheter från EU-länder som inte inlett några avregleringsprogram visar dock samtidigt att statliga transport- företag inte nödvändigtvis arbetar i enlighet med de allmänt fastställda målsättningarna. Kommitténs arbete bör därför i första hand inriktas på regleringsåtgärder från offentliga organs sida. Servicekontrakten måste kunna tillgodose kvalitetskraven, där även sådana konsumentfördelar som omsorg om kunden C 198/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 skall räknas in. Vidare måste även vissa sociala krav som exempelvis lönenivåer och arbetsvillkor uppfyllas. Kommittén uppmanar därför kommissionen att inte frikoppla konkurrens- begreppet från intressen från såväl miljövårds- och konsument- håll som från de kommunala och regionala myndigheternas och operatörernas sida. 2. 7. 7. Kommittén vill påpeka att man i avtalen om ensam- rätt måste beakta rättigheternas geografiska omfattning, en- samrättens utformning, avtalets giltighetstid och ekonomiska struktur samt i synnerhet riskbedömning. Kommittén menar också att endast de offentliga myndigheterna skall kunna genomföra egna utvecklingsplaner och bjuda ut tjänster på öppna marknaden. 2. 8. Transporter för människor med nedsatt rörlighet 2. 8. 1. Kommittén anser att man behöver förtydliga att gruppen människor med nedsatt rörlighet som förflyttar sig med ett transportmedel är mycket stor, eftersom det inte bara gäller fysiskt handikappade utan även personer som har svårt att röra sig på grund av medhavda väskor, barnvagnar och barn. Det grundläggande kravet som måste uppfyllas för att tillgodose dessa trafikanter är otvivelaktigt tillgängligheten. Kommittén vill här peka på några åtgärder som underlättar tillgängligheten: anordningar som automatiska dörrar, special- anpassad informationsservice, bussar med trappsteg som kan sänkas till gatunivå samt hållplatser som medger smidig på- och avstigning. Dessa åtgärder gör det inte bara lättare för handikappade eller personer med nedsatt rörlighet att resa i länderna i Europa, utan det innebär också att alla medborgare upplever denna förbättrade kvalitet och får en positivare inställning till kollektiva transportmedel. 3. Att använda Europeiska unionens finansieringsinstru- ment på ett effektivt sätt 3. 1. Kommittén stöder principen om att det är de lokala och regionala myndigheterna som skall administrera eventuellt ekonomiskt stöd till lokala och regionala trafiknät. Kommittén är överens med kommissionen om att gemenskapsstöd kan komma i fråga i de fall då ett hållbart lokalt persontrafiksystem är viktigt för att uppnå mål som fastställts av Europeiska unionen, t. ex. en anslutning av ett transeuropeiskt nät till lokala transportnät för att dra största möjliga nytta av struktur- fondsfinansierade utvecklingsprogram. I detta sammanhang menar kommittén att de knappa resurser som står till förfogan- de för främjande av de transeuropeiska näten bör koncentreras till sådana trafikprojekt och infrastrukturåtgärder som har störst betydelse för att förbättra framkomligheten över stora områden. Därför kan inte kommittén ställa sig bakom kommis- sionens förslag att inkludera gränssnitten mellan de transeuro- peiska näten och lokal- och regionaltransportinfrastrukturerna i riktlinjerna för de transeuropeiska näten, i syfte att möjliggöra ett generellt stöd. Kommittén stöder likaså kommissionens överväganden om eventuella stödåtgärder till länderna i Cen- tral- och O¨ steuropa och mer avlägsna områden i EU. Där kommer hållbara lokala transportsystem att ha stor betydelse i samband med de förbättrade långväga transporterna och den regionala utvecklingspolitiken. Enligt samma princip uppmanar ReK kommissionen att ta särskild hänsyn till behoven i de regioner vars lokala och regionala trafiknät kännetecknas av problem på grund av att regionerna är avlägset belägna eller präglas av särskilda förhållanden (svårtillgänglig terräng eller mycket spridd befolk- ning), vilket förvärrar den negativa effekten av att vara en avlägset belägen region i förhållande till övriga gemenskapen. 2. 8. 2. M o d e r n i s e r i n g a v d e n l o k a l a k o l l e k - t i v t r a f i k e n s d r i f t s m e t o d e r o c h d r i f t s - s y s t e m ˆ 3. 2. Det transeuropeiska transportnätet Kommittén föreslår att man skall uppmuntra modernisering av den lokala kollektivtrafikens driftsmetoder och driftssystem, särskilt på landsbygden, för att minska driftskostnaderna för dessa transportnät så mycket som möjligt. 2. 9. Samåkning Regionkommittén ser samåkning som ett viktigt komplement till konventionella kollektiva transportmedel. Kommittén anser att just en kombination av kollektivtrafik och samåkning utgör ett betydande bidrag för att lösa storstadsområdenas trafikproblem ur miljömässig, social och marknadsekonomisk synvinkel. Kommittén förordar därför att det allmänna trafik- nätet kompletteras med organiserade former för samåkning. 3. 2. 1. Kommittén anser att särskild uppmärksamhet skall riktas mot såväl utvecklingen av de transeuropeiska transport- näten (TEN-T) som mot deras anslutning till de regionala och lokala transportnäten. Det transeuropeiska transportnätet skall säkerställa samtrafikförmåga och driftskompatibilitet mellan de nationella transportnäten och garantera tillträde till de nationella näten. Utvecklingen av TEN-T kommer att kräva investeringar på minst 400 miljarder ecu fram till 2010. 3. 2. 2. Kommittén anser att man särskilt bör uppmärksam- ma utvecklingen av de transeuropeiska transportnäten och stöder de prioriteringar som parlamentet och rådet fastställt, särskilt de som avser infrastrukturer i anslutning till nätet, förbättringar av knutpunkter, system för trafikstyrning och navigation samt införande av transporttelematiska tjänster. Kommittén uppmanar kommissionen att verka för att intermo- dala passagerarterminaler skall ingå i TEN-T-riktlinjerna samt utreda möjligheten att låta lokala och regionala infrastrukturer ingå i nätet. 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198/15 3. 3. Program för forskning, teknisk utveckling och demonstration Kommittén vill understryka hur nödvändigt det är 3. 3. 1. att fortsätta med en målinriktad forskningsverksamhet, framför allt med avseende på tekniska innovationer och nya organisato- riska lösningar. Samtidigt betonar kommittén vikten av att det ges möjlighet att genomföra storskaliga demonstrationspro- jekt. Kommittén yrkar följaktligen på att femte ramprogram- met som inleds 1999 eller år 2000 får spridning i hela unionen och stöder de nyckelåtgärder som föreslagits av Europeiska kommissionen, varav fyra har en nära koppling till ett trafiknät för alla, nämligen ”Hållbar rörlighet och intermodalitet”, ”Landtransport och marinteknik”, ”Morgondagens stad och kulturarvet” samt ”System och tjänster för medborgarna”. 3. 4. Regional utveckling och strukturfonderna 3. 4. 1. Kommittén stöder insatser på detta område som syftar till att minska den sociala marginaliseringen och anser att förbättringar på transportområdet, framförallt i stadsområden, men även i glesbefolkade områden, har en avgörande betydelse när det gäller att åstadkomma framgångsrika utbildningsinsat- ser och nya arbetstillfällen samt en vitalisering av stadsområde- na. Mot bakgrund av detta är det nödvändigt att göra Bryssel den 11 mars 1999. investeringar för att förbättra trafiksystemen i städerna och först, och då främst beakta transporternas hållbarhetsaspekt. ˆ Kommittén rekommenderar också att man särskilt 3. 4. 2. uppmärksammar landsbygdsområdena och utformar utveck- lingsstrategier som stöder en företagsamhet på landsbygden som är spridd på olika verksamhetsgrenar, så att transportbe- hovet därigenom ökar och beroendet av att ha bil i dessa områden minskar. Kommittén anser det också vara nödvändigt att skapa en särskild finansiering som gör det möjligt att stärka kollektivtra- fiken i regioner med eftersläpande utveckling eller med en mycket spridd befolkning där kommersiell trafik inte lönar sig. I linje med detta föreslår kommittén att det skapas ett program för studier av transportproblematiken i områden med begränsad trafik samt av problematiken kring såväl efterfrågan som utbud. 3. 5. Att informera om finansiering via Europeiska unionen Kommittén rekommenderar att kommissionen ger ut en handbok med en översikt över alla finansieringsprogram och information om kriterier och förfaranden för ansökan om ekonomiskt stöd. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: Resolution of the Committee of the Regions on 'The arrest of Mr Öcalan and the need to find a political solution to the Kurdish problem'

eurovoc_concepts:
Kurdistan question
the EU's international role

formats: html pdf print

text: C 198/82 EN Official Journal of the European Communities 14. 7. 1999 Resolution of the Committee of the Regions on ‘The arrest of Mr O¨ calan and the need to find a political solution to the Kurdish problem’ (1999/C 198/15) THE COMMITTEE OF THE REGIONS, encourages the Turkish Government to work for a political solution to the Kurdish problem and calls on the PKK and the other Kurdish organizations to show respect for law and order; trusts that the Turkish Government will draw a distinction between cultural autonomy, to which the representatives of the local and regional authorities of the European Union are particularly attached, and separatism, which jeopardizes the unity of the Turkish State; calls on Turkey to implement the requisite socio-economic reforms to allow the Kurdish minority to express its cultural identity within the context of the Turkish State; reminds the Turkish authorities that all applicants for member- ship of the European Union must fulfil the criteria laid down by the Copenhagen Summit calling for stable institutions which guarantee democracy, the primacy of the law, human rights, respect for and the protection of minorities; expects the Turkish authorities to provide the requisite guaran- tees that Mr O¨ calan will be treated humanely and will be given a fair trial in open court, in keeping with the international inter alia, by obligations to which Turkey has subscribed, virtue of its membership of the Council of Europe; in this context, invites the Turkish authorities to make the appropriate arrangements to allow international observers to attend the trial and insists that Mr O¨ calan be judged in open court, with the assistance of defence counsel of his own choice; absolutely condemns all acts of violence, hostage-taking and attacks on the embassies of EU Member States; endorses the Council Declaration of 22 February 1999 and the European Parliament Resolution of 25 February 1999. Brussels, 11 March 1999. The President of the Committee of the Regions Manfred DAMMEYER


title: Νομοθετικό ψήφισμα που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση απόφασης του Συμβουλίου που αφορά θέσπισης πολυετούς προγράμματος για την προώθηση της ενεργειακής αποδοτικότητας (1998-2002) (COM(97)0550 C4- 0072/98 97/0371(SYN))(Διαδικασία συνεργασίας: πρώτη ανάγνωση)

formats: html print


eurovoc_concepts:
approximation of laws
economic resources

text: C 175/238 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 6. 1999 Torsdag, den 11. marts 1999 NUVÆRENDE ORDLYD NY ORDLYD (Ændring 116) Alle henvisninger til traktatartikler tilpasses, så de henviser til de nye numre i de konsoliderede traktater. (Ændring 117) Artiklerne omnummereres i numerisk rækkefølge (med virk- ning fra juli 1999, når det nye Parlament træder sammen). (Ændring 118) Kønsneutral sprogbrug sikres i hele forretningsordenen på de relevante sprog. Afgørelse om ændring af forretningsordenen Europa-Parlamentet, − der henviser til forretningsordenens artikel 162 og 163, − der henviser til betænkning fra Udvalget for Forretningsordenen, Valgs Prøvelse og Medlemmernes Immunitet og udtalelser fra Udvalget om Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarsanliggender, Budgetud- valget, Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse, Udvalget om Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender, Udvalget om Institutionelle Spørgsmål, Budgetkontroludvalget og Udvalget for Andragender (A4-0070/99) (1), vedtager at optage ovenstående ændringer i sin forretningsorden; vedtager, at alle disse ændringer 1. vil være gældende fra datoen for Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse; 2. pålægger sin formand at sende denne afgørelse til orientering til Rådet og Kommissionen. (1) Indarbejdet i denne betænkning er A4-0053/98, A4-0208/98, A4-0288/98, A4-0470/98, A4-0473/98, A4-0474/98, A4-0016/99, A4-0017/99 og A4-0022/99). 2. Egne indtægter A4-0105/99 Beslutning om behovet for ændring og reform af Den Europæiske Unions ordning for egne indtægter Europa-Parlamentet, − der henviser til forretningsordenens artikel 148, − der henviser til Kommissionens rapport af 7. oktober 1998 om finansiering af Den Europæiske Union − Kommissionens rapport om, hvordan ordningen for egne indtægter fungerer, KOM(98)0560 − C4-0579/98,


title: Beslutning om lavinekatastroferne i Alperne

eurovoc_concepts:
Alpine Region
EU aid
originating product
town and country planning


title: Beslutning om meddelelse fra Kommissionen om energieffektivitet i Det Europæiske Fællesskab - en strategi for rationel energianvendelse (KOM(98)0246 C4-0316/ 98)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
energy use


title: Risoluzione sul rispetto dei diritti dell'uomo in Russia

eurovoc_concepts:
Russia
antisemitism
banking secrecy
freedom of religious beliefs
national service
petroleum
price of energy


title: 1999/219/EG: Entscheidung der Kommission vom 11. März 1999 über Anträge von Ecumet (UK) Ltd auf Erstattung von Antidumpingzöllen, die auf bestimmte Einfuhren von Silicium-Metall mit Ursprung in Brasilien erhoben wurden (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 559) (Nur der englische und der niederländische Text sind verbindlich)

eurovoc_concepts:
Brazil
anti-dumping duty
import
originating product
redemption
semi-metal

text: 25. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 80/25 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 11. M(cid:132)rz 1999 (cid:129)ber Antr(cid:132)ge von Ecumet (UK) Ltd auf Erstattung von Antidumpingz(cid:148)llen, die auf bestimmte Einfuhren von Silicium-Metall mit Ursprung in Brasilien erhoben wurden (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 559) (Nur der englische und der niederl(cid:132)ndische Text sind verbindlich) (1999/219/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, (4) gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 (cid:129)ber den Schutz gegen zur Europ(cid:132)ischen gedumpte Einfuhren aus nicht (nachstehend geh(cid:148)renden L(cid:132)ndern (1) Gemeinschaft „Grundverordnung“ genannt), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 905/98 (2), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 8, nach Konsultationen im Beratenden Ausschuß, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: (1) (2) (3) A. URSPR(cid:154)NGLICHE MASSNAHMEN (5) Mit Verordnung (EWG) Nr. 2305/92 (3) f(cid:129)hrte der Rat einen endg(cid:129)ltigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Silicium-Metall mit Ursprung in Brasilien ein. F(cid:129)r von Companhia Brasileira Carboreto de Calcio (nach- stehend „CBCC“ genannt) hergestellten Silicium- Metalls wurde ein spezifischer Zollsatz von 18,3 % festgesetzt. die Einfuhren des Am 14. August 1996 stellte CBCC einen Antrag auf Interims(cid:129)berpr(cid:129)fung (nachstehend „(cid:154)berpr(cid:129)- fung“ genannt), die am 7. Januar 1997 durch die Ver(cid:148)ffentlichung einer Bekanntmachung im Amts- blatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften (4) einge- leitet wurde. Nach der Ver(cid:148)ffentlichung einer Bekanntmachung (cid:129)ber das bevorstehende Auslaufen der geltenden Maßnahmen (5) im Februar 1997 und des Eingangs eines Antrags des „Liaison Committee of the ferro- alloy „EuroAlliages“ genannt) im Mai 1997 ver(cid:148)ffentlichte die Kommis- sion im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften (6) eine Bekanntmachung (cid:129)ber die Einlei- (nachstehend industry“ (1) ABl. L 56 vom 6. 3. 1996, S. 1. (2) ABl. L 128 vom 30. 4. 1998, S. 18. (3) ABl. L 222 vom 7. 8. 1992, S. 1. (4) ABl. C 3 vom 7. 1. 1997, S. 13. (5) ABl. C 36 vom 5. 2. 1997, S. 12. (6) ABl. C 242 vom 8. 8. 1997, S. 3. tung einer (cid:154)berpr(cid:129)fung im Zusammenhang mit dem Auslaufen der Maßnahmen. In der Folge zog EuroAlliages seinen Antrag auf Einleitung einer (cid:154)berpr(cid:129)fung im Zusammenhang mit dem Auslaufen der Maßnahmen zur(cid:129)ck, durch beide (cid:154)berpr(cid:129)fungen woraufhin die Annahme 98/164/EG der Beschlusses des Kommission (7) abgeschlossen wurden, mit dem das Verfahren eingestellt und folglich der Zoll auf das Silicium-Metall von CBCC aufgehoben wurde. Im vorgenannten Beschluß wurde festgestellt, daß CBCC die betroffene Ware im Untersuchungszeit- raum der (cid:154)berpr(cid:129)fung, d. h. vom 1. Januar 1996 bis zum 31. Dezember 1996, nicht zu gedumpten Preisen verkauft hatte. B. ERSTATTUNGSANTR(cid:142)GE (UK) Ltd. Am 18. September 1996, 1. Oktober 1996, 13. Februar 1997, 22. Mai 1997, 3. Juni 1997, 20. August 1997, 3. September 1997, 18. November 1997, 4. , 15. und 22. Dezember 1997, 20. Januar 1998, 9. Februar 1998 und 24. M(cid:132)rz 1998 stellte Ecumet (nachstehend „Antragsteller“ genannt), ein unabh(cid:132)ngiger Kunde von CBCC, Antr(cid:132)ge auf Erstattung von Antidumpingz(cid:148)llen in H(cid:148)he von [. ] NLG (8) und [. ] GBP, die f(cid:129)r Einfuhren von Silicium-Metall mit Ursprung in Brasilien (insgesamt 289 Transaktionen) bei der (cid:154)berf(cid:129)hrung in den zollrechtlich freien Verkehr im Vereinigten K(cid:148)nigreich und in den Nieder- landen entrichtet worden waren. CBCC hatte die Waren zwischen dem 30. Juli 1995 und dem 23. Januar 1998 zur Ausfuhr in die Gemeinschaft verkauft. (6) Am 21. November 1997 zog der Antragsteller einen Antrag teilweise zur(cid:129)ck; dies betraf acht Transaktionen, f(cid:129)r die Antidumpingz(cid:148)lle in H(cid:148)he von insgesamt [. ] GBP entrichtet worden waren. Somit belaufen sich die beantragten Erstattungen auf insgesamt: [. ] NLG und [. ] GBP (insge- samt 281 Transaktionen). (7) ABl. L 58 vom 27. 2. 1998, S. 58. (8) In der ver(cid:148)ffentlichten Fassung dieser Entscheidung werden bestimmte Zahlen gem(cid:132)ß den Bestimmungen (cid:129)ber vertrau- liche Informationen in Artikel 19 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 nicht angegeben. L 80/26 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 25. 3. 1999 (7) (8) (9) C. ARGUMENTE DES ANTRAGSTELLERS Der Antragsteller behauptet, die Dumpingspanne bei dem von CBCC ausgef(cid:129)hrten Silicium-Metall, das zwischen Januar 1996 und Februar 1998 in den zollrechtlich freien Verkehr in der Gemeinschaft (cid:129)bergef(cid:129)hrt wurde, sei erheblich niedriger gewesen als der von ihm entrichtete Antidumpingzoll von 18,3 %. D. ZUL(cid:142)SSIGKEIT Im Hinblick auf 5 bzw. 11 Transaktionen, f(cid:129)r die Antidumpingz(cid:148)lle in H(cid:148)he von [. ] NLG bzw. [. ] GBP entrichtet wurden, sind die Erstattungs- antr(cid:132)ge unzul(cid:132)ssig, da bei diesen Transaktionen die in der Grundverordnung festgelegte Frist von sechs Monaten zwischen der Festsetzung der zu erhe- benden Z(cid:148)lle und der (cid:154)bermittlung des Erstat- tungsantrags nicht eingehalten wurde. Alle Antr(cid:132)ge auf Erstattung der (cid:129)brigen Betr(cid:132)ge in H(cid:148)he von [. ] NLG und [. ] GBP (insgesamt tats(cid:132)chlich 265 Transaktionen) entrichteten endg(cid:129)ltigen Antidumpingz(cid:148)lle und wurden innerhalb der in Artikel 11 Absatz 8 der Grundverordnung festgesetzten Fristen gestellt. betrafen die E. BEGR(cid:154)NDETHEIT DER ANTR(cid:142)GE 1. Beweise (10) Gem(cid:132)ß Artikel 11 Absatz 8 der Grundverordnung f(cid:129)gte der Antragsteller den unter Randnummer 9 genannten Antr(cid:132)gen die erforderlichen Anscheins- beweise zum Normalwert und zu den Ausfuhr- preisen bei, denen zufolge der erhobene Zoll die f(cid:129)r die entsprechenden Bezugszeitr(cid:132)ume ermittelte Dumpingspanne (cid:129)berstieg. (11) Die Kommission holte alle f(cid:129)r die Erstattungsun- tersuchung und f(cid:129)r die (cid:154)berpr(cid:129)fung (siehe unten) f(cid:129)r notwendig erachteten Informationen ein und pr(cid:129)fte sie nach. Im Rahmen der (cid:154)berpr(cid:129)fung wurden den außerdem Kontrollbesuche Betrieben von CBCC durchgef(cid:129)hrt. in (12) Die Antr(cid:132)ge, die sich auf die Feststellungen im Rahmen der (cid:154)berpr(cid:129)fung st(cid:129)tzen, sollten mit Wirkung von dem Tag, an dem diese Feststel- lungen im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften ver(cid:148)ffentlicht wurden, d. h. mit Wirkung vom 27. Februar 1998, als hinreichend begr(cid:129)ndet im Sinne des Artikels 11 Absatz 8 Unterabsatz 4 in der Grundverordnung diesem Unterabsatz sind die Fristen f(cid:129)r den Abschluß von Erstattungsuntersuchungen festge- legt. angesehen werden; (13) Die (cid:129)brigen gepr(cid:129)ften Erstattungsantr(cid:132)ge sollten mit Wirkung von dem Tag, an dem die Kommissi- onsdienststellen im Besitz aller f(cid:129)r die Untersu- chung erforderlichen Angaben waren, d. h. mit Wirkung vom 6. August 1998, als hinreichend begr(cid:129)ndet angesehen werden. (14) Bei die der Erstattungsuntersuchung wandte Kommission gem(cid:132)ß Artikel 11 Absatz 9 der Grundverordnung die gleiche Methode an wie in der Ausgangsuntersuchung. 2. Bezugszeitr(cid:132)ume (15) Die Dumpingspanne f(cid:129)r den Ausf(cid:129)hrer CBCC wurde f(cid:129)r die folgenden drei Zeitr(cid:132)ume berechnet: 1. Juli 1995 bis 31. Dezember 1995, 1. Januar 1996 bis 31. Dezember 1996 und 1. Januar 1997 bis 31. Dezember 1997. 3. Begr(cid:129)ndetheit der Antr(cid:132)ge f(cid:129)r die Export- verk(cid:132)ufe zwischen dem 1. Januar 1996 und dem 31. Dezember 1996 Im Falle von 105 Transaktionen, f(cid:129)r die Antidum- pingz(cid:148)lle in H(cid:148)he von [. ] NLG und [. ] GBP entrichtet wurden, beziehen sich die Antr(cid:132)ge auf Rechnungen, die innerhalb des f(cid:129)r die (cid:154)berpr(cid:129)- fung d. h. gew(cid:132)hlten Untersuchungszeitraums, zwischen dem 1. Januar 1996 und dem 31. Dezember 1996, ausgestellt wurden. Nach Auffassung der Kommission sollten die im Rahmen der (cid:154)berpr(cid:129)fung eingeholten Informa- tionen und getroffenen Feststellungen, denen zufolge CBCC die betroffene Ware zwischen dem 1. Januar 1996 und dem 31. Dezember 1996 nicht zu gedumpten Preisen verkaufte, bei der Entschei- dung zugrunde gelegt werden, ob und wieweit eine Erstattung f(cid:129)r diejenigen Einfuhrtransaktionen gerechtfertigt ist, die CBCC in diesem Zeitraum in Rechnung stellte. 4. Begr(cid:129)ndetheit der Antr(cid:132)ge f(cid:129)r die Export- verk(cid:132)ufe zwischen dem 1. Juli 1995 und dem 31. Dezember 1995 sowie zwischen dem 1. Januar 1997 und dem 31. Dezember 1997 156 Transaktionen wurden von CBCC zwischen dem 30. Juli 1995 und dem 31. Dezember 1995 bzw. zwischen dem 17. Januar 1997 und dem 27. f(cid:129)r diese Dezember 1997 in Rechnung gestellt; Transaktionen wurden Antidumpingz(cid:148)lle in H(cid:148)he von insgesamt [. ] NLG und [. ] GBP ent- richtet. Da diese Transaktionen deutlich vor bzw. nach dem Untersuchungszeitraum f(cid:129)r die (cid:154)berpr(cid:129)fung abgewickelt wurden und die Schlußfolgerungen im Rahmen der (cid:154)berpr(cid:129)fung somit nicht f(cid:129)r diese die Transaktionen f(cid:129)hrten Kommissionsdienststellen eine Untersuchung durch, um zu ermitteln, ob und wieweit eine Erstat- tung gerechtfertigt war. k(cid:148)nnen, gelten 25. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 80/27 Zu diesem Zweck wurde die Dumpingspanne von CBCC f(cid:129)r die Zeitr(cid:132)ume vom 1. Juli 1995 bis zum 31. Dezember 1995 und vom 1. Januar 1997 bis zum 31. Dezember 1997 ermittelt. a) Normalwert Die Untersuchung ergab, daß die Inlandsverk(cid:132)ufe von CBCC gem(cid:132)ß Artikel 2 Absatz 2 der Grund- verordnung mehr als 5 % der von diesem Unter- nehmen zur Ausfuhr in die Gemeinschaft verkauften Mengen ausmachten. Außerdem wurde festgestellt, daß das in Brasilien verkaufte Silicium-Metall mit dem aus Brasilien in die Gemeinschaft ausgef(cid:129)hrten Silicium-Metall vergleichbar war. Um zu ermitteln, ob und in welchem Maße die Inlandsverk(cid:132)ufe im normalen Handelsverkehr get(cid:132)- tigt wurden, wurde der St(cid:129)ckwert bei jeder einzelnen Transaktion auf dem Inlandsmarkt mit den vom Unternehmen angegebenen Produktions- kosten pro Tonne in den Bezugszeitr(cid:132)umen verglichen. Dieser Vergleich ergab, daß auf die Inlandsverk(cid:132)ufe, deren Preise den Produktionsko- sten entsprachen oder diese (cid:129)berstiegen, 10 % bis 80 % aller auf dem Inlandsmarkt verkauften Mengen entfielen. Der Normalwert wurde daher lediglich anhand des Durchschnittspreises dieser Inlandsverk(cid:132)ufe ermittelt. b) Ausfuhrpreise Der Ausfuhrpreis wurde gem(cid:132)ß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand des tats(cid:132)chlich gezahlten Preises des zur Ausfuhr an unabh(cid:132)ngige K(cid:132)ufer in der Gemeinschaft verkauften Silicium- Metalls berechnet. c) Vergleich gewogene durchschnittliche Normalwert Der wurde auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe mit dem gewogenen durchschnittli- chen Ausfuhrpreis verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs wurden gem(cid:132)ß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung geb(cid:129)hrende Berichti- gungen f(cid:129)r die die Vergleichbarkeit der Preise beeinflußenden Unterschiede vorgenommen. 5. Begr(cid:129)ndetheit der Antr(cid:132)ge f(cid:129)r die Export- verk(cid:132)ufe im Januar 1998 Nach der Wahl des Bezugszeitraums vom 1. Januar 1997 bis zum 31. Dezember 1997 wurden in bezug auf Rechnungen, die CBCC am 23. Januar 1998 ausgestellt hatte, zwei Erstattungsantr(cid:132)ge (cid:129)ber [. ] NLG und [. ] GBP gestellt. gemessen am Gesamtvolumen Nach Auffassung der Kommission kann die f(cid:129)r den Bezugszeitraum vom 1. Januar 1997 bis zum 31. Dezember 1997 getroffene Feststellung, daß kein Dumping vorlag, angemessenerweise auch f(cid:129)r diese Transaktionen gelten. Die Kommission tr(cid:132)gt insbesondere der Tatsache Rechnung, daß dabei diese Transaktionen unmittelbar nach dem Bezugs- zeitraum abgewickelt wurden, daß der betreffende Betrag der Ausfuhren von CBCC in die Gemeinschaft in den Bezugszeitr(cid:132)umen und gemessen an der Gesamt- forderung des Antragstellers sehr gering ist und daß bei den Exportverk(cid:132)ufen in den zweieinhalb Jahren vor diesen Transaktionen konstant kein Dumping festgestellt wurde. Im (cid:129)brigen ergab die Untersuchung, daß der durchschnittliche fob- Ausfuhrpreis um weniger als 0,25 % zur(cid:129)ckging und daß die Ware auf dem Inlandsmarkt im Schnitt gewinnbringend sowie zu Preisen verkauft wurde, die durchweg niedriger waren als die Ausfuhrpreise. F. UNTERRICHTUNG (16) Der Antragsteller wurde (cid:129)ber die wichtigsten Tatsa- chen und Erw(cid:132)gungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, eine Entscheidung der Kommission (cid:129)ber die betreffenden Erstattungs- antr(cid:132)ge zu erlassen. Der Antragsteller nahm dazu nicht Stellung. G. ZU ERSTATTENDER BETRAG (17) Da die (cid:154)berpr(cid:129)fung und die Erstattungsuntersu- chung ergaben, daß die von CBCC in den drei Bezugszeitr(cid:132)umen ausgef(cid:129)hrte betroffene Ware nicht zu gedumpten Preisen verkauft wurde, und die Feststellung, daß kein Dumping vorlag, nach Auffassung der Kommission auch f(cid:129)r die im Januar 1998 in Rechnung gestellten Transaktionen gelten kann, sollten dem Antragsteller angesichts des folgende Betr(cid:132)ge [. ] NLG und [. ] GBP — erstattet werden: angewandten Zollsatzes HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: d) Ermittlung der Dumpingspanne Die Erstattungsuntersuchung ergab, daß CBCC die betroffene Ware in der Zeit vom 1. Juli 1995 bis zum 31. Dezember 1995 bzw. vom 1. Januar 1997 bis zum 31. Dezember 1997 nicht zu gedumpten Preisen verkauft hatte. Artikel 1 (1) Den Erstattungsantr(cid:132)gen von Ecumet (UK) Ltd wird bis zur H(cid:148)he von — [. ] NLG und — [. ] GBP stattgegeben. L 80/28 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 25. 3. 1999 (2) Die beantragte Erstattung der (cid:129)brigen Betr(cid:132)ge in H(cid:148)he von — [. ] NLG und — [. ] GBP wird abgelehnt. Artikel 3 Diese Entscheidung ist an das K(cid:148)nigreich der Nieder- lande, das Vereinigte K(cid:148)nigreich Großbritannien und Nordirland und Ecumet (UK) Ltd, 6, Paddockhall Road, Haywards Heath, West Sussex, RH16 1HH, Großbritan- nien, gerichtet. Artikel 2 Br(cid:129)ssel, den 11. M(cid:132)rz 1999 Die in Artikel 1 Absatz 1 genannten Betr(cid:132)ge werden vom Vereinigten K(cid:148)nigreich bzw. vom K(cid:148)nigreich der Nieder- lande erstattet. F(cid:129)r die Kommission Leon BRITTAN Vizepr(cid:132)sident


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation amending Regulation (EEC) No 2075/92 and fixing the premiums and guarantee thresholds for leaf tobacco by variety group and Member State for the 1999, 2000 and 2001 harvests (COM(98)0633 C4- 0682/98 98/0306(CNS))(Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
fresh meat
guarantee threshold
harvest
tobacco
wine


title: Risoluzione sulle priorità dell'Unione europea in occasione della 55a sessione della Commissione delle Nazioni Unite per i diritti dell'uomo

eurovoc_concepts:
UN Commission
human rights


title: Resolution on the US imposition of sanctions against EU companies as a consequence of the banana dispute

eurovoc_concepts:
United States
economic sanctions
import (EU)
veal

text: 21. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 175/279 Torsdagen den 11 mars 1999 Lagstiftningsresolution med Europaparlamentets yttrande o¨ver fo¨rslaget till rådets fo¨rordning om a¨ndring av fo¨rordning (EEG) nr 2075/92 och faststa¨llande av bidrag och garantitro¨sklar fo¨r bladtobak per sortgrupp och medlemsstat fo¨r 1999, 2000 och 2001 års sko¨rdar (KOM(98)0633 − C4-0682/98 − 98/0306(CNS)) (Samrådsfo¨rfarandet) Europaparlamentet utfa¨rdar denna resolution − med beaktande av kommissionens fo¨rslag till rådet (KOM(98)0633 − 98/0306(CNS)) (1), − efter att ha ho¨rts av rådet i enlighet med artikel 43 i EG-fo¨rdraget (C4-0682/98), − med beaktande av artikel 58 i arbetsordningen, − med beaktande av beta¨nkandet från utskottet fo¨r jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet fo¨r miljo¨, folkha¨lsa och konsumentskydd (A4-0067/99). 1. Parlamentet godka¨nner kommissionens fo¨rslag såsom a¨ndrat av parlamentet, bega¨r att medlingsfo¨rfarandet inleds om rådet har fo¨r avsikt att avvika från den text som parlamentet 2. har godka¨nt, uppmanar rådet att på nytt ho¨ra parlamentet om det har fo¨r avsikt att va¨sentligt a¨ndra kommissionens 3. fo¨rslag, 4. uppdrar åt sin ordfo¨rande att vidarebefordra detta yttrande till rådet och kommissionen. (1) EGT C 361, 24. 11. 1998, s. 16. 13. Handelskonflikt mellan EU och Fo¨renta staterna angående bananer B4-0253, 0262, 0282, 0312, 0313, 0314, 0315 och 0316/99 Resolution om Fo¨renta staternas sanktioner mot EU-fo¨retag till fo¨ljd av banankonflikten Europaparlamentet utfa¨rdar denna resolution − med beaktande av sin resolution av den 11 februari 1999 om konflikten med Fo¨renta staterna om bananimportordningen (1), − med beaktande av sin resolution av den 18 november 1998 om det transatlantiska ekonomiska partnerskapet mellan Europeiska unionen och Fo¨renta staterna (2), A. Fo¨renta staterna har verksta¨llt sina hot om unilaterala handelssanktioner, som de facto sedan den 3 mars 1999 omfattar en lång fo¨rteckning på europeiska produkter och åsamkar unionen skador som uppskattats till 450 miljoner euro. B. Fo¨renta staternas åtga¨rder hotar det multilaterala, o¨ppna handelssystemet och a¨ventyrar WTO:s arbete. C. Fo¨renta staterna har inte tagit den enda ra¨ttsligt godtagbara va¨gen, na¨mligen att va¨nta på WTO-juryns beslut den 12 april 1999


title: Commission Regulation (EC) No 541/1999 of 11 March 1999 fixing the maximum export refund on barley in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

formats: pdf print

text: 12. 3. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 63/37 COMMISSION REGULATION (EC) No 541/1999 of 11 March 1999 fixing the maximum export refund on barley in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1078/98 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 923/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/ 95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), and in particular Article 4 thereof, Whereas an invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of barley to all third countries was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 1078/98 (5); Whereas Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders notified, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any than the tenderer whose bid is equal maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax; to or lower Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 5 to 11 March 1999, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1078/98, the maximum refund on exportation of barley shall be EUR 52,90/t. Article 2 This Regulation shall enter into force on 12 March 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 11 March 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 154, 28. 5. 1998, p. 20


title: 1999/213/EC: Decision of the representatives of the Governments of the Member States of the European Communities, meeting within the Council of 11 March 1999 amending the internal agreement on the measures to be taken and the procedures to be followed in applying the fourth ACP-EC Convention

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
application of the law
democracy
human rights
rule of law

text: L 75/30 EN Official Journal of the European Communities 20. 3. 1999 II (Acts whose publication is not obligatory) COUNCIL DECISION OF THE REPRESENTATIVES OF THE GOVERNMENTS OF THE MEMBER STATES OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, MEETING WITHIN THE COUNCIL amending the internal agreement on the measures to be taken and the proced- ures to be followed in applying the fourth ACP-EC Convention of 11 March 1999 (1999/213/EC) THE REPRESENTATIVES OF THE GOVERNMENTS OF THE MEMBER STATES OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, MEETING WITHIN THE COUNCIL, Having regard to the Treaty establishing the European Community, hereinafter referred to as ‘the Treaty' and to the fourth ACP-EC Convention signed in Lom(cid:130) on 15 December 1989 and amended by the Agreement signed in Mauritius on 4 November 1995, hereinafter referred to as ‘the Convention', the Whereas within the meaning of Article 366a of Convention the term ‘Party' shall mean the Community and the Member States of the European Union, of the one part, and each ACP State, of the other part; Whereas it is therefore necessary, in fields covered by the Convention and falling within the competence of the Member States, that Member States authorise the Council to adopt appropriate decisions pursuant to Article 366a of the Convention; Having regard to the internal agreement (1) on the meas- ures to be taken and the procedures to be followed in applying the fourth ACP-EC Convention, and in par- ticular Article 7 thereof, Whereas under Article 5 of the Convention, respect for human rights, democratic principles and the rule of law constitutes an essential element of the Convention; Whereas pursuant to Article 366a of the Convention the party which considers that another party has failed to fulfil an obligation in respect of one of the essential elements referred to in Article 5 may invite the other party concerned to hold consultations and, in certain circumstances, take appropriate steps, including, where necessary, but only as a last resort, the partial or full suspension of the application of the Convention to the party concerned; Whereas an effective procedure should be adopted where it is intended to take appropriate steps; (1) OJ L 229, 17. 8. 1991, p. 301. After consulting the Commission, HAVE DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The following Article shall be added after Article 2 of the internal agreement: ‘Article 2a The position of the Member States regarding imple- mentation of Article 366a of the Convention, where the latter covers fields falling within their compet- ence, shall be adopted by the Council acting pursuant to the Decision of 11 March 1999 on the procedure for implementing Article 366a of the fourth ACP-EC Convention. If the steps envisaged concern fields for which Member States are competent, the Council can also act at the initiative of a Member State. ' 20. 3. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 75/31 This Decision shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Communities. Article 2 Done at Brussels, 11 March 1999. The President J. TRITTIN


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 536/1999 af 11. marts 1999 om bud for udførsel af rug der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1746/98 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye

text: L 63/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 3. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 536/1999 af 11. marts 1999 om bud for udførsel af rug der er meddelt inden for rammerne af den i forord- ning (EF) nr. 1746/98 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestem- melser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/98 (4), særlig artikel 7, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over udførsel af Kommissionens forordning (EF) nr. 1746/98 (5); restitutionen og/eller afgiften ved rug til alle tredjelande blev (cid:134)bnet ved i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 kan Kommissionen p(cid:134) grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 beslutte, at licitationen skal være uden virkning; under henvisning til bl. a. kriterierne i artikel 1 i forord- ning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution eller minimumsafgift; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De bud, der er meddelt fra den 5. indtil den 11. marts 1999 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1746/98 omhandlede licitation over restitutionen eller afgiften ved udførsel af rug, skal være uden virkning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 12. marts 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. (5) EFT L 219 af 7. 8. 1998, s. 3


title: Gewijzigd voorstel voor een Richtlijn van het Europees Parlement en de Raad inzake de onderlinge aanpassing van de wetgevingen van de lidstaten met betrekking tot de maatregelen die moeten worden genomen tegen de emissie van verontreinigende gassen en deeltjes van dieselmotoren bestemd voor motorvoertuigen

eurovoc_concepts:
air quality
approximation of laws
combustion gases
diesel fuel
motor vehicle

text: 14. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 103/5 II (Voorbereidende besluiten) COMMISSIE Gewijzigd voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad inzake de onderlinge aanpassing van de wetgevingen van de lidstaten met betrekking tot de maatregelen die moeten worden genomen tegen de emissie van verontreinigende gassen en deeltjes van dieselmotoren bestemd voor motorvoertuigen (1) (1999/C 103/05) (Voor de EER relevante tekst) COM(1999) 89 def. (cid:151) 97/0350(COD) (Door de Commissie overeenkomstig artikel 189 A, lid 2 van het EG-Verdrag ingediend op 12 maart 1999) (1) PB C 173 van 8. 6. 1998, blz. 1. OORSPRONKELIJK VOORSTEL GEWIJZIGD VOORSTEL Twaalfde overweging Overwegende dat moet worden vastgesteld dat een verdere aanzienlijke verlaging van de emissiegrenswaarden vanaf het jaar 2005 gepland is, gebaseerd op de resultaten van het auto- olie-II-programma van de Commissie en gericht op bevordering van de verdere ontwikkeling van voertuigen met de meest geavanceerde antiverontreinigingsuitrusting; dat, tenzij aanzien- lijke vorderingen worden gemaakt met een mondiaal gehar- moniseerde testprocedure, de emissiegrenswaarden voor diesel- motoren voor 2005 van toepassing moeten worden op de gecombineerde (tweee-fasen) testprocedure; Overwegende dat moet worden vastgesteld dat een verdere aanzienlijke verlaging van de emissiegrenswaarden vanaf het jaar 2005 gepland is, gebaseerd op de resultaten van het auto- olie-II-programma van de Commissie en gericht op bevordering van de verdere ontwikkeling van voertuigen met de meest geavanceerde antiverontreinigingsuitrusting; dat, tenzij aanzien- lijke vorderingen worden gemaakt met een mondiaal gehar- moniseerde testprocedure, de emissiegrenswaarden voor diesel- motoren voor 2005 van toepassing moeten worden op de gecombineerde (tweee-fasen) testprocedure; dat men deson- danks moet blijven streven naar een mondiale harmonisering van de testprocedures voor de typegoedkeuring; Veertiende overweging Overwegende dat de Commissie uiterlijk 31 december 1999 verslag moet uitbrengen over de ontwikkeling van emissie- bestrijdingsapparatuur voor zware vrachtwagens met dieselmo- tor en het verband met de brandstofkwaliteit; dat de Commissie eveneens verslag moet uitbrengen over de ontwikkeling van specifieke milieuvriendelijke emissienormen voor motoren die lopen op brandstoffen zoals vloeibaar petroleumgas (LPG) en aardgas (NG); Overwegende dat de Commissie uiterlijk 31 december 1999 verslag moet uitbrengen over de ontwikkeling van emissie- bestrijdingsapparatuur voor zware vrachtwagens met dieselmo- tor en het verband met de brandstofkwaliteit; dat de Commissie eveneens verslag moet uitbrengen over de ontwikkeling van specifieke milieuvriendelijke emissienormen voor motoren die lopen op brandstoffen zoals vloeibaar petroleumgas (LPG) en aardgas (NG); dat de Commissie bovendien verslag moet blijven uitbrengen over de stand van de onderhandelingen over een mondiale harmonisering van de testprocedure voor de type- goedkeuring; C 103/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 14. 4. 1999 OORSPRONKELIJK VOORSTEL GEWIJZIGD VOORSTEL Artikel 2, lid 2, laatste alinea Voor een type diesel- of gasmotor en een type door een diesel- of gasmotor aangedreven voertuig indien de emissies van ver- ontreinigende gassen en deeltjes en de opaciteit van de motor niet aan de in de tabellen van punt 6. 2. 1 van bijlage I van richtlijn 88/77/EEG, als gewijzigd bij deze richtlijn genoemde grenswaarden voldoen. Voor een type diesel- of gasmotor en een type door een diesel- of gasmotor aangedreven voertuig indien de emissies van ver- ontreinigende gassen en deeltjes en de opaciteit van de motor niet aan de in rij A van de tabellen van punt 6. 2. 1 van bijlage I van richtlijn 88/77/EEG, als gewijzigd bij deze richtlijn ge- noemde grenswaarden voldoen. Artikel 2, lid 3 Met ingang van 1 oktober 2001 beschouwen de lidstaten: Met ingang van 1 oktober 2001 beschouwen de lidstaten: (cid:151) certificaten van overeenstemming van nieuwe voertuigen of nieuwe motoren overeenkomstig richtlijn 70/156/EEG als niet meer geldig in de zin van artikel 7, lid 1, van die richtlijn en (cid:151) certificaten van overeenstemming van nieuwe voertuigen of nieuwe motoren overeenkomstig richtlijn 70/156/EEG als niet meer geldig in de zin van artikel 7, lid 1, van die richtlijn en (cid:151) mogen zij de registratie, de verkoop of het in het verkeer brengen van nieuwe door een diesel- of gasmotor aange- dreven voertuigen en de verkoop en het gebruik van nieuwe diesel- of gasmotoren verbieden, (cid:151) mogen zij de registratie, de verkoop of het in het verkeer brengen van nieuwe door een diesel- of gasmotor aange- dreven voertuigen en de verkoop en het gebruik van nieuwe diesel- of gasmotoren verbieden, indien de emissies van verontreinigende gassen en deeltjes en de opaciteit van de motor niet aan de in de tabellen van punt 6. 2. 1 van bijlage I van richtlijn 88/77/EEG, als gewijzigd bij deze richtlijn, genoemde grenswaarden voldoen. indien de emissies van verontreinigende gassen en deeltjes en de opaciteit van de motor niet aan de in de rijen A van de tabellen van punt 6. 2. 1 van bijlage I van richtlijn 88/77/EEG, als gewijzigd bij deze richtlijn, genoemde grenswaarden vol- doen. Artikel 4 De Commissie doet uiterlijk twaalf maanden na de vankracht- wordingsdatum van deze richtlijn, maar in ieder geval uiterlijk 31 december 1999 aan het Europees Parlement en de Raad voorstellen voor een verdere aanscherping van de emissienor- men voor voertuigen of motoren die onder deze richtlijn val- len. De Commissie doet uiterlijk twaalf maanden na de vankracht- wordingsdatum van deze richtlijn, maar in ieder geval uiterlijk 31 december 1999 aan het Europees Parlement en de Raad voorstellen voor een verdere aanscherping van de emissienor- men voor voertuigen of motoren die onder deze richtlijn val- len. De Commissie blijft verslag uitbrengen over de stand van de onderhandelingen over een mondiaal geharmoniseerde test- cyclus. In het voorstel wordt het volgende in aanmerking genomen: In het voorstel wordt het volgende in aanmerking genomen: (cid:151) het evaluatieprogramma, uitvoerig omschreven in artikel 3 (cid:151) het evaluatieprogramma, uitvoerig omschreven in artikel 3 van richtlijn [. ] en artikel 9 van richtlijn [. ]; van richtlijn [. ] en artikel 9 van richtlijn [. ]; 14. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 103/7 OORSPRONKELIJK VOORSTEL GEWIJZIGD VOORSTEL (cid:151) de ontwikkeling van emissiebestrijdingstechnologieºn voor diesel- en gasmotoren, waarbij rekening moet worden ge- houden met de onderlinge afhankelijkheid van dergelijke technologieºn met de brandstofkwaliteit; (cid:151) de ontwikkeling van emissiebestrijdingstechnologieºn voor diesel- en gasmotoren, waarbij rekening moet worden ge- houden met de onderlinge afhankelijkheid van dergelijke technologieºn met de brandstofkwaliteit; (cid:151) de ontwikkeling van een mondiaal geharmoniseerde test- (cid:151) de ontwikkeling van een mondiaal geharmoniseerde test- cyclus voor typegoedkeuringsproeven; cyclus voor typegoedkeuringsproeven; (cid:151) diagnostische boordsystemen (OBD) voor zware motoren; (cid:151) diagnostische boordsystemen (OBD) voor zware motoren; (cid:151) relevante duurzaamheidsbepalingen. (cid:151) relevante duurzaamheidsbepalingen. Het voorstel beoogt de totstandbrenging van een aanzienlijke verlaging van de uitstoot van verontreinigende stoffen voor wat betreft voertuigen en motoren die onder deze richtlijn vallen. De verlaagde grenswaarden worden niet v(cid:243)(cid:243)r 1 oktober 2005 van toepassing op nieuwe typegoedkeuringen. Het voorstel beoogt de totstandbrenging van een aanzienlijke verlaging van de uitstoot van verontreinigende stoffen voor wat betreft voertuigen en motoren die onder deze richtlijn vallen. De verlaagde grenswaarden worden niet v(cid:243)(cid:243)r 1 oktober 2005 van toepassing op nieuwe typegoedkeuringen


title: 1999/213/CE: Decisione dei rappresentanti dei governi degli Stati membri delle Comunità europee, riuniti in sede di Consiglio dell'11 marzo 1999 che modifica l'accordo interno relativo alle misure da adottare e alle procedure da seguire per l'applicazione della quarta convenzione ACP-CE

text: L 75/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 20. 3. 1999 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II CONSIGLIO DECISIONE DEI RAPPRESENTANTI DEI GOVERNI DEGLI STATI MEMBRI DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, RIUNITI IN SEDE DI CONSIGLIO che modifica l’accordo interno relativo alle misure da adottare e alle procedure da seguire per l’applicazione della quarta convenzione ACP-CE dell’11 marzo 1999 (1999/213/CE) I RAPPRESENTANTI DEI GOVERNI DEGLI STATI MEMBRI IN SEDE DI DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, RIUNITI CONSIGLIO, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in appresso denominato «trattato», e la quarta convenzione ACP-CE, firmata a Lom(cid:130) il 15 dicembre 1989, modificata dall’accordo firmato a Maurizio il 4 novembre 1995, in appresso denominata «convenzione», visto l’accordo interno (1) relativo alle misure da adottare e alle procedure da seguire per l’applicazione della quarta convezione ACP-CE, in particolare l’articolo 7, considerando che l’articolo 5 della convenzione stabilisce che il rispetto dei diritti dell’uomo, dei principi democra- tici e dello Stato di diritto rappresenta un principio fonda- mentale della convenzione; considerando che, ai sensi dell’articolo 366 bis della convenzione, se una delle due parti ritiene che l’altra sia venuta meno ad un obbligo derivante da uno dei principi fondamentali di cui all’articolo 5, essa pu(cid:149) invitare l’altra parte interessata ad avviare consultazioni e, in determinati casi, ad adottare misure appropriate, compresa, se neces- sario, ma solo quale rimedio estremo, la parziale o totale convenzione per sospensione dell’applicazione della quanto riguarda la parte interessata; considerando che sarebbe opportuno adottare una proce- dura efficace da seguire qualora si preveda di adottare misure appropriate; (1) GU L 229 del 17. 8. 1991, pag. 301. considerando che, ai sensi dell’articolo 366 bis della convenzione, il termine «parte» si riferisce, da un lato, alla Comunit(cid:133) e agli Stati membri dell’Unione europea e, dall’altro, a ciascuno degli Stati ACP; considerando che occorre pertanto che gli Stati membri, per settori di loro competenza e che rientrano nel campo d’azione della convenzione, autorizzino il Consiglio ad adottare decisioni appropriate ai sensi dell’articolo 366 bis della convenzione; previa consultazione della Commissione, HANNO DECISO QUANTO SEGUE: Articolo 1 Dopo l’articolo 2 dell’accordo interno (cid:138) aggiunto il seguente articolo: «Articolo 2 bis La posizione degli Stati membri, per quanto riguarda l’applicazione dell’articolo 366 bis della convenzione di Lom(cid:130), qualora quest’ultima contempli settori di loro competenza, (cid:138) adottata dal Consiglio che delibera in applicazione della decisione dell’11 marzo 1999 sulla procedura di applicazione dell’articolo 366 bis della quarta convenzione ACP-CE. Ove si tratti di settori di competenza degli Stati membri, il Consiglio pu(cid:149) deliberare anche su iniziativa di uno Stato membro. » 20. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 75/31 La presente decisione entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Articolo 2 Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 11 marzo 1999. Il Presidente J. TRITTIN