title: 2000/199/EY: Komission päätös, tehty 17 päivänä maaliskuuta 1999, Kreikan Heracles General Cement Companylle myöntämästä valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 716) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

formats: html pdf print

text: 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/1 II (S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999, Kreikan Heracles General Cement Companylle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 716) (Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/199/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka II ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimm(cid:228)isen alakohdan, Taustatietoja kiistasta on kehottanut niit(cid:228), joiden etua asia koskee, esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huo- mautuksensa edell(cid:228) mainittujen artiklojen mukaisesti (1), ja ottaa huomioon niiden huomautukset, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: I Heraclesista tehty p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ja sen kumoaminen (1) Yhteis(cid:246)jen oikeusasteen ensimm(cid:228)isen tuomioistuin kumosi 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1995 (2) komission p(cid:228)(cid:228)- jolla oli hyv(cid:228)ksytty Kreikan valtion kreikkalai- t(cid:246)ksen, selle sementti(cid:228) tuottavalle Heracles General Cement Companylle (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)Heracles(cid:148)) my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228) tuki ja josta komissio oli ilmoittanut Kreikan viranomaisille 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1991 (3) p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). (1) EYVL C 84, 21. 3. 1996, s. 3. (2) Yhdistetyt asiat T-447/93, T-448/93 ja T-449/93, AITEC v. komis- sio (1995), Kok. 1995, s. II-1971. (3) EYVL C 1, 4. 1. 1992, s. 4. elokuuta 1983 hyv(cid:228)ksytty (2) Kreikan viranomaiset hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t vuonna 1983 useita rakenteellisia toimenpiteit(cid:228), joilla pyrittiin poistamaan vakava h(cid:228)iri(cid:246) maan taloudessa. N(cid:228)ihin toimenpiteisiin kuului 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) laki 1386/1983 yritysten taloudellisesta elvytt(cid:228)misest(cid:228) (j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)laki 1386/83(cid:146)). Lailla luotiin yritysten uudel- leenj(cid:228)rjestelyelin (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)ORE(cid:146)). ORE:n teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oli auttaa maan taloudellista ja sosiaalista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ter- vehdytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) yritysten taloutta, tuomalla ja soveltamalla ulkomaista tekniikkaa, kehitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kansallista tekniikkaa sek(cid:228) luomalla ja harjoittamalla liiketoimintaa kansallis- tetuissa yrityksiss(cid:228) tai yrityksiss(cid:228), jotka ovat osittain kan- sallistettuja. ORE:lla oli valtuudet hallinnoida tai johtaa yrityksi(cid:228), merkit(cid:228) osuuksia niiden p(cid:228)(cid:228)omasta ja my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) lainoja. Laissa 1386/83 sallittiin asianomaisten yritysten velkojen muuntaminen p(cid:228)(cid:228)omaksi osakkeiden uusan- nilla. (3) Kreikan hallitus sovelsi 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1986 anta- mallaan hallituksen asetuksella lakia 1386/83 Heracle- siin, jonka tase oli vuodesta 1983 l(cid:228)htien ollut huomat- tavasti alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)inen. Hallitus asetti yhti(cid:246)n viranomaisten valvontaan ja muutti yhti(cid:246)n Kreikan julkisilta laitoksilta ottamat 27 755 miljoonan Kreikan drakman (noin 86 miljoonan euron) suuruiset luotot p(cid:228)(cid:228)omasijoituk- seksi yhti(cid:246)(cid:246)n. L 66/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 3. 2000 (4) Kreikan viranomaiset eiv(cid:228)t ilmoittaneet komissiolle etu- k(cid:228)teen lain 1386/83 hyv(cid:228)ksymisest(cid:228). Kreikan hallitus ei ilmeisesti my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ilmoittanut komissiolle etuk(cid:228)teen siit(cid:228), ett(cid:228) lakia 1386/83 sovellettaisiin Heraclesiin elo- kuussa 1986. Komissio sai siit(cid:228) kuitenkin tiedon tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen j(cid:228)lkeen Heraclesin kilpailijoilta. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio pyysi 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1986 l(cid:228)het- t(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n teleksill(cid:228) Kreikan hallitusta toimittamaan komissiolle seitsem(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa selvityksen asiasta ja tarvittaessa ilmoittamaan komissiolle kyseess(cid:228) olleesta lain 1386/83 soveltamistapauksesta. Pyynn(cid:246)n johdosta Kreikan hallitus toimitti 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1986 p(cid:228)i- v(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) yksityiskohtaisia tietoja korostaen nimen- omaan, ett(cid:228) Heraclesin velkojen muuntaminen osak- keiksi ei hallituksen mielest(cid:228) ollut perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettua tukea. (10) Komissio ilmoitti Kreikan hallitukselle 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmi- kuuta 1988 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228)(cid:228)n aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan soveltamis- menettely, joka koski Heraclesille my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea. Kreikkalaisen sementin ja erityisesti Heraclesin sementin joten vienti muihin j(cid:228)senvaltioihin oli komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) kyseess(cid:228) oleva tuki voi v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)(cid:228) kilpailua ja vaikuttaa j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoite- tulla tavalla, koska Heracles oli tuottanut tappiota vuo- desta 1983 l(cid:228)htien k(cid:228)ydess(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n sis(cid:228)ist(cid:228) kauppaa. Komissio muistutti, ett(cid:228) tukeen voitaisiin soveltaa aino- astaan perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) poikkeusta, mutta poikkeuksen soveltamiselle on asetettu edellytyksi(cid:228), jotka komission mielest(cid:228) eiv(cid:228)t t(cid:228)yttyneet Heraclesin tapauksessa. lis(cid:228)(cid:228)ntynyt, (5) Komission 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1986 aloittama menet- tely lakia 1386/83 vastaan johti siihen, ett(cid:228) lain t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npano hyv(cid:228)ksyttiin 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1987 perus- tamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla antamalla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 88/167/ETY (4) sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) lailla pyrittiin poistamaan vakava h(cid:228)iri(cid:246) j(cid:228)senvaltion taloudessa. (6) Lain 1386/83 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanolle asetettiin kuitenkin joi- takin edellytyksi(cid:228), kuten Kreikan hallitukselle asetettu velvollisuus ilmoittaa tietyt kynnysarvot ylitt(cid:228)v(cid:228)t lain soveltamistapaukset. (7) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen johdanto-osassa komissio totesi, ett(cid:228) laki 1386/83 ja ORE:n toimenpiteet t(cid:228)yttiv(cid:228)t perustamissopi- muksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan toisen osan soveltamisedellytykset erityisesti Kreikan liittymisasiakir- jaan liittyv(cid:228)(cid:228)n Kreikan taloudellisesta ja teollisesta kehi- tyksest(cid:228) tehtyyn p(cid:246)yt(cid:228)kirjaan N:o 7 n(cid:228)hden (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)p(cid:246)yt(cid:228)kirja N:o 7(cid:146)). P(cid:246)yt(cid:228)kirjassa N:o 7 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:146)sovellettaessa ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklaa on otettava huomioon tavoitteet, jotka liittyv(cid:228)t taloudelliseen kasvuun ja v(cid:228)est(cid:246)n elintason kohentami- seen(cid:146). (8) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 88/167/ETY annettiin tiedoksi Kreikan hallituk- selle komission 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1987 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Kirjeen johdosta Kreikan hallitus toimitti 3 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1987 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) lis(cid:228)tietoja Heraclesista ja toisti, ett(cid:228) hallituksen mielest(cid:228) kyseess(cid:228) olevaa toimenpidett(cid:228) ei voida pit(cid:228)(cid:228) valtion tukena. (9) Public Cement Company TITAN (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Titan(cid:146)), joka on Heraclesin kreikkalainen kilpailija, kanteli 8 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1987 komissiolle Heraclesille my(cid:246)nne- tyst(cid:228) tuesta. (4) EYVL L 76, 2. 3. 1988, s. 18. (11) Titan l(cid:228)hetti 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1988 komissiolle Heraclesille my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea koskevia lis(cid:228)huomautuk- sia. (12) Komissio p(cid:228)(cid:228)tti aloittaa perustamissopimuksen 93 artik- lan 2 kohdan mukaisen menettelyn ja kehotti tiedonan- nollaan (5) j(cid:228)senvaltioita ja muita, joiden etua asia kos- kee, esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Heraclesille my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea koskevat huomautuksensa yhden kuukauden kuluessa. (13) Tiedonannon johdosta useat Heraclesin kilpailijat v(cid:228)itti- v(cid:228)t, ett(cid:228) Kreikan viranomaisten toimenpide oli vahvis- tanut hyvin voimakkaasti Heraclesin kilpailuasemaa ja aiheuttanut vakavaa h(cid:228)iri(cid:246)t(cid:228) yhteis(cid:246)n sementtimarkki- noilla. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) komission ja kantelun tekij(cid:246)iden ja toisaalta komission ja Kreikan hallituksen v(cid:228)lill(cid:228) pidettiin useita kokouksia ja k(cid:228)ytiin kirjeenvaih- toa. (14) Komissio p(cid:228)(cid:228)tti menettelyn tekem(cid:228)ll(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tuen hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) (6). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan Heraclesille vuonna 1986 my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea, joka tapahtui muunta- malla osa sen veloista p(cid:228)(cid:228)omaksi, voitiin pit(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 88/167/ETY mukaisena. joka koski (15) Samanaikaisesti Heraclesin menettelyn kanssa komissio aloitti 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1989 perustamissopimuk- sen 93 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi toisen menette- lyn, lain 1386/83 mukaisesti Kreikan kol- manneksi suurimmalle sementinvalmistajalle Halkisille my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea. Menettelyn p(cid:228)(cid:228)tteeksi komissio teki p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 91/144/ETY (7) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Halkisia koskeva p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s(cid:146)), jossa todettiin, ett(cid:228) Halkisille my(cid:246)nnetty tuki rikkoi perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksi(cid:228) eik(cid:228) soveltunut yhteismarkkinoille, koska se ei (5) EYVL C 124, 11. 5. 1988, s. 4. (6) Ks. alaviite 3. (7) EYVL L 73, 20. 3. 1991, s. 27. 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/3 t(cid:228)ytt(cid:228)nyt perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 koh- dissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) poikkeuksien edellytyksi(cid:228) varsinkaan, kun otetaan huomioon Halkisin Italiaan suuntautuvan viennin kasvu. Komissio katsoi tuen olleen yhteisen edun vastainen. IV Ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuimen t(cid:228)rkeimm(cid:228)t havainnot III Tuesta kanteen esitt(cid:228)neet osapuolet (16) Italialaisten sementinvalmistajien yhdistys Associazione Italiana Tecnico Economica del Cemento (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)AITEC(cid:146)) nosti Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kir- jaamoon 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1992 j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n hakemuksella kanteen komission 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1991 tekem(cid:228)n Heraclesille my(cid:246)nnetyn tuen hyv(cid:228)ksy- mist(cid:228) koskevan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen (8) kumoamiseksi. (17) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen kirjaamoon 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maa- liskuuta 1992 j(cid:228)tt(cid:228)mill(cid:228)(cid:228)n hakemuksilla my(cid:246)s Titan ja British Cement Association (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)BCA(cid:146)) samoin kuin kolme sen j(cid:228)sent(cid:228), Blue Circle Industries plc (j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Blue Circle(cid:146)), Castle Cement Ltd (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Castle(cid:146)) ja Rugby Group plc (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Rugby(cid:146)), jotka ovat kuningaskunnan merkitt(cid:228)vimm(cid:228)t sementinvalmistajat, nostivat kanteen kyseisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)kiistanalainen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s(cid:146)) kumoamiseksi. Yhdistyneen (18) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimessa vireille saatetut ja asianu- meroilla C-97/92, C-105/92 ja C-106/92 kirjatut asiat yhdistettiin. (19) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen presidentin 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) loka- kuuta 1992 ja 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1993 antamilla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksill(cid:228) Kreikan ja Heraclesin, yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen kirjaamoon vastaavasti 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1992 ja 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1992 j(cid:228)tettyjen v(cid:228)liintulo- hakemusten mukaisesti, annettiin esiinty(cid:228) v(cid:228)liintulijoina tukemassa vastaajan vaatimuksia n(cid:228)iss(cid:228) asioissa. Kreikka ja Heracles j(cid:228)ttiv(cid:228)t kumpikin yhteisen v(cid:228)liintulokirjel- m(cid:228)ns(cid:228) yhdistetyist(cid:228) asioista, Kreikka 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulu- kuuta 1992 ja Heracles 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1993. (20) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin siirsi 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1993 asian k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuo- mioistuimeen. (8) Ks. alaviite 3. tutkia, (21) Asian asiasis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomiois- tuin totesi kaikkien kantajien esitt(cid:228)neen, ett(cid:228) arvioides- saan tukea perustamissopimuksen kannalta komissio ei voisi yksinkertaisesti t(cid:228)yttik(cid:246) se p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 88/167/ETY asetetut ehdot, vaikka kyseisess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228) todettiin, ett(cid:228) lailla 1386/83 perustettu tukij(cid:228)rjes- telm(cid:228), tuki my(cid:246)nnettiin, oli perus- tamissopimuksen mukainen. Kantajien mukaan komis- sion olisi pit(cid:228)nyt tutkia erikseen tuen soveltuvuus yhteis- markkinoille. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin katsoi aiheelliseksi m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) ensiksi p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen 88/167/ETY soveltamisalan ja t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen sel- vitt(cid:228)(cid:228), rikkoiko kiistanalainen tuki p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) 88/167/ETY ja perustamissopimuksen 92 artiklaa. jonka mukaisesti (22) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 88/167/ETY soveltamisalasta ensimm(cid:228)isen ett(cid:228) komissio oli oikeusasteen tuomioistuin totesi, hyv(cid:228)ksynyt lain 1386/83 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon perustamis- sopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan toisen osan ja p(cid:246)yt(cid:228)kirjan N:o 7 perusteella, koska lain tarkoi- tuksena oli korjata vakava h(cid:228)iri(cid:246) Kreikan taloudessa. Komissio kuitenkin hyv(cid:228)ksyi lain 1386/83 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panon sill(cid:228) ehdolla, ett(cid:228) (cid:148)Kreikan hallitus ilmoittaa tapa- uskohtaisesti toimenpiteist(cid:228) muilla kuin herkill(cid:228) aloilla toimivissa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 300 ty(cid:246)ntekij(cid:228)n yrityksiss(cid:228) ja her- kill(cid:228) aloilla toimivissa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 100 ty(cid:246)ntekij(cid:228)n yrityk- siss(cid:228)(cid:148). (23) Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen mukaan t(cid:228)st(cid:228) on seurauksena se, ett(cid:228) komissio katsoi tietyn suuruisten ORE:n toimenpiteiden edellytt(cid:228)v(cid:228)n erityist(cid:228) tarkastelua, jossa ensinn(cid:228)kin selvitett(cid:228)isiin, t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) tuki vuonna 1987 tehdyss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) asetetut ehdot, ja toiseksi tut- kittaisiin, ovatko tukea saaneet yritykset saavuttaneet paremman kilpailuaseman muiden j(cid:228)senvaltioiden yri- tyksiin n(cid:228)hden verrattuna tilanteeseen, ettei vaikeuksia alunperin esiintynyt. Tuomioistuimen mukaan olisi perustamissopimuksen 92 artikla edellytti t(cid:228)llaista tutki- musta, koska artiklan tarkoituksena on est(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioi- den my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) tukea v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) kilpailua tai vaikut- tamasta yhteis(cid:246)n sis(cid:228)iseen kauppaan. (24) Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin huomautti komission esitt(cid:228)neen kiistanalaisessa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228), ett(cid:228) velvoite ilmoittaa merkitt(cid:228)vist(cid:228) yksitt(cid:228)isist(cid:228) tapauksista oli asetettu siksi, ett(cid:228) voitaisiin tarkastella niiden vaiku- tusta yhteis(cid:246)n sis(cid:228)iseen kauppaan ja kilpailuun. Kiistan- alaisessa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) komissio kuitenkin tarkasteli tuen vaikutuksia ainoastaan Kreikan alueella esitt(cid:228)en p(cid:228)(cid:228)tel- L 66/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 3. 2000 m(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) tuki t(cid:228)ytti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 88/167/ETY asetetut ehdot, koska tuotantokapasiteettia ei ollut lis(cid:228)tty ja yritys oli elinkelpoinen. Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomiois- tuin huomautti, ett(cid:228) vaikka n(cid:228)iden tekij(cid:246)iden tarkastelu olikin tarpeen selvitett(cid:228)ess(cid:228) tuen soveltuvuutta yhteis- lopullisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen riitt(cid:228)neet markkinoille, ne eiv(cid:228)t tekemiseen, koska p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 88/167/ETY vaadittiin my(cid:246)s, ett(cid:228) komissio tutkii, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kilpailu voi v(cid:228)(cid:228)risty(cid:228) tai miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin toimenpiteet voivat vaikuttaa yhteis(cid:246)n sis(cid:228)iseen kauppaan. Komissio ei tehnyt t(cid:228)llaista tutkimusta. (25) Tuomioistuimen mukaan komissio laiminl(cid:246)i p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 88/167/ETY ja perustamissopimuksen 92 artiklan mukaisen velvoitteensa tutkia, v(cid:228)(cid:228)ristik(cid:246) kyseess(cid:228) oleva tuki kilpailua ja vaikuttiko se yhteis(cid:246)n sis(cid:228)iseen kaup- paan. V Perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn laajentaminen (26) Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin antoi komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kumoavan tuomion, jolla lopetettiin 93 artik- lan 2 kohdan soveltamismenettely. Vuonna 1988 aloi- tettu menettely on edelleen vireill(cid:228) ja siin(cid:228) on teht(cid:228)v(cid:228) uusi lopullinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s. (27) Noudattaakseen ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistui- men antamaa tuomiota komissio p(cid:228)(cid:228)tti 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) mar- raskuuta 1995 laajentaa 93 artiklan 2 kohdan sovelta- mismenettely(cid:228). Koska komission aikaisemmin aloittama menettely koski ainoastaan Heraclesille my(cid:246)nnetyn tuen mahdollista soveltumattomuutta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 88/167/ETY nojalla, komissio ilmoitti, ett(cid:228) menettelyn aloittamista on muutettava siten, ett(cid:228) komissio voi tutkia tuen sovel- tuvuuden 92 artiklan nojalla ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen edellytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla loukkaamatta Krei- kan hallituksen puolustautumisoikeutta. Lis(cid:228)ksi komissio toi esiin vuonna 1995, ett(cid:228) Heraclesin p(cid:228)(cid:228)oman korotta- minen oli tukea, joka t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset. Se kuitenkin ep(cid:228)ili, voidaanko tukea pit(cid:228)(cid:228) soveltuvana yhteismarkki- noille. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n komissio toi lis(cid:228)ksi esiin kysymyk- sen siit(cid:228), oliko Heraclesille my(cid:246)nnetty tuki rajoitettu joka tarvittiin sen kannattavuuden v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, palauttamiseen. Verrattuaan Heraclesia sit(cid:228) hieman pie- nemp(cid:228)(cid:228)n mutta yht(cid:228) kannattavaan kilpailijaan Titaniin komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) Heraclesin p(cid:228)(cid:228)omaa oli n(cid:228)ht(cid:228)v(cid:228)sti ylimitoitettu (noin 5 miljardilla 15,5 miljoonaa euroa). drakmalla noin (28) Komissio ilmoitti 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1995 p(cid:228)iv(cid:228)- tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) Kreikalle p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228)(cid:228)n laajentaa 93 artik- lan 2 kohdan soveltamismenettely(cid:228). Kreikan viranomai- set antoivat vastauksensa komissiolle 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmi- kuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Vastauksista esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). yhteis(cid:246)jen virallisessa (29) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s menettelyn laajentamisesta julkaistiin lehdess(cid:228) (9). Komissio Euroopan kehotti muita j(cid:228)senvaltioita ja niit(cid:228), joiden etua asia koski, esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa kyseess(cid:228) olevista toi- menpiteist(cid:228). Huomautuksia saatiin kolmelta kansalliselta sementin valmistajien j(cid:228)rjest(cid:246)lt(cid:228), yhdelt(cid:228) Heraclesin kil- pailijalta sek(cid:228) er(cid:228)ilt(cid:228) muilta, joita asia koski. Huomau- tuksista esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto luvussa VI. (30) Kolmansien osapuolten huomautukset toimitettiin Krei- kan hallitukselle 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Kreikan viranomaiset pyysiv(cid:228)t pident(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vastauksiensa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 ja 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyill(cid:228) kirjeill(cid:228), mink(cid:228) j(cid:228)lkeen ne l(cid:228)hettiv(cid:228)t vastauksensa komissiolle 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Heracles antoi lis(cid:228)tietoja 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1996 ja 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1996 p(cid:228)iv(cid:228)tyill(cid:228) kirjeill(cid:228). N(cid:228)iden vastausten lis(cid:228)ksi komissio pyysi 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1997 p(cid:228)i- v(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228) Kreikan hallitusta antamaan lis(cid:228)tietoja. Pyydetyt tiedot annettiin 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1997. (31) Komission yksik(cid:246)t j(cid:228)rjestiv(cid:228)t vuoden 1997 loppukes(cid:228)n ja syksyn aikana useita kokouksia kaikkien osapuolten kanssa: Agrupaci(cid:243)n de fabricantes de cemento de Espa- æan (Oficemen) kanssa 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997, AlTEC:n kanssa 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997, Heraclesin aikaisempien osakkeenomistajien kanssa 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hei- n(cid:228)kuuta 1997, Lafarge CoppØe SA:n (Lafarge) kanssa 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997, Yhdistyneen kuningaskunnan sementtiteollisuuden edustajien kanssa 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elo- kuuta 1997 ja Titanin kanssa 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1997. Kreikan viranomaisten ja Heraclesin kanssa j(cid:228)rjes- tettiin yhteinen kokous 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1997. (32) Komissio pyysi Kreikan viranomaisilta lis(cid:228)tietoja 12 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1997. Kreikan viranomaiset l(cid:228)hettiv(cid:228)t vas- tauksensa 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kir- jeell(cid:228). Heraclesin kilpailija Titan l(cid:228)hetti komissiolle lis(cid:228)- tietoja 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1997 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Heracles toimitti komissiolle muistion 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tam- mikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Kreikan viranomaiset l(cid:228)hettiv(cid:228)t komissiolle lis(cid:228)tietoja 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Heracles toimitti komissiolle 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyn muistion lis(cid:228)ksi lis(cid:228)tietoja 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1998 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). (9) Ks. alaviite 1. 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/5 (33) Kreikan viranomaisten kanssa j(cid:228)rjestettiin kokous 5 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998. Heracles l(cid:228)hetti lis(cid:228)tietoja 24 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998 ja 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998. Heraclesin edustajien kanssa pidettiin toinen kokous hei- d(cid:228)n pyynn(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1999. Kreikan viranomaiset l(cid:228)hettiv(cid:228)t komissiolle 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1999 lopulliset tiedot, joissa esitettiin yhteenveto useista yhteydenotoista ja toimitetuista asiakirjoista. VI 93 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyss(cid:228) esitetyt huomautukset VI. 1 Kreikan hallituksen ja Heraclesin menettelyn yhteydess(cid:228) esitt(cid:228)m(cid:228)t huomautukset (34) Komission p(cid:228)(cid:228)tetty(cid:228) k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) menettelyt alunperin vuonna 1988 Kreikan hallitus toimitti ensimm(cid:228)isen huo- mautuksensa 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1988 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kir- jeell(cid:228). Kreikan hallituksen ja Heraclesin edustajien kanssa j(cid:228)rjestettiin kahdenv(cid:228)linen kokous 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1988. Kokouksen j(cid:228)lkeen komissio pyysi lis(cid:228)tietoja 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1988 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228), johon saa- tiin vastaus 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1988. Lis(cid:228)kokous j(cid:228)r- jestettiin 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1989, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen Kreikan hallitus toimitti t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) tietoja 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1989 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). Seuraava kokous j(cid:228)rjestettiin 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1989, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen Kreikan hallittus antoi lis(cid:228)tietoja 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1990 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen j(cid:228)rjestettiin kokoukset 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1990, 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) mar- raskuuta 1990 ja 11 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1991. Kreikan hallitus toimitti kirjallisia tietoja 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1991. (35) Vuonna 1988 Kreikan hallitus kiisti t(cid:228)ysin komission n(cid:228)kemyksen v(cid:228)itt(cid:228)en, ett(cid:228) ORE:n toimenpide oli rajoi- tettu v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, jota tarvittiin yhti(cid:246)n selviyty- miseen. Se puolusti sementin hintojen pit(cid:228)mist(cid:228) alhai- sina kotimarkkinoilla ja kiisti, ett(cid:228) Heraclesin tuotanto- kapasiteettia olisi lis(cid:228)tty tai lis(cid:228)tt(cid:228)isiin. Lis(cid:228)ksi se v(cid:228)itti, ett(cid:228) vuonna 1995 oli my(cid:246)nnetty uutta alueellista tukea, jota ei kuitenkaan ollut viel(cid:228) maksettu ja jota ilman vel- koja olisi muunnettu p(cid:228)(cid:228)omaksi 3 miljardia drakmaa enemm(cid:228)n. Se toimitti my(cid:246)s tietoja Heraclesin investoin- neista osoittaakseen, ett(cid:228) todellinen rakennemuutos oli toteutettu. (36) Vuonna 1989 Kreikan hallitus ilmoitti, ett(cid:228) jotkut komission valitukset otettaisiin huomioon. Sementin luovuttu ja kiinte(cid:228)st(cid:228) hinnasta kotimarkkinoilla oli Heraclesin investointiohjelmaa vuosina 1987(cid:151)1990 nopeutettaisiin, jolloin my(cid:246)s rakennemuutos nopeutuisi. Lis(cid:228)ksi Kreikan hallitus oli p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt olla my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) uutta alueellista investointitukea. (37) Vuosina 1990 ja 1991 keskusteluissa keskityttiin j(cid:228)ljell(cid:228) olevaan ongelmaan eli tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) Kreikan tuolloisen uuden hallituksen aikomukseen yksityist(cid:228)(cid:228) Heracles. (38) Koko menettelyn aikana eli ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimessa sek(cid:228) komission vuonna 1988 aloitta- mien ja vuonna 1995 laajennettujen virallisten tutkinta- menettelyjen aikana Kreikan hallitus on pysynyt v(cid:228)ittees- s(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Heraclesin velkojen osan muuntaminen vuonna 1986 ORE:n eli Kreikan hallituksen omistamiksi osakkeiksi ei ollut valtion tukea 92 artiklan 1 kohdan merkityksess(cid:228). Kreikan viranomaiset ovat moittineet komissiota siit(cid:228), ett(cid:228) se ei varmistanut hyv(cid:228)ksyess(cid:228)(cid:228)n tuen elokuussa 1991, oliko Kreikan valtion toimenpide todella perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaista tukea, vaan katsoi, ett(cid:228) kaikkia lain 1386/83 nojalla toteutettuja toimenpiteit(cid:228) pidett(cid:228)isiin valtion tukena. Laki 1386/83 oli kyseess(cid:228) olevan toimenpiteen oikeusperusta ja komissio oli hyv(cid:228)ksynyt sen perus- tamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla lokakuussa 1987. investointi (39) Kreikan hallitus v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) (cid:148)yksityisen sijoittajan tuotto- vaatimus(cid:148) on t(cid:228)ytetty, koska Kreikan Heraclesiin tekem(cid:228) 20 775 miljoonan tuotti drakman 120 790 miljoonaa drakmaa kuuden vuoden aikana sii- hen asti, kunnes yhti(cid:246) yksityistettiin vuonna 1992. Lis(cid:228)ksi Kreikan hallitus v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s, ett(cid:228) tuki ei t(cid:228)yt(cid:228) 92 artiklan 1 kohdan kaikkia vaatimuksia, koska yhtei- s(cid:246)n sis(cid:228)ist(cid:228) kauppaa ei ole. Kreikan hallitus pysyy my(cid:246)s v(cid:228)itteess(cid:228)(cid:228)n, jonka mukaan Heraclesin ja Titanin vertailu toisiinsa osoittaa, ett(cid:228) tuki ei vaikuttanut kielteisesti Heraclesin t(cid:228)rkeimm(cid:228)n kilpailijan asemaan ja ett(cid:228) tukea annettiin Heraclesin elinkelpoisena s(cid:228)ilytt(cid:228)miseen tarvit- tava v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228), koska Titanin myynti ei pienenty- nyt koti- tai ulkomaisilla markkinoilla eik(cid:228) sen liikevaih- toon kohdistunut kielteisi(cid:228) vaikutuksia. Voitot ennen veroja osoittavat, ett(cid:228) Titanin voitot kasvoivat velkojen p(cid:228)(cid:228)omaksi muuttamisen j(cid:228)lkeen ja ett(cid:228) ne olivat Herac- lesin voittoja suuremmat. (40) Heracles tuo esiin omissa huomautuksissaan, ett(cid:228) se tukee t(cid:228)ysin Kreikan hallituksen esitt(cid:228)mi(cid:228) huomautuksia. Heracles v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) sen velkojen muuntaminen p(cid:228)(cid:228)- omaksi ei ole tukea ja ett(cid:228) jos muuntaminen kuitenkin katsotaan tueksi, se olisi hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) kokonaisuudes- saan. Heracles painottaa, ett(cid:228) komissio hyv(cid:228)ksyi yhti(cid:246)n saaman tuen vuonna 1991 edelleen p(cid:228)tevien tietojen ja tarkastelujen perusteella. Jos komissio tekee erilaisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen samojen tosiasioiden perusteella, uusi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s rikkoisi lain luotettavuuden ja oikeudenmukaisen hallin- non periaatetta. Lis(cid:228)ksi komissio on selv(cid:228)sti vastuullinen, L 66/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 3. 2000 koska se on rikkonut vaatimuksia, jotka koskevat p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen antamista kohtuullisessa ajassa (kuluneen ajan vuoksi). Lis(cid:228)ksi Heracles v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ettei oikeudenmukaisen hallinnon periaatteen, jota yhteis(cid:246)n elinten on kunnioi- tettava toimivaltansa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228), mukaan voi olla mahdol- lista, ett(cid:228) elinten vahvistetut virheet vaikuttaisivat kieltei- sesti yksityiseen tahoon, joka puolustaa etujaan hyv(cid:228)ss(cid:228) uskossa ja laillisesti. VI. 2 Kolmansien huomautukset a) H u o m a u t u k s e t 1 1 p (cid:228) i v (cid:228) n (cid:228) t o u k o k u u t a 1 9 8 8 j u l k a i s t u n t i e d o n a n n o n j o h d o s t a (10) (41) Komission tehty(cid:228) alunperin vuonna 1988 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aloittaa menettely Heraclesille my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea vastaan muiden j(cid:228)senvaltioiden kolme hallitusta, seitsem(cid:228)n kan- sallista j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228), nelj(cid:228) Heraclesin kilpailijaa ja Heraclesin aikaisemmat osakkeenomistajat esittiv(cid:228)t huomautuk- sensa komissiolle. Niiss(cid:228) kaikissa tuettiin komission kan- taa. (42) Belgian, Alankomaiden, Ranskan ja Saksan sementinval- mistajien yhdistykset painottivat, ett(cid:228) niiden j(cid:228)senet oli- vat toteuttaneet ilman erityist(cid:228) tukea raskaita rakenne- muutosohjelmia, joihin sis(cid:228)ltyi tuotantokapasiteetin leik- kauksia ja huomattavia investointeja. Belgian sementin- valmistajien j(cid:228)rjest(cid:246) lis(cid:228)si, ett(cid:228) sen j(cid:228)senet k(cid:228)rsiv(cid:228)t vaka- jotka johtuivat muun muassa vista markkinah(cid:228)iri(cid:246)ist(cid:228), halvan kreikkalaisen sementin maahantuonnista. Alanko- maiden sementinvalmistajien j(cid:228)rjest(cid:246) pelk(cid:228)si, ett(cid:228) valtion tuella Kreikkaan luotu ja yll(cid:228)pidetty ylikapasiteetti pakot- taisi Kreikan sementtiteollisuuden ja erityisesti Heraclesin myym(cid:228)(cid:228)n sementti(cid:228) suurina m(cid:228)(cid:228)rin(cid:228) muihin maihin jopa hyvin alhaisilla hinnoilla. Saksan sementinvalmis- tajien j(cid:228)rjest(cid:246) lis(cid:228)si, ett(cid:228) kreikkalaista ja erityisesti Herac- lesin valmistamaa sementti(cid:228) oli tarjottu useissa L(cid:228)nsi-Eu- roopan maissa, esimerkiksi Saksassa, vertailukelpoisia tuotantokustannuksia alempaan hintaan. (43) Luxemburgin rakennusmateriaaleja valmistavien tai myy- vien yritysten j(cid:228)rjest(cid:246) toi esiin, ett(cid:228) Heraclesin valmis- tamaa sementti(cid:228) tarjottiin Luxemburgissa Alankomaiden kautta kolmannesta halvemmalla kuin Luxemburgin sementtiteollisuuden sementti(cid:228). (44) Italian sementinvalmistajien j(cid:228)rjest(cid:246) valitti, ett(cid:228) halvan kreikkalaisen sementin tuonti Italiaan oli kasvanut. T(cid:228)st(cid:228) sementist(cid:228) yli puolet oli per(cid:228)isin Heraclesilta. Sek(cid:228) Ita- lian ett(cid:228) Irlannin sementinvalmistajien j(cid:228)rjest(cid:246)t painotti- vat, ett(cid:228) Kreikan sementtiteollisuus oli hy(cid:246)tynyt useista yleisist(cid:228) tukiohjelmista, erityisesti vientituesta. Mik(cid:228)(cid:228)n muu toimintatuki, kuten velkojen muuntaminen p(cid:228)(cid:228)- omaksi, ei selv(cid:228)stik(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ytt(cid:228)isi perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan vaatimuksia. (45) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus erityisesti pelastamistuesta, jota ei ollut sidottu j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228)n rakenne- muutossuunnitelmaan. valitti (46) Heraclesin kaksi kreikkalaista kilpailijaa painottivat, ett(cid:228) koko Kreikan sementtiteollisuutta voitaisiin parhaiten auttaa siten, ett(cid:228) Kreikassa luovuttaisiin sementin hinta- s(cid:228)(cid:228)ntelyst(cid:228). (47) Tanskan ja Saksan hallitukset, Yhdistyneen kuningaskunnan j(cid:228)rjest(cid:246) ja tanskalainen valmistaja valittivat tuesta ylei- semm(cid:228)ll(cid:228) tasolla. (48) Komissio toimitti edell(cid:228) mainitut huomautukset Kreikan hallitukselle 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1989 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kir- jeell(cid:228). Kreikan hallitus toimitti huomautuksensa komis- siolle 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1990 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228). (49) Heraclesin aikaisemmat osakkeenomistajat toimittivat luottamuksellisia tietoja marraskuussa 1990. Tietoja ei voitu toimittaa Kreikan hallitukselle, mink(cid:228) vuoksi ne olisi j(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) huomiotta. b) H u o m a u t u k s e t 2 1 p (cid:228) i v (cid:228) n (cid:228) m a a l i s k u u t a 1 9 9 6 j u l k a i s t u n t i e d o n a n n o n j o h d o s t a (11) (50) Seuraavaksi esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto huomautuksista, joita saatiin komission julkaistua tiedonannon Heraclesille my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea koskevien menettelyjen laajentami- sesta. Huomautuksia saatiin Heraclesin kilpailijalta, kol- melta kansalliselta sementtialan j(cid:228)rjest(cid:246)lt(cid:228) sek(cid:228) Heracle- sin aikaisemmilta osakkeenomistajilta. Menettelyn laajen- tamisen j(cid:228)lkeen my(cid:246)s ranskalaista sementintuottajaa edustavat lakimiehet toimittivat komissiolle useita huo- mautuksia kyseess(cid:228) olevasta tuesta. (51) Yleisesti kolmannet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) Heraclesille laittomasti my(cid:246)nnetty tuki ei sovellu yhteismarkkinoille ja ett(cid:228) se on peritt(cid:228)v(cid:228) takaisin korkoineen. Lis(cid:228)ksi ne v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) tukea ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) 92 artiklan 3 kohdan b ala- kohdan perusteella, koska Heraclesille my(cid:246)nnetty tuki ei korjaa vakavaa h(cid:228)iri(cid:246)t(cid:228) Kreikan taloudessa. T(cid:228)ss(cid:228) yhtey- dess(cid:228) komissiota moititaan siit(cid:228), ett(cid:228) se ei ole osoittanut, vaikuttiko tuki t(cid:228)ll(cid:228) tavalla tai mit(cid:228) vaikutuksia tuen my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)misell(cid:228) olisi ollut talouteen. (10) Ks. alaviite 5. (11) Ks. alaviite 1. 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/7 Titan Cement Company SA (52) Titan v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) sen t(cid:228)rkeimm(cid:228)lle yhteismarkkinoilla toimivalle kilpailijalle Heraclesille my(cid:246)nnetty tuki on aiheuttanut vakavaa vahinkoa Titanille. Titanin mukaan komission olisi arvioitava tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka olisi riitt(cid:228)nyt pienent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n velkaantumisasteesta johtuvia Heraclesin rahoituskustannuksia tasolle, jolla niist(cid:228) olisi voitu sel- viyty(cid:228) kassavirralla. T(cid:228)t(cid:228) varten sen olisi laskettava p(cid:228)(cid:228)- omaksi muutettavan velan v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka olisi varmistanut Heraclesin selviytymisen. (53) Titan pit(cid:228)(cid:228) komission tapaa verrata Heraclesin ja Titanin rahoitusasemaa toisiinsa puutteellisena useista syist(cid:228). Ensinn(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n siin(cid:228) ei oteta huomioon elinkelpoisuutta koskevaa vaatimusta, koska Heracles olisi ollut t(cid:228)ysin elinkelpoinen, vaikka sen rahoitusasema olisi pysynyt alaa johtavaa Titania heikompana. Olisi my(cid:246)s ollut aivan tavanomaista, ett(cid:228) Heraclesilla olisi ollut suuremmat rahoituskulut, koska se oli investoinut enemm(cid:228)n ja v(cid:228)hemm(cid:228)n aikaa sitten kuin Titan. Toiseksi Titan kyseenalaistaa komission vertailuissa k(cid:228)ytt(cid:228)mien tietojen oikeellisuuden. T(cid:228)m(cid:228) koskee erityisesti vuotta 1987. Yhdistyneen kuningaskunnan sementtiteollisuus (54) Yhdistyneen kuningaskunnan sementtiteollisuus (12) esit- t(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) saamansa tuen ansiosta Heracles pystyi viem(cid:228)(cid:228)n sementti(cid:228) Yhdistyneeseen kuningaskuntaan hinnoilla, jotka olisivat olleet ilman tukea kannattamattomia (He- raclesin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan viem(cid:228)n semen- tin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 12 500 tonnia vuonna 1986, kasvoi 388 000 tonniin vuonna 1988 ja pysyi vuosina 1989(cid:151)1995 selv(cid:228)sti yli 400 000 tonnissa). Tuen ansi- osta Heracles pystyi valmistamaan sementti(cid:228) pienin yksikk(cid:246)hinnoin, koska sit(cid:228) ei rasitettu laitoksen perus- tamiseen liittyvill(cid:228) rahoituskuluilla. Tuki k(cid:228)ytettiin lai- toksen rakentamiseen ja ajanmukaistamiseen. Kannatta- vuutensa ansiosta Heracles pystyi pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n viennin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suurena, vaikka se oli- kin tappiollista. lopettanut (55) Yhdistyneen kuningaskunnan sementtiteollisuus huoma- toimintaansa uttaa, ett(cid:228) Heracles ei olisi kokonaan, jos tukea ei olisi my(cid:246)nnetty, vaan sen olisi pit(cid:228)nyt ainoastaan nopeuttaa rakennemuutostaan sopi- villa toimenpiteill(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n olisi mahdollisesti sis(cid:228)ltynyt tuotantokapasiteetin j(cid:228)rkeist(cid:228)minen kysynn(cid:228)n mukai- sesti. Komissio ei osoita tiedonannossaan, miten t(cid:228)llai- seen rakennemuutokseen olisi v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) liittynyt vaka- via h(cid:228)iri(cid:246)it(cid:228) Kreikan taloudessa. (12) Yhdistyneen kuningaskunnan sementtiteollisuuden huomautuksiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t Yhdistyneen kuningaskunnan sementinvalmistajien toi- mialaj(cid:228)rjest(cid:246)n sek(cid:228) sen kolmen j(cid:228)senen (Blue Circle, Castle ja Rugby) huomautukset. N(cid:228)ihin osapuoliin viitataan yhdess(cid:228) (cid:148)Yhdis- tyneen kuningaskunnan sementtiteollisuutena(cid:148). (56) Kreikan kotimaisilla markkinoilla k(cid:228)ytetty valtion hinta- s(cid:228)(cid:228)ntely esti valmistajia saamasta kaupallista tuottoa kotimaisilla markkinoilla myydyst(cid:228) sementist(cid:228), ja t(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)si Kreikan sementtiteollisuuden yleisi(cid:228) vaikeuksia. Jos Kreikan hallitus olisi korjannut tilanteen esimerkiksi jo vuonna 1986 eik(cid:228) vasta vuonna 1989, t(cid:228)m(cid:228) olisi lieven- t(cid:228)nyt Kreikan sementtiteollisuuden ongelmia ilman tuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228). Lis(cid:228)ksi lakkautettu sen sijaan, ett(cid:228) Kreikan hallitus olisi antanut sen hy(cid:246)ty(cid:228) lait- tomasta tuesta, alan j(cid:228)rkeist(cid:228)minen olisi tapahtunut aikaisemmin. jos Heracles olisi (57) Yhdistyneen kuningaskunnan sementtiteollisuus kehottaa komissiota arvioimaan, olisiko Heraclesille my(cid:246)nnetty tuki ollut tarpeen Kreikan talouden vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistamisessa olettaen, ett(cid:228) Kreikan hallitus i) ei olisi my(cid:246)nt(cid:228)nyt laitonta valtion tukea Halkisille vaan olisi sal- linut yrityksen asettamisen selvitystilaan ja siten mahdol- listanut Kreikan sementtiteollisuuden tarvitseman raken- nemuutoksen ja ii) ett(cid:228) Kreikan hallitus olisi luopunut aikaisemmin kotimaisesta hintas(cid:228)(cid:228)ntelyst(cid:228). (58) Yhdistyneen kuningaskunnan sementtiteollisuus huo- mauttaa kuitenkin, ett(cid:228) vuoden 1987 lukuihin perustuva vertailu on tarpeettoman suotuisa Heraclesille ja ett(cid:228) oikea tarkastelu osoittaa, ett(cid:228) velkoja muutettiin p(cid:228)(cid:228)- omaksi enemm(cid:228)n kuin oli v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). Osapuolet moittivat komissiota siit(cid:228), ett(cid:228) se tarkasteli ainoastaan, kuinka paljon tarvittiin lis(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omaa, jotta Heracles olisi voinut jatkaa toimintaansa olennaisesti aikaisem- massa muodossaan. Tarkastelu perustui olettamukseen, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) oli tarpeen h(cid:228)iri(cid:246)n est(cid:228)miseksi Kreikan talou- dessa. AITEC (59) AITEC viittaa huomautuksissaan kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymi- seen, jota Heraclesin viennin kasvu aiheutti Italiassa vuo- desta 1988 alkaen (Heraclesin Italiaan viem(cid:228)n sementin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 34 000 tonnia vuonna 1987 ja se kasvoi 885 000 tonniin vuonna 1991, toisin sanoen se kasvoi 1 prosentista 32 prosenttiin). AITEC v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Herac- les p(cid:228)(cid:228)si Italian markkinoille ep(cid:228)tavallisen alhaisella ja hy(cid:246)kk(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) hinnoittelulla. V(cid:228)itteens(cid:228) yhteydess(cid:228) AITEC viittaa lukuihin, joiden mukaan kreikkalaisen sementin hinta on keskim(cid:228)(cid:228)rin 22,5 prosenttia Italian hintoja alhaisempi ja jopa 30 prosenttia alhaisempi kuin Krei- kan markkinahinnat. (60) AITEC v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Heracles sai sille my(cid:246)nnetyn tuen ansiosta edullisen aseman italialaisiin kilpailijoihin ver- rattuna, koska se saavutti merkitt(cid:228)v(cid:228)n markkinaosuuden Italiassa. Koska Heraclesin velan p(cid:228)(cid:228)omaksi muuntami- sen ehtona vuonna 1986 ei ollut rakennemuutos, yhti(cid:246)n tuotantokapasiteetti pysyi vuoden 1985 tasolla. Heracle- sin vuosituotanto oli kuitenkin kasvanut, vaikka yhti(cid:246) L 66/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 3. 2000 v(cid:228)hensi henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)sti vuosina 1988(cid:151) 1994 (3 600:sta 3 000:een). Olisi my(cid:246)s huomattava, ett(cid:228) saman ajanjakson aikana eli vuosina 1988(cid:151)1994 inves- tointien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) suhteessa yhti(cid:246)n liikevaihtoon kasvoi 2 prosentista 4 prosenttiin. AITEC:n mukaan t(cid:228)m(cid:228) oli mahdollista Heraclesin saaman tuen vuoksi. AITEC v(cid:228)it- t(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Heraclesin vienti Italiaan on johtanut Italiassa yhteens(cid:228) 350(cid:151)400 ty(cid:246)paikan menett(cid:228)miseen. Oficemen 1 12 ett(cid:228) osuus kasvoi prosentista (61) Oficemen huomauttaa kirjeess(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Kreikan sement- suuri osa titeollisuudelle on luonteenomaista, vientiin. Vuosina 1989(cid:151)1995 tuotannosta menee Kreikan sementin kokonaisviennin Espanjaan suuntautu- nut prosenttiin (62 000 tonnista 929 000 tonniin). Heraclesin vienti Espanjaan kasvoi 29 000 tonnista vuonna 1989 370 000 tonniin vuonna 1994. J(cid:228)lkimm(cid:228)inen luku vas- taa noin 50:t(cid:228) prosenttia Kreikan viennist(cid:228) Espanjaan kyseisen(cid:228) vuonna. Oficemen v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228) edelleen, ett(cid:228) Herac- lesin viennin osuuden suuri kasvu viiden vuoden aikana johtui tuesta, jota se sai Kreikan valtiolta ja jonka ansi- osta se pystyi myym(cid:228)(cid:228)n sementti(cid:228) tuotantokustannuksia halvemmalla. N(cid:228)in ollen Espanjan sementinvalmistajat katsoivat olevansa Heraclesiin n(cid:228)hden ep(cid:228)suotuisassa asemassa. Heraclesin aikaisemmat osakkeenomistajat (64) ett(cid:228) v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, (62) Heraclesin aikaisemmat osakkeenomistajat pit(cid:228)v(cid:228)t itse- (cid:228)(cid:228)n asianosaisina, koska yhti(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)oman korottaminen heikensi alkuper(cid:228)isten osakkeenomistajien hallintaoike- utta yhti(cid:246)ss(cid:228). Heid(cid:228)n mukaansa ei ole yll(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Heraclesin p(cid:228)(cid:228)oma ylimitoitettiin, koska p(cid:228)(cid:228)oman korot- taminen oli peitelty toimenpide yrityksen valtaamiseksi eik(cid:228) se perustunut pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n taloudellisiin tekij(cid:246)ihin. Aikaisemmat osakkeenomistajat tuki my(cid:246)nnettiin laittomalla menettelyll(cid:228), toisin sanoen siit(cid:228) ei ilmoitettu etuk(cid:228)teen ja sill(cid:228) rikottiin neuvoston direk- tiivi(cid:228) 77/91/ETY (13), sellaisena kuin se on muutettuna It(cid:228)vallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla (toinen yhti(cid:246)lakidirektiivi). T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena kyseist(cid:228) tukea ei voida pit(cid:228)(cid:228) 92 artiklan 2 kohdan nojalla yhteismarkki- noille soveltuvana, koska tuen my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228) k(cid:228)ytetty menettely sin(cid:228)ns(cid:228) rikkoo muuta yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228) (t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa toista yhti(cid:246)lakidirektiivi(cid:228)), josta ei ole m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)tty perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artikloissa. Vaikka tuki katsottaisiinkin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaiseksi, sit(cid:228) ei saisi hyv(cid:228)ksy(cid:228), koska se on my(cid:246)nnetty laittomasti. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan aikaisemmille osakkeenomistajille olisi palautet- tava heid(cid:228)n alkuper(cid:228)inen hallinta-asemansa. (13) EYVL L 26, 30. 1. 1977, s. 1. Lafarge CoppØe SA (63) Ranskalainen sementinvalmistaja Lafarge on moittinut komissiota siit(cid:228), ettei se ole ottanut huomioon p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228)(cid:228)n laajentaa menettelyn aloittamista sit(cid:228), ett(cid:228) tuki voisi antaa Heraclesille mahdollisuuden ottaa haltuunsa tappiollisen sementinvalmistajan Halkisin ja siten kasvat- taa kapasiteettiaan entisest(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) Lafarge viittaa suoraan siihen, ett(cid:228) Concretum SA:n CAL-NAT SA:n kautta hallitsema Heracles osti Concretumilta v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 50 prosenttia Concretumin omistusosuudesta Halkisissa. Concretum on Halkisin enemmist(cid:246)osakas ja se omistaa 70 prosenttia Halkisin osakkeista. Lafarge v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) vaikka t(cid:228)m(cid:228) ei virallisesti tarkoitakaan sit(cid:228), ett(cid:228) Heracles olisi ottanut Halkisin haltuunsa, taloudelli- sesti katsoen tulos on sama, toisin sanoen valtion tuesta hy(cid:246)tyneiden kahden valmistajan kapasiteetin lis(cid:228)ys. N(cid:228)in ollen Lafarge v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ettei menettelyn laajentaminen riit(cid:228) se kata Heraclesin ja Halkisin taloudellista ja ettei yhteenliittymist(cid:228). VII Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimuksen 92 artiklan soveltaminen VII. 1 Perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltaminen J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitett(cid:228)vist(cid:228) syist(cid:228) komissio katsoo, ett(cid:228) Heraclesille vuonna 1986 my(cid:246)nnetty tuki t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kaikki perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritel- lyt yhteismarkkinoille sopimattoman tuen tuntomerkit, koska tuki my(cid:246)nnettiin valtion varoista yksitt(cid:228)iselle yri- tykselle ja se johti kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymiseen ja vaikutti haitallisesti j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan. (65) Kuten komission 88/167/ETY laista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 1386/83 s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, kaikki ORE:n toimenpiteet katsottiin valtion tueksi. Heracles oli ollut tappiollinen vuodesta 1983 alkaen ja sille kertyneet tappiot olivat yhteens(cid:228) 7 249 miljoonaa drakmaa vuoden 1985 lopussa (noin kolme kertaa enemm(cid:228)n kuin sen tuolloinen osakep(cid:228)(cid:228)- oma). Lakia 1386/83 sovellettiin siihen 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elo- kuuta 1986 annetulla asetuksella ja sen velat muunnet- tiin p(cid:228)(cid:228)omaksi. Kun Heraclesin veloista julkisille elimille muutettiin 27 755 miljoonaa drakmaa p(cid:228)(cid:228)omaksi, yhti(cid:246)n osakep(cid:228)(cid:228)oma oli yht(cid:228)kki(cid:228) kymmenen kertaa aikaisempaa suurempi ja valtio omisti siit(cid:228) 93 prosenttia. (66) Kuten komissio huomautti 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1995 tekem(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 93 artiklan 2 kohdan soveltamismenettelyn laajentamisesta, Heraclesille my(cid:246)n- netty tuki v(cid:228)(cid:228)risti kilpailua ja vaikutti j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan 92 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksess(cid:228). 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/9 VII. 2 Kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristyminen ja vaikutus j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan a) E u r o o p a n s e m e n t t i m a r k k i n a t (14) sess(cid:228)): Blue Circle (Yhdistynyt Kuningaskunta), Cemex (Meksiko), Dyckerhoff (Saksa), Heidelberger (Saksa), Hol- derbank (Sveitsi), Italcementi (Italia), Lafarge (Ranska) ja Scancem AB (Ruotsi). (67) Sementti on kauppatavara, vaikka se on maitse kuljetet- taessa kilpailukykyinen ainoastaan lyhyiden matkojen p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) tuotantopaikalta, koska sen hinta on alhainen suhteessa painoon. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisesti kat- soen koko sementin kansainv(cid:228)linen kauppa on joko rajojen yli tapahtuvaa l(cid:228)hikauppaa tai perustuu merikul- jetuksiin suurissa aluksissa paljon pitempien v(cid:228)limatko- jen p(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n. (68) Sementtiteollisuuden toiminta riippuu rakennusteollisuu- joka puolestaan riippuu paljon den toimeliaisuudesta, yleisest(cid:228) taloudellisesta tilanteesta. Sementti on t(cid:228)rke(cid:228) perusraaka-aine rakennus- joilla tehd(cid:228)(cid:228)n suuria julkisia ja yksityisi(cid:228) investointeja. ja maarakennusalalla, (69) Sementin tuotannossa on kaksi p(cid:228)(cid:228)vaihetta: (cid:151) puolivalmisteen eli niin sanotun klinkkerin tuotanto: klinkkeri(cid:228) saadaan kalsinoimalla raaka-aineita (savea, kalkkikive(cid:228)) kuumassa uunissa. Raaka-aineet on jalostettu etuk(cid:228)teen tahnaksi tai jauhoksi k(cid:228)ytett(cid:228)- v(cid:228)st(cid:228) tuotantoprosessista riippuen (kuiva- tai m(cid:228)r- k(cid:228)prosessi), (cid:151) lopputuotteen eli sementin valmistus: sementti val- mistetaan jauhetun klinkkerin ja kalsiumsulfaatin tasaisesta seoksesta, johon on sementin tyypist(cid:228) riip- puen mahdollisesti lis(cid:228)tty lis(cid:228)aineita, kuten kuonaa, lentotuhkaa, potsolaania, t(cid:228)yteaineita jne. (70) Sementin tuotanto vaatii paljon energiaa. Viime vuosi- kymmenien aikana on sementtitonnin tuotannossa tar- vittavan energian m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) pystytty pienent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n merkit- t(cid:228)v(cid:228)sti. (71) Saatavilla ei ole yleisesti hyv(cid:228)ksyttyj(cid:228) sementtiyhti(cid:246)iden tai -yhtymien luokitusperusteita, koska sek(cid:228) liikevaihto ett(cid:228) kapasiteetti voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) monin tavoin. Kon- sernitilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) julkaistut liikevaihtotiedot voivat sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) muutakin kuin sementtiin liittyv(cid:228)(cid:228) toimintaa, ja kauppakumppanuudet voivat johtaa siihen, ett(cid:228) yhti(cid:246)n valmistama sementtim(cid:228)(cid:228)r(cid:228) poikkeaa sen jakelemasta ja tyt(cid:228)ryritysten kapasi- sementtim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Osakkuus- teetti voidaan laskea eri tavoin. Kun n(cid:228)m(cid:228) varaukset ote- taan huomioon, seuraavia yrityksi(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n yleisesti maailman suurimpina sementtialan toimintaa yhteis(cid:246)ss(cid:228) harjoittavina tuotantoyhti(cid:246)in(cid:228) (esitetty aakkosj(cid:228)rjestyk- (14) Institute of Economic (cid:148)The Competitiveness of the Greek Industry, Part D, The Cement Industry(cid:148), Ateena, kes(cid:228)kuu 1987 (komission p(cid:228)(cid:228)osaston III teett(cid:228)m(cid:228) raportti). Research: Industrial and lis(cid:228)si (72) Rakentaminen v(cid:228)heni Euroopassa vuosina 1979(cid:151)1985: yhteis(cid:246)ss(cid:228) kulutettiin sementti(cid:228) 164 miljoonaa tonnia vuonna 1979 ja kulutus pieneni 134 miljoonaan tonniin vuonna 1985. Toisaalta sementin laajempi k(cid:228)ytt(cid:246) tienra- kentamisessa ja ter(cid:228)sbetonin laajempi k(cid:228)ytt(cid:246) rautatiever- kostojen tukirakenteissa sek(cid:228) ik(cid:228)(cid:228)ntyneiden perusraken- teiden uudistamisessa yms. sementin kysynt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa 1980-luvun j(cid:228)lkipuoliskolla. Tuonnilla oli pieni merkitys Euroopan yhteis(cid:246)jen kokonaismarkki- noilla: oli 3,9 prosenttia vuonna 1979 ja 4,6 prosenttia vuonna 1986. Kokonaistuonti yhteis(cid:246)(cid:246)n pysyi vakaana vuosina 1979(cid:151)1986: tuonti oli 6,4 miljoonaa tonnia. Kokonais- tuotanto oli Euroopassa 185 miljoonaa tonnia vuonna 1979 ja pieneni 153 miljoonaan tonniin vuonna 1986. T(cid:228)m(cid:228) kertoi kulutuksen ja rakennustoiminnan hidas- tumisesta tarkasteltavana ajanjaksona. Euroopan yhtei- s(cid:246)n vientiin 13 prosenttia eli 19,1 miljoonaa tonnia. tuotannosta meni tuonnin osuus kulutuksesta yhteis(cid:246)ss(cid:228) vuonna 1986 (73) Sementin kulutus pieneni vuosina 1979(cid:151)1986 Krei- kassa samoin kuin koko yhteis(cid:246)ss(cid:228)kin. Kielteinen suun- taus oli kuitenkin huomattavasti jyrkempi koko Euroo- pan yhteis(cid:246)ss(cid:228) kuin Kreikassa. Kreikan tuotannon osuus Euroopan yhteis(cid:246)jen kokonaismarkkinoista oli 6,5 prosenttia vuonna 1979 ja kasvoi 8,6 prosenttiin vuonna 1986. T(cid:228)m(cid:228) johtui sek(cid:228) Kreikan tuotannon kas- vusta ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n tuotannon pienenemisest(cid:228). (74) 1970-luvun j(cid:228)lkipuoliskolta 1980-luvun alkuun Kreikan sementinvalmistajat tuotantokapasiteettiaan lis(cid:228)siv(cid:228)t noin 7 miljoonalla tonnilla voidakseen vastata voimak- kaaseen kysynt(cid:228)(cid:228)n L(cid:228)hi-id(cid:228)ss(cid:228), jossa markkinat laajenivat nopeasti (cid:246)ljytuotteiden korkeiden hintojen ansiosta. Kreikan vientimarkkinoita ovat perinteisesti olleet L(cid:228)hi- id(cid:228)n ja Pohjois-Afrikan maat, ja vuoteen 1986 asti Kreikka ei juurikaan vienyt sementti(cid:228) muihin j(cid:228)senvalti- oihin. L(cid:228)hi-id(cid:228)n markkinoiden romahtamiseen johtanut (cid:246)ljyn hintojen lasku sek(cid:228) paikallisten sementtiyhti(cid:246)iden laajeneminen saivat kuitenkin 1980-luvun puoliv(cid:228)liss(cid:228) aikaan eritt(cid:228)in suuren ylikapasiteetin Kreikan sementti- teollisuudessa ja pakottivat etsim(cid:228)(cid:228)n uusia markkinoita kotimaiselle tuotannolle, joka ylitti merkitt(cid:228)v(cid:228)sti koti- maisen kulutuksen. Sen j(cid:228)lkeen Kreikan vientiyritykset ovat suunnanneet yh(cid:228) kasvavan osan tuotannostaan muihin j(cid:228)senvaltioihin. Kun Kreikka vuonna 1987 vei 6 miljoonaa tonnia sementti(cid:228) kolmansiin maihin ja ainoastaan 0,5 miljoonaa tonnia muihin j(cid:228)senvaltioihin, vuonna 1990 ja 1992 n(cid:228)m(cid:228) luvut olivat 2,6 ja 2,8 miljoonaa tonnia. (75) Vuoden 1985 lopussa ja vuoden 1986 alussa Kreikan sementinvalmistajat pyrkiv(cid:228)t L(cid:228)nsi-Euroopan markki- noille ja erityisesti nille markkinoille, joille p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) pidet- tiin helpoimpana: ensinn(cid:228)kin Yhdistyneen Kuningaskun- nan markkinoille, koska sementin hinta oli niill(cid:228) Euroo- pan korkein, ja toiseksi Italian markkinoille, joilla kulut- L 66/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 3. 2000 tajien ja pienten tuonti-/vientiyritysten yhdistykset olivat aloittaneet kreikkalaisen sementin tuonnin. b) K r e i k a n s e m e n t t i a l a n r a k e n n e (15) (76) Sementin tuotanto on Kreikan perinteisimpi(cid:228) toimialoja. Kahdella suurimmalla yrityksell(cid:228), Heraclesilla ja Titanilla, on yhteens(cid:228) noin 80 prosentin osuus Kreikan sementti- markkinoista (kummallakin noin 40 prosentin osuus). Kolmanneksi suurimman yhti(cid:246)n Halkisin markkinaosuus on 13(cid:151)14 prosenttia ja Halipsin 6(cid:151)7 prosenttia. N(cid:228)i- den nelj(cid:228)n sementinvalmistajan markkinaosuudet vaihte- levat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti Kreikan eri alueilla. Kullakin yrityk- sell(cid:228) on suurempi markkinaosuus tuotantolaitostensa ja jakelukeskustensa l(cid:228)heisyydess(cid:228). (77) Kotimaiset sementtimarkkinat ovat oligopoliset. Nelj(cid:228)st(cid:228) sementinvalmistajasta vain Titan on kokonaan kreikka- lainen yhti(cid:246). Ulkomaisilla monikansallisilla yhti(cid:246)ill(cid:228) on enemmist(cid:246)osuudet kolmessa muussa yhti(cid:246)ss(cid:228). Heraclesin ja Halkisin tapauksessa kyseess(cid:228) on sama italialainen yhti(cid:246). T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena kahdella yhti(cid:246)ll(cid:228), Heracles/ Halkisilla ja Titanilla on 93 prosentin osuus kotimaisilla markkinoilla. Toisin sanoen markkinat ovat hyvin kes- kittyneet. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kotimaisilla markkinoilla ei ole ulkopuolisia kilpailijoita, koska tuonti on hyvin v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) ja ulkomaisten yritysten on vaikea saavuttaa vakiintu- nutta asemaa Kreikan markkinoilla rajoitetun p(cid:228)(cid:228)syn vuoksi (kaikkien Euroopan maiden tapaan tiukat ymp(cid:228)- rist(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset ja my(cid:246)nnetyt luvat, suuret kuljetuskus- tannukset, kreikkalaisten yritysten vahva asema ja kilpai- luedut jne. ). (78) Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n nelj(cid:228)n kreikkalaisen sementinvalmistajan (Titan, Heracles, Halkis ja Halips) markkinaosuuksien muutokset 1980-luvun puoliv(cid:228)list(cid:228) alkaen. Kreikan sementintuottajien paikallinen markkinaosuus vuosina 1985(cid:151)1994 (%) Yritys 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Titan Heracles Halkis Halips 44,6 43,3 8,8 3,4 43,6 42,9 9,1 4,4 43,2 43,6 8,4 4,9 43 43,1 9 4,9 43,3 42,6 9,4 4,7 42,4 42,1 10 5,5 41,8 41 11,3 5,9 42 40,1 11,6 6,3 41,5 40,5 11,4 6,6 39,6 38,7 13 8,6 L(cid:228)hde: Kreikan sementtialan j(cid:228)rjest(cid:246)/Cembureau. (79) Kreikan sementtiteollisuuden kannattavuudesta ja taloudellisista tunnusluvuista 1980-luvun puoliv(cid:228)- liikevoitot tuotantotonnia kohden kasvoivat vuosina liss(cid:228) voidaan havaita, ett(cid:228) bruttom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset 1979(cid:151)1985. T(cid:228)m(cid:228) saavutettiin alan kustannustehokkuudella, vaikka vientihinnat alenivat ja hinnat olivat suhteellisen matalat kotimaisilla markkinoilla. Kun tarkastellaan Kreikan sementtiteollisuuden voittoja ennen rahoituskuluja ja niiden j(cid:228)lkeen, voidaan havaita rahoituskustannusten kielteinen vai- kutus alan kannattavuuteen. Suuret kustannukset johtuivat alan nykyaikaistamiseen liittyvist(cid:228) rahoi- tuskustannuksista. Kustannuksia lis(cid:228)si my(cid:246)s se, ett(cid:228) suurin osa nykyaikaistamisen rahoituksesta perustui pitk(cid:228)aikaisiin valuuttalainoihin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi drakman devalvoinnit suurensivat suhteelli- sesti korkomaksuja ja j(cid:228)ljell(cid:228) olevan velan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), mik(cid:228) vaikutti suoraan yritysten rahoitusrakentee- seen (drakmaa devalvoitiin 3,2-kertaisesti Yhdysvaltain dollariin n(cid:228)hden vuosina 1979(cid:151)1985). Kreikan sementtiteollisuuden yhteenlasketut voitot (miljardia drakmaa) 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 2,3 1,2 1,1 2,7 1,6 1,1 3,7 2,2 1,5 3,2 2,8 0,4 2,6 5,5 ﬂ 2,9 4,0 9,4 ﬂ 5 4,5 13,3 ﬂ 8,8 Voitot ennen rahoituskuluja Rahoituskulut Nettovoitto ennen veroja L(cid:228)hde: yhti(cid:246)iden taseet. (15) N(cid:228)m(cid:228) Kreikan sementtialaa koskevat tiedot ovat per(cid:228)isin p(cid:228)(cid:228)asiassa seuraavista tutkimuksista: i) Institute of Economic and Industrial Research, (cid:148)The Competitiveness of the Greek Industry, Part D, The Cement Industry(cid:148), Ateena, kes(cid:228)kuu 1987 (komission p(cid:228)(cid:228)osaston III Institute of Economic and teett(cid:228)m(cid:228) raportti); Industrial Research, Cement Industry, Ateena 1997. ii) 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/11 (80) Kreikan sementtiteollisuuden taloudellisista tunnusluvuista voidaan havaita, ett(cid:228) kertyvien tappioiden voimakkaat vaikutukset kahden alalla toimivan yrityksen rahoitusrakenteeseen vuonna 1985 johti- vat niiden kirjanpidollisen nettoarvon voimakkaaseen heikkenemiseen. T(cid:228)m(cid:228) vaikutti kielteisesti koko alan nettoarvoon. Seuraava taulukko osoittaa, ett(cid:228) (cid:151) alan velkaantuneisuusaste kasvoi vuodesta 1982 alkaen, ja vuoteen 1985 menness(cid:228) lyhyt- ja pit- k(cid:228)aikaiset velat olivat suuremmat kuin koko alan tase. Toisin sanoen koko alan tase oli rahoi- tettu pitk(cid:228)- ja lyhytaikaisilla veloilla, (cid:151) maksuvalmius oli tyydytt(cid:228)v(cid:228) vuoteen 1982 asti, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen se heikkeni. T(cid:228)m(cid:228) kertoi koko alan akuuteista kassavirtaongelmista, (cid:151) kannattavuus (nettovoittona laskettuna) heikkeni koko ajanjakson ajan. Kreikan sementtiteollisuuden taloudellisia tunnuslukuja Lyhyt- ja pitk(cid:228)aikaiset velat/taseen loppusumma Vaihto- ja rahoitusomaisuus/lyhytaikaiset velat Nettovoitto (-tappio) ennen veroja/taseen loppusumma L(cid:228)hde: yhti(cid:246)iden taseet, nykyiset hinnat. 1979 0,75 0,85 0,06 1982 0,81 0,75 0,01 1985 1,07 0,43 (0,10) Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n yleisi(cid:228) tietoja Kreikan sementinvalmistajista vuonna 1985: Heracles Titan Halkis Halips Koko ala (miljoonaa drakmaa) Ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 1 937 2 076 1 288 Taseen loppusumma Nettoarvo Lyhytaikaiset velat Pitk(cid:228)aikaiset velat Nettotulos (ennen veroja) L(cid:228)hde: yhti(cid:246)iden taseet. 43,6 ﬂ 2,2 31,8 14,0 ﬂ 4,2 20,7 3,7 10,2 6,8 0,4 16,7 ﬂ 8,3 19,2 5,8 ﬂ 5,0 270 6,3 0,2 4,4 1,7 (cid:151) 5 571 87,4 ﬂ 6,6 65,6 28,3 ﬂ 8,8 (81) Kreikan sementtiteollisuuden kehitykselle oli tuohon aikaan ratkaisevan t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) myyntihinnat olivat alhaiset kotimaisilla markkinoilla Euroopan yhteis(cid:246)jen muihin kotimarkkinoihin verrattuna. T(cid:228)m(cid:228) johtui osit- tain siit(cid:228), ett(cid:228) Kreikassa valtio m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)si sementin hinnan. Kreikan vientihinnat laskivat jyrk(cid:228)sti vuoden 1983 j(cid:228)l- keen, mik(cid:228) oli kielteist(cid:228) my(cid:246)s muille Euroopan yhtei- s(cid:246)ss(cid:228) toimiville. Kuten edell(cid:228) mainittiin, suuri osa pitk(cid:228)- rahoitettu investointeja aikaisista veloista, 1980-luvun alussa, oli valuuttam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) aiheutti ongelmia alalle, koska drakma oli heikko ulkomaanva- luuttoihin verrattuna. Valmistajien oli selviydytt(cid:228)v(cid:228) suu- rista rahoituskuluista, mik(cid:228) johti suuriin tappioihin koko alalla vuosina 1983(cid:151)1985. joilla oli (82) Lopuksi on huomattava, ett(cid:228) energian hinta vaikuttaa paljon sementtiteollisuuden kustannusrakenteeseen. T(cid:228)ll(cid:228) (erityisesti hiilen, polttoaineen ja s(cid:228)hk(cid:246)n hinnalla) oli eri- tyisen suuri merkitys Kreikan sementtiteollisuudelle: vuonna 1984 energian osuus kokonaiskustannuksista oli Kreikassa 53 prosenttia, kun Euroopan keskiarvo oli noin 39 prosenttia. Toisaalta hiili, joka on Kreikan ja Euroopan yhteis(cid:246)jen sementtialan t(cid:228)rkein polttoaine, oli huomattavasti edullisempaa Kreikassa vuodesta 1984 alkaen. c) H e r a c l e s i n v i e n t i r a k e n t e e n k e h i t y s (83) Kreikan sementtiteollisuus on perinteisesti harjoittanut merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vienti(cid:228). Kreikan vienti kasvoi vuosina 1979(cid:151)1986 dynaamisesti 4,9 miljoonasta tonnista 7,6 miljoonaan tonniin. Kreikan sementintuotannosta 1985, meni prosenttia vientiin vuonna 55,9 L 66/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 3. 2000 43,6 prosenttia vuonna 1990 ja 51,7 prosenttia vuonna 1995. Kreikan sementtialalla on useita etuja kilpailijoi- hin verrattuna, mink(cid:228) vuoksi se voi harjoittaa tehok- kaasti vienti(cid:228). Ensinn(cid:228)kin Kreikan maantieteellisten omi- naisuuksien vuoksi tuotantoyksik(cid:246)t voidaan sijoittaa l(cid:228)helle sek(cid:228) raaka-aineiden louhintapaikkoja ett(cid:228) loppu- tuotteiden rahtauksessa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) merisatamia (meri- kuljetukset ovat taloudellisin tapa kuljettaa sementti(cid:228) etenkin pitkill(cid:228) matkoilla). Suurimmalla osalla Kreikan yrityksist(cid:228) on ajanmukaiset tuotantolaitokset, ja koska tuotantoyksik(cid:246)t ovat suuria, niill(cid:228) on pienemm(cid:228)t tuotan- tokustannukset. Lis(cid:228)ksi Kreikan suurimmilla yrityksill(cid:228) on omat rahtialukset sementin kuljetusta varten. (84) Heracles on Kreikan suurin viej(cid:228). Vuosina 1983(cid:151)1984 Heraclesin vienti pieneni 6 prosenttia. Vuonna 1985 sen vienti kasvoi 3 prosenttia eli vastaavasti kuin Kreikan kaikkien sementtiyhti(cid:246)iden vienti. Vuosina 1986 ja 1987 vienti pysyi vuoden 1985 tasolla. Vienti pieneni 18 prosenttia vuonna 1988, kun taas koko Kreikan vienti pieneni 11,3 prosenttia. (88) On my(cid:246)s huomattava, ett(cid:228) Kreikan hallitus oli halukas joihin muut sijoittajat ja kykenev(cid:228) ottamaan riskej(cid:228), eiv(cid:228)t olisi olleet valmiita. Kreikan hallitus ei pystynyt osoittamaan, ett(cid:228) Heracles olisi voinut l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) muita tapoja selviyty(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omamarkkinoilla. Lis(cid:228)ksi se ei kyen- nyt osoittamaan, ett(cid:228) yhti(cid:246)n rakenteen ja tulevaisuuden- n(cid:228)kymien perusteella Heraclesia tukeva valtion toimen- pide ei olisi ollut tukea, koska normaalisti voitaisiin odottaa kohtuullisessa ajassa kohtuullista tuottoa osinko- jen tai p(cid:228)(cid:228)oman kasvun muodossa. (89) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) komissio korostaa, ett(cid:228) Kreikan halli- tuksen v(cid:228)ite yksityisen sijoittajan periaatteen t(cid:228)yttymi- sest(cid:228) on ristiriitainen, koska se v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Heraclesin vuonna 1986 kohtaamat taloudelliset ongelmat johtuivat talouden lyhytaikaisista ongelmista, mutta esitt(cid:228)(cid:228) lain 1386/83 ja ORE:n toiminnan perusteeksi sen, ett(cid:228) niit(cid:228) tarvittiin Kreikan nimenomaisissa taloudellisissa olosuh- teissa ja tapahtumissa. Heraclesin vienti (miljoonaa tonnia) Kreikan vienti (miljoonaa tonnia) Heraclesin osuus 3,4 3,4 3,4 2,8 2,4 2,8 7,6 7,1 7,1 6,3 5,1 5,9 45 % 48 % 48 % 44 % 47 % 47 % 1985 1986 1987 1988 1989 1990 (90) Kreikan hallitus ei t(cid:228)ytt(cid:228)nyt perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ilmoittanut tuesta ennen p(cid:228)(cid:228)oman korottamista. Lis(cid:228)ksi tapauskohtainen lain ilmoitusvelvoite, 1386/83 mukaisia toimenpiteit(cid:228) muilla kuin herkill(cid:228) aloilla toimivissa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 300 ty(cid:246)ntekij(cid:228)n yrityksiss(cid:228) ja herkill(cid:228) aloilla toimivissa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 100 ty(cid:246)ntekij(cid:228)n yrityksiss(cid:228), oli ehtona komission hyv(cid:228)ksyess(cid:228) vuonna 1987 lain 1836/83 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon (katso p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 88/167/ETY). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi tuki my(cid:246)nnettiin laitto- masti. koski joka (85) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on huomattava, ett(cid:228) vuosina 1985(cid:151) 1987 Heracles onnistui kasvattamaan osuuttaan vien- nist(cid:228) j(cid:228)senvaltioihin 14,8 prosentista 18,8 prosenttiin. (86) Edell(cid:228) esitetyist(cid:228) tiedoista voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228) Heraclesille vuonna 1986 my(cid:246)nnetyn valtion tuen vaikuttaneen siten, ett(cid:228) yhti(cid:246) pystyi jatkamaan toimintaansa ja vie- m(cid:228)(cid:228)n suuremman osan tuotannostaan muihin j(cid:228)senval- tioihin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Heraclesin osakep(cid:228)(cid:228)oman korotta- minen on perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, koska se v(cid:228)(cid:228)risti kilpailua ja vaikutti j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan. (87) Edell(cid:228) esitetyn perusteella komissio ei hyv(cid:228)ksy Kreikan hallituksen v(cid:228)itteit(cid:228), joiden mukaan Heraclesille my(cid:246)n- netty tuki ei kuuluisi 92 artiklan 1 kohdan soveltamis- alaan. Lis(cid:228)ksi ei voida puolustaa v(cid:228)itteit(cid:228), joiden mukaan 92 artiklan 1 kohdan kaikki perusteet eiv(cid:228)t t(cid:228)yty yhtei- s(cid:246)n sis(cid:228)isen kaupan puuttumisen vuoksi, koska tuolloin oli jo ennakoitavissa, ett(cid:228) Kreikan vienti suunnattaisiin muihin j(cid:228)senvaltioihin, kuten my(cid:246)s tuomioistuin totesi tuomiossaan. VIII Arvio tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 92 artiklan perusteella VIII. 1 Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 koh- dassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen poikkeuksien soveltaminen (91) Edell(cid:228) esitetyn mukaisesti komission velvollisuutena on arvioida, voidaanko soveltaa perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohtien poikkeuksia, jolloin kyseess(cid:228) oleva tuki voitaisiin hyv(cid:228)ksy(cid:228) perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesta tuen yleisest(cid:228) kiellosta huolimatta. (92) Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritel- tyj(cid:228) poikkeuksia ei voida soveltaa t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa val- tion toimenpiteen luonteen vuoksi, koska sill(cid:228) ei pyritty saavuttamaan kyseisess(cid:228) kohdassa m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) tavoit- teita. 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/13 (93) Vaikka voidaankin katsoa, ett(cid:228) Kreikka t(cid:228)ytt(cid:228)isi perus- tamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen edellytykset, jotka koskevat talou- dellisen kehityksen edist(cid:228)mist(cid:228) alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaaty(cid:246)llisyys on vakava ongelma, t(cid:228)h(cid:228)n poikkeukseen liittyv(cid:228) alueellisen kehityksen k(cid:228)site perustuu olennaisesti tukeen uusille investoinneille tai yrityksien suurille laajennuksille tai muuttamisille, joihin liittyy k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n investointeja ja niiden aiheuttamia kustannuksia. Heraclesin p(cid:228)(cid:228)oman korottamista ei voida pit(cid:228)(cid:228) kyseisen poikkeuksen mukai- sena. (94) Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohtaa ei voida soveltaa Heraclesille my(cid:246)nnettyyn tukeen, koska tuen tarkoituksena ei ollut edist(cid:228)(cid:228) tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityst(cid:228). Toisin sanoen tuelle ei ollut asetettu alueellisia tavoitteita eik(cid:228) se liitty- nyt kyseess(cid:228) olevan yhti(cid:246)n rakennemuutokseen. (95) Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakoh- dan soveltuvuus Heraclesille my(cid:246)nnettyyn tukeen ei ole merkityksellinen, koska tuen tarkoituksena ei ollut edis- t(cid:228)(cid:228) kulttuuria ja kulttuuriperint(cid:246)(cid:228). (96) Heraclesille my(cid:246)nnettyyn tukeen ei voida soveltaa perus- tamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan ensimm(cid:228)isess(cid:228) osassa m(cid:228)(cid:228)ritelty(cid:228) poikkeusta, joka kos- kee tukea Euroopan yhteist(cid:228) etua koskevan t(cid:228)rke(cid:228)n hankkeen edist(cid:228)miseen, koska kyseess(cid:228) olevan tuen tar- koituksena ei ollut edist(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaisen hankkeen toteutusta. (97) Koska Heraclesille my(cid:246)nnetyn tuen oikeusperusta oli laki 1386/83, jonka komissio hyv(cid:228)ksyi perustamissopimuk- sen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan toisen osan perusteella Kreikan taloudessa olevan vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistamiseksi, yksitt(cid:228)inen tuki voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) pelk(cid:228)s- t(cid:228)(cid:228)n kyseess(cid:228) olevan poikkeuksen perusteella. yksitt(cid:228)isi(cid:228) merkitt(cid:228)vi(cid:228) tapauksia sen mukaan, miten ne vaikuttavat yhteis(cid:246)n sis(cid:228)iseen kauppaan ja kilpailuun. k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto, (99) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) komissio haluaa painottaa, ett(cid:228) Herac- les ei ollut satunnainen tapaus vaan selv(cid:228)sti osa ORE:n kokonaisohjelmaa. Kreikan taloudellinen tilanne oli hei- kentynyt jatkuvasti vuoden 1985 lokakuusta alkaen. Sek(cid:228) sis(cid:228)iset ett(cid:228) ulkopuoliset ep(cid:228)tasapainotekij(cid:228)t olivat johtaneet vaikeaan tilanteeseen, joka edellytti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tie- toisia poliittisia toimia. Kreikan viranomaiset joutuivat selviytym(cid:228)(cid:228)n suurista ulkomaanveloista sek(cid:228) valuutta- kurssipaineista vuoden 1985 syyskuussa. N(cid:228)in ollen vuoden 1985 lokakuussa esitettiin talouden vakautus- ja elvytysohjelma. Ohjelmaan kuului seuraavia toimenpi- teit(cid:228): drakman devalvointi 15 prosentilla, korottoman tuontitalletusohjelman palkkaindeksien t(cid:228)ysimittainen tarkistus, suuri veromuutos sek(cid:228) luotto- ja rahapolitiikan tiukentaminen. Kun s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ohjelma aloitet- tiin, monilla kreikkalaisilla yrityksill(cid:228) oli talousvaikeuk- sia, jotka johtuivat aikaisemmasta palkkapolitiikasta, irtisanomisia koskevista rajoituksista, hintas(cid:228)(cid:228)ntelyst(cid:228), ja Kreikan drakman yliarvostuksesta. Kun koroista komissio p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 88/167/ETY, se huomautti pit(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228), ett(cid:228) kreikkalaisten yritysten taloudellinen tulos on mahdolli- simman hyv(cid:228), jotta s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa. Kun otetaan huomioon suuret ponnistelut, joilla Kreikan hallitus yritti muuttaa aikaisempien poli- tiikkojen vaikutuksia vuoden 1985 lokakuun vakautus- ohjelmalla, lakia 1386/83 ja ORE:n toimintaa pidettiin ohjelman kiinte(cid:228)n(cid:228) osana ja 92 artiklan 3 kohdan b ala- kohdan mukaisena. 1386/83 hyv(cid:228)ksyi lain (100) Tuen tarkoituksesta eli Kreikan talouden vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistamisesta Heraclesin elvytt(cid:228)misell(cid:228) sen p(cid:228)(cid:228)omaa ko- rottamalla on todettava, ett(cid:228) Heracles oli ja on edelleen Kreikan talouden kannalta t(cid:228)rke(cid:228) yritys. Kreikan hallitus painotti t(cid:228)t(cid:228) 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1987 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kir- jeess(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)en, ett(cid:228) ilman ORE:n toimenpidett(cid:228) suu- rimman sementtikonsernin, jonka palveluksessa oli suo- raan noin 2 000 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228) Kreikan toiseksi suurim- malla vientialalla, olemassaolo vaarannettaisiin. T(cid:228)ll(cid:228) olisi ollut vakavia sosiaalisia ja alueellisia seurauksia, ja lis(cid:228)ksi se olisi vaikuttanut Kreikan maksutaseeseen. VIII. 2 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen (101) Komissio huomauttaa, ett(cid:228) perustamissopimuksen mu- kaan tuen on rajoituttava siihen v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, joka tarvitaan tuelle asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, jotta voidaan v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristyminen tuen vuoksi. (98) Kuten edell(cid:228) esitettiin Heraclesille my(cid:246)nnetyn tuen oikeusperustana on laki 1386/83. Lain t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- nolle asetettiin kuitenkin useita ehtoja, kuten Kreikan hallituksen velvoite ilmoittaa yksitt(cid:228)isist(cid:228) tapauksista, jotka ylitt(cid:228)v(cid:228)t tietyt kynnysarvot. T(cid:228)m(cid:228) erityinen ilmoi- tusvelvollisuus asetettiin, jotta komissio voisi tarkastella (102) Edell(cid:228) ett(cid:228) esitetyn perusteella komissio hyv(cid:228)ksyy, Heraclesille my(cid:246)nnetty tuki oli tarpeen Kreikan viran- omaisten yleisille toimenpiteille asettamien tavoitteiden saavuttamiseksi ja Kreikan talouden vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistamiseksi. Komissio on kuitenkin sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) tukea ei rajoitettu tarvittavaan v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, koska L 66/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 3. 2000 se ylitti Kreikan talouden vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistamiseksi tarvittavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja siten v(cid:228)(cid:228)risti kilpailua ja vaikutti j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ettei se sovellu yhteismarkkinoille. Heraclesin hyv(cid:228)ksi toteutettu- jen toimenpiteiden v(cid:228)litt(cid:246)min(cid:228) vaikutuksina oli velan poistaminen sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omaksi muutetun velan korkoja sek(cid:228) julkisille elimille maksamattomien velkojen sakko- maksuja vastaavat t(cid:228)rke(cid:228)t kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t. Yhti(cid:246)n mak- suvalmius parani merkitt(cid:228)v(cid:228)sti, koska sen velat poistet- tiin eik(cid:228) sen tarvinnut maksaa velkojilleen korkoja tai lyhennyksi(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n ansiosta se pystyi tarjoamaan asiak- kailleen parempia luottoehtoja koti- ja ulkomaisilla markkinoilla sek(cid:228) viem(cid:228)(cid:228)n yh(cid:228) suuremman osan tuotan- nostaan muihin j(cid:228)senvaltioihin. Yrityksen kilpailuasema parani, mik(cid:228) n(cid:228)kyi viennin kasvuna sek(cid:228) muiden j(cid:228)sen- valtioiden painottumisena Heraclesin vienniss(cid:228). Perus- tamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisena voidaan pit(cid:228)(cid:228) ainoastaan sit(cid:228) tuen osaa, joka tarvittiin Heraclesin elinkelpoisuuden palauttamiseen ja j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan joka ei vaikuttanut yhteismarkkinoille soveltumattomalla tavalla eik(cid:228) asetta- nut yhti(cid:246)t(cid:228) kohtuuttomasti parempaan asemaan kilpaili- joihin verrattuna. Tuen t(cid:228)m(cid:228) osa, joka kuuluu Kreikan talouden vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistamista koskevan poik- keuksen soveltamisalaan, vaikutti valtion toimenpiteen ansiosta siten, ett(cid:228) yhti(cid:246) pystyi jatkamaan toimintaansa ja lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vienti(cid:228)(cid:228)n muihin j(cid:228)senvaltioihin siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- rin, ettei t(cid:228)m(cid:228) ollut yhteismarkkinoille soveltumatonta. Itse asiassa Heraclesin viennin kasvu muihin j(cid:228)senvaltioi- hin on n(cid:228)ht(cid:228)v(cid:228) siin(cid:228) valossa, ett(cid:228) Kreikan viennin ylei- nen painopiste siirtyi vuodesta 1986 alkaen kohti muita j(cid:228)senvaltioita. Kuten edell(cid:228) mainittiin, Kreikan perinteis- ten vientimarkkinoiden eli L(cid:228)hi-id(cid:228)n markkinoiden romahdus johti siihen, ett(cid:228) yh(cid:228) suurempi osa Kreikan kaikkien vientiyritysten tuotannosta vietiin muihin j(cid:228)sen- valtioihin. T(cid:228)m(cid:228) johtui p(cid:228)(cid:228)asiassa Kreikan viennin kil- pailukyvyst(cid:228) verrattuna Euroopan tuotantoon, joka ei riitt(cid:228)nyt vuosina 1986(cid:151)1990 vastaamaan sis(cid:228)isen kulu- tuksen kasvuun. (103) Komissio tarkastelee seuraavaksi Heraclesin taloudellista kehityst(cid:228) ja rahoitusasemaa sek(cid:228) esitt(cid:228)(cid:228) sopivimman tavan sen laskemiseen. Tarkoituksena on m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228), mik(cid:228) osa tuesta ei ole perusteltu 92 artiklan 3 kohdan b ala- kohdan nojalla, koska se ylitti Kreikan talouden vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistamisessa tarvitun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja vahvisti yrityk- sen taloudellista ja rahoitusasemaa enemm(cid:228)n kuin sen pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin elinkelpoisuuden varmistamiseen tarvit- tiin. a) H e r a c l e s i n t a l o u d e l l i n e n k e h i t y s j a r a h o i t u s a s e m a (104) Heracles teki tappiota vuodesta 1983 l(cid:228)htien. Vuonna 1985 yhti(cid:246)ll(cid:228) oli akuutteja taloudellisia vaikeuksia: sen oma p(cid:228)(cid:228)oma vuosikertomuksen mukaan oli ﬂ 2 163 miljoonaa drakmaa, nettotappio 4 216 miljoonaa drakmaa ja liiketoiminnan tappio 4 623 miljoonaa drak- maa. Vuoden 1985 loppuun menness(cid:228) sille oli kertynyt tappioita yhteens(cid:228) 7 249 miljoonaa drakmaa. (105) Vuosina 1985 ja 1986 eli ennen valtion toimenpidett(cid:228) Heracles oli seuraavassa tilanteessa: (cid:151) yhti(cid:246)ll(cid:228) oli tuotantolaitokset ajanmukaiset 1980-luvun alussa toteutetun suuren investointi- ohjelman vuoksi (vuosi 1983 oli viimeinen vuosi, jolloin tehtiin suuria investointeja), (cid:151) investointiohjelma oli rahoitettu suurelta osin tai jopa kokonaan lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ulkomaista velanottoa, (cid:151) drakman devalvointi vaikutti kielteisesti edell(cid:228) mai- nittujen velkojen hoitokustannuksiin, (cid:151) kotimainen hintas(cid:228)(cid:228)ntely vaikutti kielteisesti myynti- tuottoennusteisiin, (cid:151) yhti(cid:246)n perinteiset vientimarkkinat (L(cid:228)hi-it(cid:228)) heikke- niv(cid:228)t, koska (cid:246)ljyn hinta laski voimakkaasti vuosina 1985 ja 1986 (t(cid:228)m(cid:228) pienensi (cid:246)ljynviej(cid:228)maiden kyky(cid:228) rahoittaa suuria rakennushankkeita). (106) Yhti(cid:246)n taloudellisen ja rahoitusaseman m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)siv(cid:228)t n(cid:228)in ollen voimakkaasti kasvaneet rahoituskulut, jotka johtui- vat velanotosta. Ne vaikuttivat kielteisesti yhti(cid:246)n kannat- tavuuteen ja uhkasivat pakottaa sen selvitystilaan. Toi- saalta yhti(cid:246) odotti tuotantotehokkuuden suhteellisen suurta parannusta 1980-luvun alussa toteutetun inves- tointiohjelman vuoksi. (107) Kreikan hallitus muutti 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1986 anne- tulla hallituksen asetuksella 27 755 miljoonaa drakmaa Heraclesin veloista julkisille laitoksille osakep(cid:228)(cid:228)omaksi, jotta yhti(cid:246) voitiin pelastaa selvitystilaan joutumiselta. T(cid:228)ll(cid:228) tavalla Heracles vapautui osasta velkojaan ja rahoi- tukseen liittyvist(cid:228) rasitteistaan, koska se sai kustannus- s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) siit(cid:228), ettei sen tarvinnut maksaa veloista korkoa eik(cid:228) osinkoja osakkeenomistajille. Yhti(cid:246) jatkoi toimin- taansa ja se kykeni edelleen viem(cid:228)(cid:228)n osan tuotannostaan muihin j(cid:228)senvaltioihin. 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/15 (108) Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n Heraclesin taloudellinen ja rahoitustilanne vuosina 1985(cid:151)1989, eli luvuissa otetaan huomioon valtion tukitoimen vaikutus yhti(cid:246)n tileihin. 1985 1986 1987 1988 1989 (miljoonaa drakmaa) K(cid:228)ytt(cid:246)omaisuus 27 627 24 507 22 194 26 854 24 572 Vaihto- ja rahoitusomaisuus 14 301 14 987 17 078 20 438 25 132 Oma p(cid:228)(cid:228)oma Pitk(cid:228)aikaiset velat Lyhytaikaiset velat ﬂ 2 163 23 054 23 751 32 402 35 866 13 990 4 841 2 768 1 506 687 30 933 12 679 12 155 12 305 11 249 Taseen loppusumma 43 583 40 919 39 820 47 607 49 934 Liikevaihto Liiketoiminnan kulut Liiketoiminnan tulos Rahoitustulos 29 928 29 840 30 480 34 923 39 549 28 020 27 356 26 840 29 777 31 940 1 908 2 484 3 640 5 146 7 609 ﬂ 6 530 ﬂ 4 202 ﬂ 2 388 ﬂ 2 087 ﬂ 1 992 Normaalin liiketoiminnan tulos ﬂ 4 622 ﬂ 1 718 1 252 3 059 5 617 Satunnainen tuotto Nettotulos 407 ﬂ 230 ﬂ 1 144 ﬂ 1 634 ﬂ 2 151 ﬂ 4 215 ﬂ 1 948 108 1 425 3 466 L(cid:228)hde: Yhti(cid:246)n vuosikertomukset 1985(cid:151)1989. (109) Seuraavassa taulukossa esitet(cid:228)(cid:228)n Heraclesia koskevien tiettyjen t(cid:228)rkeiden taloudellisten tunnusluku- jen kehitys ennen velkojen muuntamista osakep(cid:228)(cid:228)omaksi ja sen j(cid:228)lkeen. Pitk(cid:228)- ja lyhytaikaiset velat/taseen loppu- summa Vaihto- velat ja rahoitusomaisuus/lyhytaikaiset Tilikauden voitto (tappio) ennen veroja/ta- seen loppusumma L(cid:228)hde: Yhti(cid:246)n vuosikertomukset 1985(cid:151)1989. 1985 1986 1987 1988 1989 1,03 0,43 0,37 0,29 0,24 0,46 1,18 1,41 1,66 2,23 ﬂ 0,1 ﬂ 0,05 0 0,03 0,07 (110) Kuten Heraclesin vuosikertomuksista voidaan n(cid:228)hd(cid:228), yhti(cid:246)n taloudellinen asema ennen velan muuntamista osakep(cid:228)(cid:228)omaksi oli hyvin uhanalainen: j(cid:228)ljell(cid:228) olevan velan suuresta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) johtuneet suuret rahoituskulut johtivat merkitt(cid:228)viin tappioihin, jotka heikensiv(cid:228)t yhti(cid:246)n ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omaa. Toisaalta on kuitenkin huomattava, Heraclesin toiminnan kriittisimpien vuosien aikana sen liiketoiminnan tulos oli positiivinen, kun ei oteta huo- mioon rahoituskuluja. Lis(cid:228)ksi sen huonot taloudelliset tulokset liittyiv(cid:228)t l(cid:228)heisesti Kreikan koko talouden erit- t(cid:228)in heikkoon tilaan. b) V a i h t o e h t o i s i a m e n e t e l m i (cid:228) , j o i l l a v o i - d a a n m (cid:228) (cid:228) r i t t (cid:228) (cid:228) v (cid:228) l t t (cid:228) m (cid:228) t t (cid:246) m (cid:228) n m (cid:228) (cid:228) r (cid:228) n y l i t t (cid:228) n y t t u k i (111) Kuten edell(cid:228) mainittiin, perustamissopimuksen 93 artik- lan 2 kohdan mukaisen menettelyn laajentamisessa (16) ja ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion (16) Ks. alaviite 1. L 66/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 3. 2000 j(cid:228)lkeen komissiolla on ollut vakavia ep(cid:228)ilyksi(cid:228) siit(cid:228), voi- daanko Heraclesille my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea pit(cid:228)(cid:228) yhteismark- kinoille soveltuvana. Komissio ep(cid:228)ili erityisesti sit(cid:228), voi- daanko perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista poikkeusta soveltaa Heraclesille my(cid:246)nnettyyn tukeen. Komission k(cid:228)sityksen mukaan tuki on voinut antaa Heraclesille vahvemman kilpailuaseman kuin sen elinkelpoisuuden varmistamiseen tarvittiin. (112) Tutkimalla Titanin ja Heraclesin rahoituskustannuksia suhteessa niiden liikevaihtoon ja myyntivolyymiin komissio p(cid:228)(cid:228)tteli, ett(cid:228) Heraclesin p(cid:228)(cid:228)oma ylimitoitettiin noin 5 miljardilla drakmalla ja ett(cid:228) n(cid:228)in ollen tuki ei rajoittunut tarvittavaan v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. (113) Komissio sai laajoja huomautuksia kolmansilta perus- tamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn laajentamisen j(cid:228)lkeen. Er(cid:228)(cid:228)t huomautukset koskivat laskentamenetelm(cid:228)(cid:228), jolla m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)isiin Herac- lesin p(cid:228)(cid:228)omaksi muunnettavan velan v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228). elinkelpoisuuden varmistamisessa varten Titan tarkasteli odotuksia Heraclesin kassavir- roista vuoden 1986 j(cid:228)lkeen sill(cid:228) oletuksella, ett(cid:228) kas- savirroilla olisi hoidettu velkoja. (117) Titan p(cid:228)(cid:228)ttelee Heraclesin vuosikertomuksista otettujen taloudellisten tietojen perusteella, ett(cid:228) Heraclesin kas- savirrat riittiv(cid:228)t vuodesta 1987 alkaen hoitamaan v(cid:228)hin- t(cid:228)(cid:228)n jopa drakman 20 miljardin drakman lis(cid:228)lainan, jos lyhennykset paino- tetaan my(cid:246)hemmille vuosille. 15 miljardin lis(cid:228)lainan tai (118) Heracles toimitti komissiolle professori Joseph Hassidin (Piraeuksen yliopisto) ja professori Emmanuel Sakellisin (Ateenan Pantionin yliopisto) laatiman raportin osoit- taakseen, ettei Heraclesin velkojen muuntaminen p(cid:228)(cid:228)- omaksi vuonna 1986 johtanut yhti(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)oman ylimitoi- tukseen. Heid(cid:228)n laskelmansa tehtiin vertailemalla Herac- lesin p(cid:228)(cid:228)omarakennetta kuvaavia suhdelukuja vertailu- kelpoisiin suhdelukuihin, jotka perustuivat nelj(cid:228)(cid:228)n suu- reen otokseen kansainv(cid:228)lisist(cid:228) sementinvalmistajista (17). Otoksiin sis(cid:228)ltyi sek(cid:228) elinkelpoisia ett(cid:228) vaikeuksissa ole- via yrityksi(cid:228). (114) Yhdistyneen kuningaskunnan sementtialan j(cid:228)rjest(cid:246) tilasi j(cid:228)sentens(cid:228) puolesta professori George Yarrow’lta (Hert- ford College) tutkimuksen tuen taloudellisista n(cid:228)k(cid:246)koh- dista. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) raportissa Yarrow arvioi yhti(cid:246)n tilien osoittamien kassavirtojen perusteella, kuinka pal- jon Heraclesin p(cid:228)(cid:228)omaa korotettiin liikaa. Yhdistyneen kuningaskunnan sementtiteollisuus pyysi komission pyynn(cid:246)st(cid:228) Yarrow’ta esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)huomautuksia, koska ensimm(cid:228)isest(cid:228) raportista tehdyt p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t olivat l(cid:228)hinn(cid:228) j(cid:228)lkiarviointeja ja niit(cid:228) voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ainoastaan aihe- todisteina. (119) Raportin l(cid:228)ht(cid:246)kohtana on sen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen, kuinka paljon Heraclesin nettoarvoa olisi pit(cid:228)nyt kasvattaa 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1985 yhti(cid:246)n elinkelpoisuuden var- mistamiseksi. Jotta yrityst(cid:228) pidett(cid:228)isiin elinkelpoisena, sen pitk(cid:228)aikaisen p(cid:228)(cid:228)oman olisi oltava k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuu- den arvoa suurempi. Muussa tapauksessa yrityksen olisi rahoitettava osa k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuudestaan lyhytaikaisilla veloilla, jolloin se ei olisi terve, koska sen k(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)oma (johon kuuluu varasto, jota ei voida muuttaa v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti rahaksi) ei riitt(cid:228)isi lyhytaikaisten velkojen hoitamiseen. (115) T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen tekem(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n ennakkoarvioinnissa ja rahoitusrakenteiden vertailuun perustuvissa laskelmissa Yarrow oletti, ett(cid:228) Heraclesin investoinnit (verrattuna Titaniin) rahoitettiin yleisesti ottaen samalla tavalla kuin Titanin toiminnassa. Toisin sanoen rahoituksessa k(cid:228)ytet- tiin vastaavaa velka- ja p(cid:228)(cid:228)omayhdistelm(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) vastaa- via velka- ja p(cid:228)(cid:228)omamaksuja. N(cid:228)ill(cid:228) oletuksilla poistoja ja tasetta kuvaavat luvut viittaavat siihen, ett(cid:228) Heraclesin velanottokyky olisi ollut noin kaksinkertainen Titaniin verrattuna 1980-luvun puoliv(cid:228)liss(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan sementtialan j(cid:228)rjest(cid:246) esitti p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) vuonna 1986 Heraclesin velkoja muutettiin p(cid:228)(cid:228)omaksi noin 15,5 miljardia drakmaa lii- kaa. (116) Titan v(cid:228)itti kantelussaan, ett(cid:228) velkoja muutettiin p(cid:228)(cid:228)- omaksi liikaa ja ett(cid:228) n(cid:228)in suurimittainen muuntaminen ei ollut ainoastaan tarpeetonta vaan my(cid:246)s suhteetonta yhti(cid:246)n kokoon ja tarpeisiin n(cid:228)hden. Titanin n(cid:228)kemyksen mukaan Heraclesin elinkelpoisuuden varmistamiseksi olisi riitt(cid:228)nyt, ett(cid:228) sen velkoja olisi muutettu p(cid:228)(cid:228)omaksi sen verran, ett(cid:228) se olisi pystynyt edelleen hoitamaan vel- kojaan ja jatkamaan liiketoimintaansa. T(cid:228)t(cid:228) tarkoitusta (120) Lyhytaikaisesta velasta p(cid:228)(cid:228)omaksi muunnettavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseksi k(cid:228)ytettiin nelj(cid:228)n otoksen taseista saatuja taloudellisia tietoja, joilla pyrittiin arvioimaan yksitt(cid:228)is- ten yritysten ja yritysryhmien keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) taloudellisia tunnuslukuja sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n nelj(cid:228)n otoksen keskiarvo- jen geometrista keskiarvoa sopivana kriittisen(cid:228) arvona, jota kohti Heraclesin taloudellisen rakenteen tulisi l(cid:228)hen- ty(cid:228). Otoksia varten laskettiin seuraavat suhdeluvut: i) nettoarvon ja pitk(cid:228)aikaisten velkojen summa jaettuna ii) k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuus jaettuna netto- k(cid:228)ytt(cid:246)omaisuudella, arvolla ja iii) Z-luokitus (toisin sanoen suhdeluku, jolla arvioidaan selvitystilaan joutumisen todenn(cid:228)k(cid:246)isyys). (17) Ensimm(cid:228)inen otos: Troy Almanac of Business and Financial Ratios (441 yrityst(cid:228), jotka toimivat sementin valmistuksen parissa (se- mentti, hydrauliikka) vuoden 1984 hein(cid:228)kuun ja vuoden 1985 kes(cid:228)kuun v(cid:228)lill(cid:228)). Toinen otos: Value Line -tietokannat (Yhdysval- tojen kaikki sementtialat vuonna 1985). Kolmas otos: Robert Morris & Associates: Annual Statement Stu- dies (209 yrityst(cid:228), jotka toimivat sementin ja oheistuotteiden val- mistuksen parissa vuoden 1985 huhtikuun ja vuoden 1986 maa- liskuun v(cid:228)lill(cid:228)). Nelj(cid:228)s otos: Robert Morris & Associates: Annual Statement Studies (136 valmiiksi sekoitettua betonia valmistavaa yrityst(cid:228) vuoden 1985 huhtikuun ja vuoden 1986 maaliskuun v(cid:228)lill(cid:228)). 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/17 olisi pit(cid:228)nyt korottaa p(cid:228)(cid:228)omaa tai p(cid:228)(cid:228)omaksi, (121) Ensimm(cid:228)isen suhdeluvun kannalta Heraclesin pitk(cid:228)- arviolta aikaista 27,5 miljardilla drakmalla. Toisin sanoen lyhytaikaisia velkoja olisi pit(cid:228)nyt muuntaa t(cid:228)m(cid:228)n verran pitk(cid:228)aikai- siksi veloiksi jotta oltaisiin saavutettu sama suhdeluku kuin nelj(cid:228)ss(cid:228) otoksessa. Koska Heracle- sin p(cid:228)(cid:228)omaksi yhteens(cid:228) 20,2 miljardilla drakmalla vuoden 1986 elo- kuussa (loput 7,5 miljardia drakmaa olivat p(cid:228)(cid:228)omaksi muutettuja pitk(cid:228)aikaisia velkoja), p(cid:228)(cid:228)omaa korotettiin suhdeluvun osoittamaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n. Kahdella muulla suhdeluvulla saadaan vastaava tulos. velkoja muunnettiin lyhytaikaisia (122) Komissio katsoo samalla tavalla kuin perustamissopi- muksen 93 artiklan 2 kohdan soveltamismenettelyn laa- jentamisen yhteydess(cid:228) marraskuussa 1995, ett(cid:228) Kreikan sementtimarkkinoiden erikoisluonteen vuoksi Heraclesia olisi verrattava sit(cid:228) hieman pienemp(cid:228)(cid:228)n mutta yht(cid:228) kan- nattavaan kreikkalaiseen kilpailijaan Titaniin tutkittaessa, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin velkaa muunnettiin p(cid:228)(cid:228)omaksi yhti(cid:246)n elin- kelpoisuuden s(cid:228)ilytt(cid:228)misess(cid:228) tarvittavaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) enem- m(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228)n oikeuttaa se tosiasia, ett(cid:228) ne molemmat toi- mivat samoissa vaikeissa taloudellisissa olosuhteissa ja niill(cid:228) oli samanlaisia kustannuksia, kuten ty(cid:246)voima- ja energiakustannukset sek(cid:228) korot. P(cid:228)(cid:228)oman korotuksen aikana vallinneet olosuhteet, joissa Kreikan sementinval- mistajat toimivat, poikkesivat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti eurooppalais- ten kilpailijoiden olosuhteista. T(cid:228)m(cid:228) koski erityisesti makrotaloudellista ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228), tuotantohintoja ja -olo- suhteita, kansallisen yhti(cid:246)lain asettamia velvoitteita, hin- tas(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) riippuvuutta vientimarkki- noista. (123) Lis(cid:228)ksi vertailukohteeksi valitusta tilikaudesta komissio katsoo, kuten perustamissopimuksen 93 artiklan 2 koh- dan soveltamismenettelyn laajentamisesta tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen yhteydess(cid:228), ett(cid:228) vuosi 1987 on sopiva vuosi vertai- lukohteeksi, koska se oli Heraclesin ensimm(cid:228)inen tavan- omainen toimintavuosi tuen saamisen j(cid:228)lkeen. Vertailu mahdollistaa tilanteen tarkastelun silloin, kun valtion toi- menpiteet toteutettiin. (124) Komission mukaan Heraclesin ja Titanin rahoitusraken- netta olisi verrattava kolmen taloudellisen tunnusluvun perusteella: nettorahoituskulut suhteessa liikevaihtoon, nettorahoituskulut myyty(cid:228) sementtitonnia kohden ja nettorahoituskulut valmistettua sementtitonnia kohden. Perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan soveltamis- menettelyjen kuluessa vaihdettujen tietojen perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) on asianmukaista ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kolmas suhdeluku eli nettorahoituskulut valmistettua sementtitonnia kohden niiden kahden muun suhdeluvun lis(cid:228)ksi, joita k(cid:228)ytettiin 93 artiklan 2 kohdan soveltamis- menettelyn laajentamisesta marraskuussa 1995 tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen yhteydess(cid:228). Komissio voi paremmin verrata n(cid:228)it(cid:228) kahta yhti(cid:246)t(cid:228) toisiinsa, koska suhdeluku tasaa eri- laisten toimitusstrategioiden vaikutuksia, jotka johtuvat tuotannon varastoinnista ja tuotannon v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) toi- mituksesta. (125) Kreikan viranomaisilta 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1999 saa- tujen tietojen perusteella komissio pystyi tarkentamaan lopullista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n, koska tiedot mahdollistivat Herac- lesin p(cid:228)(cid:228)oman ylimitoituksen taloudellisen laskentame- netelm(cid:228)n tarkentamisen. Laskenta perustuu yksityiskoh- taisempiin tietoihin sek(cid:228) Heraclesin ett(cid:228) Titanin rahoi- tuskulujen rakenteesta siin(cid:228) mieless(cid:228), ett(cid:228) osakkuuksien tuotot on v(cid:228)hennetty molempien yritysten rahoituskulu- jen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). (126) T(cid:228)m(cid:228)n perusteella komissio huomauttaa, ett(cid:228) Titanin nettorahoituskulut olivat 10,1 prosenttia sen liikevaih- dosta, kun taas Heraclesin vastaava luku oli vain 8,1 prosenttia. Titanin nettorahoituskulut olivat 469,9 drakmaa myyty(cid:228) sementtitonnia kohden ja Heraclesin 392,7 drakmaa tonnia kohden. Titanin nettorahoitus- kulut olivat 423,5 drakmaa valmistettua sementtitonnia kohden ja Heraclesin 471,2 drakmaa tonnia kohden. (127) Komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee laskemalla teoreettisena keskiarvona, kuinka paljon Heracles olisi s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)nyt nettorahoitus- kuluissaan samoilla suhdeluvuilla kuin Titan, ett(cid:228) Herac- lesin p(cid:228)(cid:228)oma ylimitoitettiin 2 488 miljoonalla drakmalla (noin 7 miljoonaa euroa). (128) T(cid:228)ll(cid:228) menetelm(cid:228)ll(cid:228) saadaan pienempi ero n(cid:228)iden kahden yhti(cid:246)n nettorahoituskuluihin ja siten Heraclesin p(cid:228)(cid:228)oma on v(cid:228)hemm(cid:228)n ylimitoitettu Titaniin verrattuna. Menetel- m(cid:228)n j(cid:228)rkevyys perustuu siihen tosiasiaan, ett(cid:228) Heraclesin ja Titanin vertailussa k(cid:228)ytetyt rahoituskulut ovat yhden- mukaisia eri(cid:228), koska molemmat ovat nettom(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) ja siten vertailukelpoisia. T(cid:228)llaisissa taloudellisissa tarkas- teluissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) mieluummin nettom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) kuin bruttom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) rahoituskuluja, koska ne ovat tar- kempia lukuja. (129) Tulokseksi saatu 2 488 miljoonan drakman summa vas- taa p(cid:228)(cid:228)omaksi muutetun velan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), joka ylitti Herac- lesin pitk(cid:228)aikaisen elinkelpoisuuden varmistamisessa tar- vittavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)oman ylimitoittaminen v(cid:228)(cid:228)- risti Euroopan sementtimarkkinoita siin(cid:228) mieless(cid:228), ett(cid:228) Heraclesin kilpailuasema parani. T(cid:228)m(cid:228) havaitaan Herac- lesin viennin kasvusta ja viennin painopisteen siirtymi- sest(cid:228) muihin j(cid:228)senvaltioihin. Tuen t(cid:228)m(cid:228) osa, joka ei ollut v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n Heraclesin elinkelpoisuuden palauttamiseksi ja joka ylitti Kreikan talouden vakavan h(cid:228)iri(cid:246)n poistami- sessa tarvittavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ja jonka vuoksi Heracles saa- vutti kilpailijoitaan suotuisamman aseman, ei ole perus- tamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuva. Siit(cid:228) saatujen etu- jen poistaminen on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), jotta voidaan palaut- taa aikaisemmin vallinnut kilpailutilanne. (130) K(cid:228)ytetyn l(cid:228)hestymistavan ansiosta komissio pystyy las- kemaan Heraclesin p(cid:228)(cid:228)oman ylimitoituksen valtion toi- menpiteen aikana saatavilla olleiden tietojen perusteella, L 66/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 14. 3. 2000 toisin sanoen ilman j(cid:228)lkitarkastelua, joka perustuisi velan p(cid:228)(cid:228)omaksi muuttamisen j(cid:228)lkeen esiintyneisiin tapahtu- miin, joita ei tunnettu valtion toimenpiteen tapahtuessa. Edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228) komissio kiist(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hestymistavan, jota Titan k(cid:228)ytti Heraclesin osakep(cid:228)(cid:228)oman ylimitoituk- sen laskemisessa, koska se perustui yhti(cid:246)n kassavirtojen tarkasteluun vuoden 1986 j(cid:228)lkeen ja sen velanhoitoky- kyyn. hallituksen tuen markkinoita v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228) vaikutus, komissio m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) takaisin Heraclesilta perim(cid:228)(cid:228)n Kreikan 2 488 miljoonaa drakmaa. Takaisin peritt(cid:228)ville m(cid:228)(cid:228)rille las- ketaan korkoa siit(cid:228) ajankohdasta alkaen, jolloin ne annet- tiin tuensaajan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, tosiasialliseen takaisinmaksuun asti. Koron laskeminen perustuu aluetukien nettoavustus- ekvivalentissa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n viitekorkoon, joka oli voi- massa tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen ajankohtana. (131) Lis(cid:228)ksi komission l(cid:228)hestymistapa Heraclesin p(cid:228)(cid:228)oman ylimitoituksen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseen yhdist(cid:228)(cid:228) suoraan n(cid:228)iden kahden yhti(cid:246)n rahoituskulut niiden tuotantoon sek(cid:228) rahallisen ett(cid:228) fyysisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n mukaan laskettuna. T(cid:228)m(cid:228)n ansiosta voidaan hyl(cid:228)t(cid:228) tiettyj(cid:228) keinotekoisia ole- tuksia, joita Yhdistyneen kuningaskunnan sementtialan j(cid:228)rjest(cid:246) k(cid:228)ytti Heraclesin p(cid:228)(cid:228)oman ylimitoituksen m(cid:228)(cid:228)- ritt(cid:228)misess(cid:228). T(cid:228)llaisia oletuksia ovat muun muassa Tita- nin ja Heraclesin rahoitusrakenteen vastaavuus sek(cid:228) molempien yhti(cid:246)iden toiminnassa k(cid:228)ytetty samanlainen velkojen ja p(cid:228)(cid:228)oman yhdistelm(cid:228), koska ne eiv(cid:228)t t(cid:228)ysin vastaa todellista tilannetta tuohon aikaan. kansainv(cid:228)lisiin (132) Lis(cid:228)ksi komissio kiist(cid:228)(cid:228) Heraclesin k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)n l(cid:228)hes- tymistavan sen osoittamiseksi, ett(cid:228) yhti(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)omaa ei ylimitoitettu, koska se perustui Heraclesin vertaamiseen useisiin sementinvalmistajiin. Kuten edell(cid:228) esitettiin, Kreikan sementinvalmistajien vallitsevat markkinaolosuhteet poikkesivat p(cid:228)(cid:228)oman korottamisen aikana merkitt(cid:228)v(cid:228)sti muun maailman kilpailijoista, eik(cid:228) erilaisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) ja erilaisissa olosuhteissa toimi- vien yritysten taloudellisten tunnuslukujen vertailuun perustuvaa tarkastelua pidet(cid:228) tarkkana. (133) Edell(cid:228) esitetyss(cid:228) tarkastelussa otetaan huomioon komis- sion alkuper(cid:228)iset ep(cid:228)ilykset kyseess(cid:228) olevan tuen sovel- tuvuudesta yhteismarkkinoille. Lis(cid:228)ksi siin(cid:228) tarkastellaan tuen v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)vi(cid:228) vaikutuksia yhteis(cid:246)ss(cid:228). Komissio on t(cid:228)ll(cid:228) tavalla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 88/167/ETY (toisin sanoen lain 1386/83) ja perustamis- sopimuksen 92 artiklan mukaisesti. Tarkastelu osoittaa, ett(cid:228) Kreikan hallituksen voidaan katsoa muuntaneen Heraclesin velat p(cid:228)(cid:228)omaksi vuonna 1986 lakia 1386/83 koskevan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 88/167/ETY mukaisesti. arvioinut, my(cid:246)nnettiink(cid:246) tuki (135) Edellisell(cid:228) tarkastelulla komissio on t(cid:228)ytt(cid:228)nyt velvollisuu- tensa tutkia, v(cid:228)(cid:228)ristik(cid:246) tuki kilpailua ja vaikuttiko se yhteis(cid:246)n sis(cid:228)iseen kauppaan. Ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin asetti komissiolle t(cid:228)m(cid:228)n velvoitteen kumo- tessaan komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, jolla hyv(cid:228)ksyttiin Heracle- sille my(cid:246)nnetty tuki. IX P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t (136) Komissio on osoittanut edellisell(cid:228) tarkastelulla, ett(cid:228) tuki on laiton ja osittain soveltumaton yhteismarkkinoille. (137) Heracles v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) tuen soveltuvuutta koskevan p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen muuttaminen p(cid:228)invastaiseksi olisi ristiriidassa perustellun luottamuksen ja oikeudenmukaisen hallin- non periaatteiden kanssa. Vaikka Heracles esitti, ett(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perustana olevat tosiasiat ovat edelleen samoja, tuomioistuin vaatii tuomiossaan, ettei komissio arvioi ainoastaan tuen ennakoitavia vaikutuk- sia, vaan velvoittaa ainakin v(cid:228)lillisesti komission tarkas- telemaan vuosina 1986(cid:151)1991 tosiasiallisesti toteutu- neita vaikutuksia. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komission on otettava huomioon sek(cid:228) tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen aikana esiintyneet ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) my(cid:246)hemm(cid:228)t tosiseikat. (134) Mit(cid:228) tulee tuen soveltuvuuteen perustamissopimuksen 92 artiklaan, edell(cid:228) esitetty tarkastelu osoittaa, ett(cid:228) osaa 27 755 miljoonan drakman tuesta eli 25 267:(cid:228)(cid:228) miljoonaa drakmaa voidaan pit(cid:228)(cid:228) yhteismarkkinoille soveltuvana perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, koska sill(cid:228) poistettiin vakava h(cid:228)iri(cid:246) Kreikan taloudessa vaikuttamatta kauppaan yhteismarkkinoille soveltumattomalla tavalla ja asettamatta yhti(cid:246)t(cid:228) kohtuutto- masti kilpailijoitaan suotuisampaan asemaan. Toisaalta tar- kastelu osoittaa my(cid:246)s, ett(cid:228) Heraclesin p(cid:228)(cid:228)oma ylimitoitet- tiin 2 488 miljoonalla drakmalla. Jotta voitaisiin poistaa (138) Lis(cid:228)ksi komissio huomauttaa, ett(cid:228) tuomioistuin on joh- donmukaisesti katsonut (18), ett(cid:228) perustamissopimuksen 93 artiklan mukaan komission pakollisena velvoitteena on valvoa valtiontukea. Siksi tukea saaneet yritykset eiv(cid:228)t periaatteessa voi oikeutetusti odottaa, ett(cid:228) tuki on laillinen, ellei sit(cid:228) ole my(cid:246)nnetty kyseisess(cid:228) artiklassa s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn mukaisesti. Vaikka komissio alun- (18) Ks. asia C-5/89, komissio v. Saksa, tuomio 20. 9. 1990 (Kok. 1990, s. I-3437, 14 kohta), ja asia C-169/95, Espanja v. komissio, tuo- mio 14. 1. 1997 (Kok. 1997, s. I-135, 53 kohta). 14. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 66/19 perin hyv(cid:228)ksyi Heraclesille my(cid:246)nnetyn tuen, Heraclesilla ei voinut olla oikeutettuja odotuksia tuensaajana, koska p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) valitettiin ajoissa ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimeen, joka kumosi sen. Komission virhe ei n(cid:228)in ollen voi poistaa Kreikan laittoman toiminnan seu- rauksia, 2. Takaisinperint(cid:228) pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kansallisen lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisilla menettelyill(cid:228). Takaisin peritt(cid:228)ville m(cid:228)(cid:228)rille lasketaan korkoa siit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) lukien, jolloin ne annettiin tuensaajan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, tosiasialliseen takaisinmaksuun asti. Koron laskeminen perustuu aluetukien nettoavustusekvivalenteissa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n viitekorkoon, joka oli voimassa tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen ajankohtana. ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla Heracles General Cement Companyn p(cid:228)(cid:228)oman korottaminen 27 755 miljoonalla drakmalla on perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Edell(cid:228) mainitusta tuesta katsotaan 25 267 miljoonan drakman suuruinen osa yhteis- markkinoille soveltuvaksi, koska se t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn osa, 2 488 miljoonaa drakmaa, katsotaan yhteismarkkinoille sovel- tumattomaksi. Tuen muu poikkeuksen edellytykset. 3 artikla Kreikan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kulu- essa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tiedoksiannosta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen noudattami- seksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu Helleenien tasavallalle. 2 artikla Tehty Brysseliss(cid:228) 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999. Kreikan on ryhdytt(cid:228)v(cid:228) tarvittaviin toimenpiteisiin 1 artik- 1. lassa mainitun yhteismarkkinoille soveltumattoman ja laitto- masti my(cid:246)nnetyn tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta ja pois- tettava 1 artiklassa mainittu 2 488 miljoonan drakman osa tuesta. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:228)sen