title: Rådets förordning (EG) nr 718/1999 av den 29 mars 1999 om en politik för gemenskapens flottkapacitet inom inlandssjöfarten för att främja transporter på de inre vattenvägarna

eurovoc_concepts:
carriage of goods
chartering
inland waterway fleet
inland waterway shipping
transport regulations

text: 2. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 90/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 718/1999 av den 29 mars 1999 om en politik f(cid:148)r gemenskapens flottkapacitet inom inlandssj(cid:148)farten f(cid:148)r att fr(cid:132)mja transporter p(cid:134) de inre vattenv(cid:132)garna EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 75 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitt(cid:130)ns yttrande (2), i enlighet med det f(cid:148)rfarande som avses i artikel 189c i f(cid:148)rdraget (3), och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) Genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 1101/89 (4) inf(cid:148)rdes ett system f(cid:148)r strukturella f(cid:148)rb(cid:132)ttringar inom inlandssj(cid:148)- farten f(cid:148)r de flottor som trafikerar n(cid:132)tet av inb(cid:148)rdes f(cid:148)rbundna inre vattenv(cid:132)gar i Belgien, Frankrike, Luxemburg, Nederl(cid:132)nderna, Tyskland och (cid:153)sterrike. Denna f(cid:148)rordning syftade till att minska (cid:148)verkapaci- teten hos inlandssj(cid:148)fartens flottor genom p(cid:134) gemen- skapsniv(cid:134) samordnade (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r skrotning av fartyg. Denna f(cid:148)rordning l(cid:148)per ut den 28 april 1999. (2) I samband med de kompletterande (cid:134)tg(cid:132)rderna till detta system f(cid:148)r strukturella f(cid:148)rb(cid:132)ttringar, som syftar till att undvika att befintlig (cid:148)verkapacitet f(cid:148)rv(cid:132)rras eller att ny (cid:148)verkapacitet uppst(cid:134)r, visade sig regeln ”gammalt mot nytt” vara n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att marknaden f(cid:148)r inlandssj(cid:148)fart skulle fungera p(cid:134) ett v(cid:132)l avv(cid:132)gt s(cid:132)tt. Denna regel f(cid:148)rblir dessutom det viktigaste instru- mentet f(cid:148)r att intervenera vid allvarliga st(cid:148)rningar p(cid:134) denna marknad, enligt definitionen av s(cid:134)dana st(cid:148)r- ningar i artikel 1 i direktiv 96/75/EG (5). Det (cid:132)r vidare l(cid:132)mpligt att hindra att effekterna av de skrotnings(cid:134)t- (1) EGT C 320, 17. 10. 1998, s. 4 och EGT C 15, 20. 1. 1999, s. 15. (2) Yttrandet avgivet den 2 december 1998 (EGT C 40, 15. 2. 1999, s. 47). som genomf(cid:148)rts g(cid:132)rder sedan 1990 omintetg(cid:148)rs genom att ny transportkapacitet tas i bruk n(cid:132)r regeln just har slutat g(cid:132)lla. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att beh(cid:134)lla regeln ”gammalt mot nytt” under en period som (cid:132)r begr(cid:132)nsad till h(cid:148)gst fyra (cid:134)r, samtidigt som man gradvis avvecklar kvoterna p(cid:134) ett s(cid:132)tt som s(cid:132)kerst(cid:132)ller denna (cid:148)verg(cid:134)ng och avvecklingen av gemenskapens st(cid:148)d p(cid:134) marknaden. Det har ocks(cid:134) visat sig viktigt att beh(cid:134)lla det instrument f(cid:148)r reglering av gemenskapens flottkapacitet som utg(cid:148)rs av regeln ”gammalt mot nytt” efter denna fyra(cid:134)rsperiod, men d(cid:134) p(cid:134) nollniv(cid:134) och som en (cid:148)vervakningsmekanism, som bara kan reaktiveras i h(cid:132)ndelse av en s(cid:134)dan allvarlig st(cid:148)rning p(cid:134) marknaden som avses i artikel 7 i direktiv 96/75/EG. (3) Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att kunna bem(cid:132)stra en eventuell ny (cid:148)verkapacitet p(cid:134) ett effektivt s(cid:132)tt inom alla marknads- sektorer f(cid:148)r transport p(cid:134) inre vattenv(cid:132)gar. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r viktigt att de (cid:134)tg(cid:132)rder som vidtas (cid:132)r allm(cid:132)nna och inbegriper b(cid:134)de lastfartyg och skjutbogserare. Man b(cid:148)r undanta fartyg som inte bidrar till (cid:148)verkapaciteten p(cid:134) n(cid:132)tet av inb(cid:148)rdes f(cid:148)rbundna inre vattenv(cid:132)gar eftersom de endast trafikerar avskilda nationella eller internatio- nella marknader, och f(cid:148)reskriva en m(cid:148)jlighet att undanta fartyg med en d(cid:148)dvikt om mindre (cid:132)n 450 ton, eftersom de inte heller bidrar till en s(cid:134)dan (cid:148)verka- pacitet. Det (cid:132)r d(cid:132)remot viktigt att inte fr(cid:134)n (cid:134)tg(cid:132)rderna undanta privata flottor som utf(cid:148)r transporter f(cid:148)r egen r(cid:132)kning, eftersom dessa har ett betydande inflytande p(cid:134) transportmarknaderna. (3) Europaparlamentets yttrande av den 3 december 1998 (EGT C av den r(cid:134)dets gemensamma 398, 21. 2. 1998), 21 december 1998 (EGT C 55, 25. 2. 1999) och Europaparla- mentets beslut av den 25 februari 1999 ((cid:132)nnu ej offentliggjort i EGT). st(cid:134)ndpunkt (4) EGT L 116, 28. 4. 1989, s. 25. F(cid:148)rordningen senast (cid:132)ndrad f(cid:148)rordning (EG) nr 742/98 av den genom kommissionens 2 april 1998 (EGT L 103, 3. 4. 1998, s. 3). (5) R(cid:134)dets direktiv 96/75/EG av den 19 november 1996 om system f(cid:148)r befraktning och priss(cid:132)ttning inom omr(cid:134)det natio- nella och internationella transporter av varor p(cid:134) inre vatten- v(cid:132)gar inom gemenskapen (EGT L 304, 27. 11. 1996, s. 12). (4) Ett gemensamt tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt enligt vilket med- lemsstaterna tillsammans vidtar (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att uppn(cid:134) samma m(cid:134)l (cid:132)r en av de viktigaste f(cid:148)ruts(cid:132)ttningarna f(cid:148)r att (cid:134)stadkomma en reglering av transportkapaciteten. Det (cid:132)r i detta avseende l(cid:132)mpligt att – under en ny ben(cid:132)mning – beh(cid:134)lla de skrotningsfonder som inr(cid:132)t- i tades genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 1101/89 L 90/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 4. 1999 de medlemsstater som ber(cid:148)rs av inlandssj(cid:148)farten och att genom dessa fonder sk(cid:148)ta f(cid:148)rvaltningen av regeln ”gammalt mot nytt”. De resterande medlen fr(cid:134)n bran- schens bidrag till de (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r strukturella f(cid:148)rb(cid:132)tt- ringar som genomf(cid:148)rs fram till och med den 28 april 1999 skulle f(cid:148)ras (cid:148)ver till en reservfond, som skulle kopplas till de n(cid:132)mnda fonderna. (5) P(cid:134) grund av de grundl(cid:132)ggande skillnaderna mellan marknaden f(cid:148)r transport av torrlaster, marknaden f(cid:148)r transport av flytande produkter samt marknaden f(cid:148)r skjutbogserare (cid:132)r det (cid:148)nskv(cid:132)rt att i en och samma fond inr(cid:132)tta skilda konton f(cid:148)r torrlastfartyg, tankfartyg och skjutbogserare. (6) Inom ramen f(cid:148)r en ekonomisk politik som (cid:132)r f(cid:148)renlig med f(cid:148)rdraget skall regleringen av transportkapaci- teten f(cid:148)rsta hand (cid:134)ligga akt(cid:148)rerna inom denna sektor. Kostnaderna f(cid:148)r de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r b(cid:132)ras av de f(cid:148)retag som (cid:132)r verksamma inom sektorn f(cid:148)r inlandssj(cid:148)fart. Denna reglering best(cid:134)r i att best(cid:132)mma vilka villkor som skall g(cid:132)lla d(cid:134) viss ny kapacitet tas i bruk, utan att den f(cid:134)r leda till en total blockering av tilltr(cid:132)det till marknaden. Dessa villkor kan begr(cid:132)nsas med avseende p(cid:134) tid och effekter samt variera p(cid:134) ett flexibelt s(cid:132)tt beroende p(cid:134) marknadsut- vecklingen men det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att gradvis f(cid:148)re ned kvoterna till noll under en tid av fyra (cid:134)r r(cid:132)knat fr(cid:134)n den 29 april 1999. Den regleringsmekanism som ovan ben(cid:132)mns regeln ”gammalt mot nytt” b(cid:148)r beh(cid:134)llas som en (cid:148)vervakningsmekanism s(cid:134) snart kvoten n(cid:134)r noll- niv(cid:134)n. De s(cid:132)rskilda bidrag som betalas enligt regeln ”gammalt mot nytt” b(cid:148)r placeras i reservfonden och kan, om det blir n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att intervenera p(cid:134) mark- naden, anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att bevilja skrotningspremier. (7) Det (cid:132)r l(cid:132)mpligt att se till att (cid:134)tg(cid:132)rder enligt denna f(cid:148)rordning eller till(cid:132)mpningen av dem – framf(cid:148)rallt inte genom att gynna vissa f(cid:148)retag i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset – sned- vrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. F(cid:148)r att ber(cid:148)rda f(cid:148)retag skall (cid:134)tnjuta likv(cid:132)rdiga konkurrens- villkor b(cid:148)r enhetliga tariffer och villkor g(cid:132)lla f(cid:148)r de s(cid:132)rskilda bidrag som skall betalas till fonderna n(cid:132)r det g(cid:132)ller nya fartyg och eventuella skrotningspremier, om s(cid:134)dana skulle visa sig n(cid:148)dv(cid:132)ndiga till f(cid:148)ljd av en allvarlig st(cid:148)rning p(cid:134) marknaden och enligt det f(cid:148)rfa- rande som avses i artikel 8 i direktiv 96/75/EG. gemenskapskarakt(cid:132)r, (8) Beslut om hur denna mekanism f(cid:148)r reglering av trans- fungera b(cid:148)r, med tanke p(cid:134) portkapaciteten skall inlandsflottornas p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134). Beh(cid:148)righeten att fatta dessa beslut, att (cid:148)vervaka deras till(cid:132)mpning samt att vidmakth(cid:134)lla de konkurrensvillkor som avses i denna f(cid:148)rordning b(cid:148)r tilldelas kommissionen. Kommissionen skall fatta dessa beslut efter att ha samr(cid:134)tt med medlemsstaterna fattas och de organisationer som f(cid:148)retr(cid:132)der inlandssj(cid:148)farten p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134). (9) I samband med att gemenskapsflottorna moderniseras och omstruktureras i ett sammanhang som (cid:132)r gynn- samt med avseende p(cid:134) milj(cid:148) och s(cid:132)kerhet (cid:132)r det (cid:148)nsk- v(cid:132)rt att det planeras f(cid:148)r sociala (cid:134)tg(cid:132)rder till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r personer som vill l(cid:132)mna sektorn f(cid:148)r transporter p(cid:134) inre vattenv(cid:132)gar eller som vill st(cid:132)lla om sin verk- samhet till en annan sektor. Det (cid:132)r ocks(cid:134) (cid:148)nskv(cid:132)rt att planera f(cid:148)r (cid:134)tg(cid:132)rder som syftar till att fr(cid:132)mja skapande av f(cid:148)retagsgrupperingar, att f(cid:148)rb(cid:132)ttra skepparnas kvali- fikationer samt att fr(cid:132)mja en teknisk anpassning av fartygen. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Fartyg som (cid:132)r avsedda f(cid:148)r inlandssj(cid:148)fart och som anv(cid:132)nds f(cid:148)r transport av gods mellan tv(cid:134) eller flera punkter p(cid:134) inre vattenv(cid:132)gar i medlemsstaterna skall omfattas av den politik f(cid:148)r gemenskapens flottkapacitet som fastst(cid:132)lls i denna f(cid:148)rordning. Under en period p(cid:134) h(cid:148)gst fyra (cid:134)r r(cid:132)knat fr(cid:134)n den 29 april 1999 skall den n(cid:132)mnda politiken i enlighet med denna f(cid:148)rordning omfatta villkor f(cid:148)r ibruktagande av ny kapa- citet. Artikel 2 1. Denna f(cid:148)rordning skall g(cid:132)lla lastfartyg och skjutbog- serare som utf(cid:148)r transporter f(cid:148)r annans eller egen r(cid:132)kning och som (cid:132)r registrerade i en medlemsstat eller, om de inte (cid:132)r registrerade, drivs av ett f(cid:148)retag som (cid:132)r etablerat i en medlemsstat. I denna f(cid:148)rordning avses med f(cid:148)retag varje fysisk eller juridisk person som ut(cid:148)var ekonomisk verksamhet i icke- industriell eller industriell omfattning. 2. Denna f(cid:148)rordning skall inte g(cid:132)lla a) fartyg som enbart trafikerar inrikes vattenv(cid:132)gar utan i gemen- f(cid:148)rbindelse med andra inre vattenv(cid:132)gar skapen, b) fartyg som p(cid:134) grund av sin storlek inte kan l(cid:132)mna de inrikes vattenv(cid:132)gar som de trafikerar eller som inte kan i gemenskapen (f(cid:134)ngna n(cid:134) andra inre vattenv(cid:132)gar skepp), f(cid:148)rutsatt att dessa fartyg inte kan t(cid:132)nkas konkurrera med fartyg som omfattas av denna f(cid:148)rord- ning, c) fartyg som enbart trafikerar Donau (och dess bifloder) upp till Kelheim utan att flyttas d(cid:132)rifr(cid:134)n, d) skjutbogserare med en maskinstyrka p(cid:134) h(cid:148)gst 300 kW, 2. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 90/3 e) kombinerade havs- och flodg(cid:134)ende fartyg samt skepps- burna pr(cid:134)mar som enbart anv(cid:132)nds f(cid:148)r internationella eller nationella transporter under resor som inbegriper en str(cid:132)cka till havs, f) fartyg som enbart (cid:132)r avsedda f(cid:148)r lagring av gods, dvs. lastning och d(cid:132)refter lossning av gods p(cid:134) en och samma plats, s(cid:134)som bottentippningspr(cid:134)mar g) muddringsutrustning och pontoner samt flytande utrustning som tillh(cid:148)r byggf(cid:148)retag om denna utrustning inte anv(cid:132)nds f(cid:148)r transport av gods enligt artikel 1, h) f(cid:132)rjor, i) fartyg som anv(cid:132)nds i allm(cid:132)nnyttig icke-kommersiell trafik. 3. Varje ber(cid:148)rd medlemsstat f(cid:134)r undanta sina fartyg p(cid:134) mindre (cid:132)n 450 ton d(cid:148)dvikt fr(cid:134)n till(cid:132)mpningsomr(cid:134)det f(cid:148)r denna f(cid:148)rordning. N(cid:132)r den ber(cid:148)rda medlemsstaten anv(cid:132)nder sig av denna m(cid:148)jlighet skall den inom sex som skall m(cid:134)nader anm(cid:132)la detta till kommissionen, underr(cid:132)tta de andra medlemsstaterna om detta. Artikel 3 1. Varje medlemsstat som har inre vattenv(cid:132)gar som (cid:132)r f(cid:148)rbundna med de inre vattenv(cid:132)garna i en annan medlemsstat och som har en flotta p(cid:134) mer (cid:132)n 100 000 ton, nedan kallad ber(cid:148)rd medlemsstat, skall i enlighet med sin nationella lagstiftning och med sina egna f(cid:148)rvalt- ningsresurser inr(cid:132)tta en fond f(cid:148)r inlandssj(cid:148)farten, nedan kallad fonden. 2. Varje fond skall f(cid:148)rvaltas av de beh(cid:148)riga myndighe- terna i den ber(cid:148)rda medlemsstaten. Medlemsstaten skall i fr(cid:134)ga om denna f(cid:148)rvaltning samarbeta med de nationella organisationer som f(cid:148)retr(cid:132)der inlandssj(cid:148)farten. 3. Varje fond skall ha en reservfond som omfattar tre skilda konton: ett konto f(cid:148)r torrlastfartyg, ett f(cid:148)r tank- fartyg och ett f(cid:148)r skjutbogserare. Denna reservfond skall fyllas p(cid:134) med (cid:190) resterande medel fr(cid:134)n de (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r strukturella f(cid:148)rb(cid:132)ttringar som genomf(cid:148)rs fram till och med den 28 april 1999, och som uteslutande utg(cid:148)rs av finansi- ella bidrag fr(cid:134)n branschen, (cid:190) de s(cid:132)rskilda bidrag som avses i artikel 4 i denna f(cid:148)rordning, (cid:190) de ekonomiska medel som kan st(cid:132)llas till f(cid:148)rfogande i h(cid:132)ndelse av en s(cid:134)dan allvarlig st(cid:148)rning p(cid:134) marknaden som avses i artikel 7 i f(cid:148)rordning 96/75/EG. Reservfonden kan utnyttjas 4. s(cid:134)dana l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder som avses i artikel 7 i r(cid:134)dets direktiv 96/75/EG, bl. a. f(cid:148)r f(cid:148)rb(cid:132)ttrings(cid:134)tg(cid:132)rder som organiseras p(cid:134) gemen- f(cid:148)r skapsniv(cid:134) enligt de villkor som anges i punkt 6 och i artikel 6 i denna f(cid:148)rordning. 5. Reservfonden kan utnyttjas f(cid:148)r s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder som avses i artikel 8 om de organisationer som f(cid:148)retr(cid:132)der inlandssj(cid:148)farten enh(cid:132)lligt beg(cid:132)r detta. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder skall i s(cid:134) fall vidtas p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134). r(cid:134)da skall 6. Det ekonomisk solidaritet mellan fonderna n(cid:132)r det g(cid:132)ller de skilda konton som avses i artikel 3. 3 f(cid:148)rsta stycket. Denna solidaritet skall g(cid:132)lla fondernas alla utgifter och medel enligt artikel 3. 3 andra stycket f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla lika behandling av alla transpor- t(cid:148)rer som omfattas av denna f(cid:148)rordning, oberoende av vilken fond fartyget tillh(cid:148)r. 7. De ber(cid:148)rda medlemsstaterna att f(cid:148)rvalta den fond som avses i artikel 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1101/89 till dess att den fond som avses i punkt 1 har inr(cid:132)ttats. forts(cid:132)tta skall Artikel 4 1. Fartyg som omfattas av denna f(cid:148)rordning och som (cid:132)r nybyggda, har importerats fr(cid:134)n tredje land eller har flyttats fr(cid:134)n s(cid:134)dana vattenv(cid:132)gar som avses i artikel 2. 2 a, b eller c, f(cid:134)r tas i bruk under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning (regeln ”gammalt mot nytt”) att fartygets (cid:132)gare antingen (cid:190) utan att erh(cid:134)lla skrotningspremier skrotar ett visst f(cid:148)rh(cid:134)llande som tonnage lastkapacitet enligt det ben(cid:132)mns ”kvot” mellan det gamla tonnaget och det nya, och som fastst(cid:132)lls av kommissionen, eller (cid:190) till den fond som fartyget tillh(cid:148)r eller som (cid:132)garen har valt enligt artikel 5. 2 f(cid:148)r (cid:148)ver ett s(cid:132)rskilt bidrag som best(cid:132)ms till ett visst belopp som funktion av kvoten, eller genom att (cid:132)garen skrotar ett tonnage som under- stiger denna kvot och betalar mellanskillnaden mellan det nya fartygets tonnage och det skrotade tonnaget. 2. Kvoten kan best(cid:132)mmas till olika niv(cid:134)er f(cid:148)r de olika marknadssektorerna, n(cid:132)mligen torrlastfartyg, tankfartyg och skjutbogserare. Kvoten skall kontinuerligt minskas s(cid:134) att den s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt och i regelbundna etapper f(cid:148)rs ned till noll- niv(cid:134), senast den 29 april 2003. D(cid:134) kvoten har n(cid:134)tt nollniv(cid:134) skall ordningen omvandlas till en (cid:148)vervakningsmekanism och bara kunna tr(cid:132)da i funktion i h(cid:132)ndelse av en allvarlig st(cid:148)rning p(cid:134) marknaden enligt artikel 6. Fartygets (cid:132)gare skall v(cid:132)lja mellan att betala ett 3. s(cid:132)rskilt bidrag eller att skrota gammalt tonnage (cid:190) antingen vid den faktiska best(cid:132)llningen av ett fartyg som skall byggas eller importeras f(cid:148)rutsatt att det tas i bruk inom tolv m(cid:134)nader, (cid:190) eller n(cid:132)r det nybyggda eller importerade fartyget faktiskt tas i bruk. L 90/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 4. 1999 Valet av tidpunkt skall g(cid:148)ras d(cid:134) fartygsbest(cid:132)llningen eller importordern utf(cid:132)rdas. bidraget betalas in till n(cid:134)gon av de fonder som inr(cid:132)ttats i de ber(cid:148)rda medlemsstaterna, enligt fartygs(cid:132)garens val. Det fartyg som skall skrotas som kompensation f(cid:148)r den innan det nya nya lastkapaciteten skall vara skrotat fartyget tas i bruk. (cid:142)garen till ett fartyg som skall tas i bruk, som har skrotat ett tonnage som (cid:148)verskrider erforderligt tonnage, skall inte f(cid:134) n(cid:134)gon ekonomisk ers(cid:132)ttning f(cid:148)r det (cid:148)verskjutande skrotade tonnaget. Varje ber(cid:148)rd medlemsstat f(cid:134)r ge tillst(cid:134)nd till att s(cid:134)dana fartyg som f(cid:148)r gott dras tillbaka fr(cid:134)n marknaden f(cid:148)r att anv(cid:132)ndas f(cid:148)r andra syften (cid:132)n godstransport, s(cid:134)som f(cid:148)r humanit(cid:132)rt bist(cid:134)nd eller som museifartyg, och fartyg som exporteras till utvecklingsl(cid:132)nder utanf(cid:148)r den europeiska kontinenten, eller som st(cid:132)lls till en ideell organisations f(cid:148)rfogande, utnyttjas som kompensationstonnage, det vill s(cid:132)ga betraktas som om de hade skrotats. Medlemsstaten skall (cid:148)vers(cid:132)nda detta anv(cid:132)ndningstillst(cid:134)nd till kommis- sionen, som skall underr(cid:132)tta de andra ber(cid:148)rda medlems- staterna. F(cid:148)r skjutbogserare skall begreppet tonnage ers(cid:132)ttas 4. med begreppet maskinstyrka. 5. De villkor som anges i punkt 1 skall ocks(cid:134) till(cid:132)mpas p(cid:134) kapacitets(cid:148)kningar till f(cid:148)ljd av att ett fartyg f(cid:148)rl(cid:132)ngs eller d(cid:134) en skjutbogserares motor byts ut. 6. Kommissionen f(cid:134)r efter samr(cid:134)d med medlemssta- terna och de organisationer som p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) f(cid:148)re- tr(cid:132)der inlandssj(cid:148)farten undanta specialfartyg fr(cid:134)n till(cid:132)mp- ningsomr(cid:134)det f(cid:148)r punkt 1. fartyg som (cid:132)r Med specialfartyg avses speciellt och tekniskt konstruerade f(cid:148)r att enbart transportera en viss typ av gods, fartyg som tekniskt sett inte (cid:132)r kapabla att transportera annat gods, varvid denna enda typ av gods som transporteras inte heller skall kunna transporteras av fartyg som inte har s(cid:132)rskilda tekniska f(cid:148)ruts(cid:132)ttningar, och (cid:132)gare till s(cid:134)dana specialfartyg skall ocks(cid:134) skriftligen f(cid:148)rbinda sig att inte transportera annat gods p(cid:134) sina fartyg s(cid:134) l(cid:132)nge som regeln ”gammalt mot nytt” (cid:132)r till(cid:132)mplig. Artikel 5 1. F(cid:148)r fartyg som (cid:132)r registrerade i n(cid:134)gon av de ber(cid:148)rda medlemsstaterna skall det s(cid:132)rskilda bidraget betalas in till fonden i den medlemsstat d(cid:132)r fartyget (cid:132)r registrerat. F(cid:148)r icke-registrerade fartyg som drivs av ett f(cid:148)retag som (cid:132)r etablerat i n(cid:134)gon av dessa stater skall det s(cid:132)rskilda bidraget betalas in till fonden i den medlemsstat d(cid:132)r f(cid:148)retaget (cid:132)r etablerat. Artikel 6 I h(cid:132)ndelse av en s(cid:134)dan allvarlig st(cid:148)rning p(cid:134) marknaden som avses i artikel 7 i direktiv 96/75/EG f(cid:134)r kommis- sionen, p(cid:134) beg(cid:132)ran av en medlemsstat, efter att ha h(cid:148)rt den kommitt(cid:130) som avses i artikel 8 i direktiv 96/75/EG och enligt det f(cid:148)rfarande som d(cid:132)r f(cid:148)reskrivs, p(cid:134) nytt s(cid:132)tta regeln ”gammalt mot nytt” i tiden begr(cid:132)nsad period enligt artikel 7 i direktiv 96/75/EG, strukturella eventuellt f(cid:148)rb(cid:132)ttringar. tillsammans med (cid:134)tg(cid:132)rder funktion f(cid:148)r en i f(cid:148)r (cid:142)garen till ett s(cid:134)dant fartyg som avses i artikel 2. 1 kan, fr(cid:134)n den skrotningsfond som fartyget tillh(cid:148)r och inom ramen f(cid:148)r tillg(cid:132)ngliga medel, erh(cid:134)lla en skrotningspremie vars tariff fastst(cid:132)lls av kommissionen enligt de villkor som f(cid:148)reskrivs i artikel 7, om han skrotar fartyget, dvs. l(cid:134)ter skrota fartygsskrovet i dess helhet eller, n(cid:132)r det g(cid:132)ller skjutbogserare, l(cid:134)ter f(cid:148)rst(cid:148)ra motorn. Premien f(cid:134)r bara beviljas f(cid:148)r ett fartyg i fr(cid:134)ga om vilket (cid:132)garen bevisar att det ing(cid:134)r i hans ”aktiva flotta”, vilket inneb(cid:132)r (cid:190) att fartyget skall vara i v(cid:132)l fungerande skick, (cid:190) att (cid:132)garen f(cid:134)r uppvisa antingen giltiga sj(cid:148)v(cid:132)rdighets- och skeppsm(cid:132)tningsintyg eller ett av en beh(cid:148)rig myndighet i n(cid:134)gon av de ber(cid:148)rda medlemsstaterna utf(cid:132)rdat tillst(cid:134)nd att utf(cid:148)ra inrikes transporter, (cid:190) att fartyget har gjort minst tio resor under de senaste 24 m(cid:134)naderna f(cid:148)re inl(cid:132)mnandet av ans(cid:148)kan om skrot- ningspremie. Med begreppet resa avses en kommer- f(cid:148)r transport p(cid:134) en str(cid:132)cka som (cid:132)r normal siell godstransporter av det aktuella slaget (mer (cid:132)n 50 km) och med en transporterad lastvolym som st(cid:134)r i ett rimligt f(cid:148)rh(cid:134)llande till fartygets lastkapacitet ((cid:134)tmin- stone 70 %). Ingen premie kan beviljas eller betalas ut f(cid:148)r fartyg som till f(cid:148)ljd av haveri eller annan skada inte l(cid:132)ngre kan repareras eller vars reparationskostnader (cid:148)verstiger skrot- ningspremiens belopp. Om de beh(cid:148)riga myndigheterna p(cid:134) goda grunder betvivlar att det fartyg f(cid:148)r vilket skrotningspremie har s(cid:148)kts (cid:132)r i v(cid:132)l fungerande skick, f(cid:134)r de beg(cid:132)ra att en besiktningsman uppr(cid:132)ttar ett intyg om att det aktuella fartyget befinner sig i ett tekniskt skick som medger att fartyget utf(cid:148)r tran- sporter. Om fartyget inte uppfyller detta krav skall skrot- ningspremien inte beviljas. Artikel 7 F(cid:148)r fartyg som (cid:132)r registrerade i en annan medlems- 2. stat (cid:132)n en ber(cid:148)rd medlemsstat eller f(cid:148)r icke-registrerade fartyg som drivs av ett f(cid:148)retag som (cid:132)r etablerat i en annan medlemsstat (cid:132)n en ber(cid:148)rd medlemsstat skall det s(cid:132)rskilda 1. Kommissionen skall efter samr(cid:134)d med medlemssta- terna och de organisationer som f(cid:148)retr(cid:132)der inlandssj(cid:148)- farten p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) med avseende p(cid:134) torrlastfartyg, tankfartyg respektive skjutbogserare separat best(cid:132)mma 2. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 90/5 (cid:190) kvoter f(cid:148)r regeln ”gammalt mot nytt” ifr(cid:134)ga om de fartyg som avses i artikel 2, (cid:190) tariffer f(cid:148)r de s(cid:132)rskilda bidragen, (cid:190) den period, de tilldelningsvillkor och de skrotnings- premiesatser som avses i artikel 6, (cid:190) v(cid:132)rderingskoefficienter (likv(cid:132)rdiga tonnage) f(cid:148)r olika typer och kategorier av utrustning avsedd f(cid:148)r inlands- sj(cid:148)fart. 2. De s(cid:132)rskilda bidragen och skrotningspremierna skall uttryckas i euro. Tarifferna skall vara samma f(cid:148)r alla fonder. 3. De s(cid:132)rskilda bidragen och skrotningspremierna skall f(cid:148)r lastfartyg ber(cid:132)knas som funktion av deras d(cid:148)dvikt och f(cid:148)r skjutbogserare som funktion av deras maskinstyrka. 4. Kommissionen skall efter samr(cid:134)d med medlemssta- terna och de organisationer som f(cid:148)retr(cid:132)der inlandssj(cid:148)- farten p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134) anta n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser om formerna f(cid:148)r den ekonomiska solidaritet som avses i artikel 3. 6. 5. N(cid:132)r kommissionen fattar sina beslut skall den ocks(cid:134) beakta resultaten av unders(cid:148)kningar av gemenskapens transportmarknad och den marknadsutveckling som kan f(cid:148)rutses samt n(cid:148)dv(cid:132)ndigheten av att undvika att konkur- rensen snedvrids i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. F(cid:148)r att bidra till dessa unders(cid:148)k- ningar av marknaden skall (cid:132)garna till nybyggda eller importerade fartyg informera fonderna om detta sex m(cid:134)nader innan dessa fartyg tas i bruk. Artikel 8 (cid:190) underl(cid:132)tta f(cid:148)r transport(cid:148)rer inom inlandssj(cid:148)farten som l(cid:132)mnar n(cid:132)ringen att f(cid:134) f(cid:148)rtidspension eller att (cid:148)verg(cid:134) till annan ekonomisk verksamhet, (cid:190) organisera yrkesutbildnings- eller (cid:148)verg(cid:134)ngs(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r arbetstagare som l(cid:132)mnar yrket, (cid:190) uppmuntra privata skeppare att g(cid:134) samman i handels- f(cid:148)reningar, (cid:190) fr(cid:132)mja en teknisk anpassning av fartygen f(cid:148)r att f(cid:148)rb(cid:132)ttra arbetsvillkoren och tillgodose tekniska s(cid:132)ker- hetskrav, (cid:190) f(cid:148)rb(cid:132)ttra skepparnas kvalifikationer f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla yrkets utveckling och framtid. Artikel 9 1. Medlemsstaterna skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra denna f(cid:148)rordning och underr(cid:132)tta kommissionen om detta. (cid:143)tg(cid:132)rderna skall bland annat inbegripa en st(cid:132)ndig och effektiv kontroll av att f(cid:148)retagen fullg(cid:148)r de skyldigheter som (cid:134)ligger dem enligt denna f(cid:148)rordning och nationella best(cid:132)mmelser f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra f(cid:148)rordningen samt l(cid:132)mp- liga p(cid:134)f(cid:148)ljder i fall av (cid:148)vertr(cid:132)delser. 2. Medlemsstaterna skall varje (cid:134)r till kommissionen (cid:148)verl(cid:132)mna alla relevanta uppgifter om resultaten av regeln ”gammalt mot nytt” samt om fondernas och deras reserv- fonders ekonomiska st(cid:132)llning. 3. Kommissionen skall fatta de beslut som (cid:134)ligger den enligt artikel 7. 4. Kommissionen skall se till att fonderna till(cid:132)mpar denna f(cid:148)rordning p(cid:134) ett enhetligt s(cid:132)tt och sk(cid:148)ta samord- ningen av detta. Utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av artikel 3. 5 f(cid:134)r varje medlemsstat vidta (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att bland annat Artikel 10 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 29 april 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 29 mars 1999. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar F. M(cid:154)NTEFERING Ordf(cid:148)rande


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 740/99 dell'on. Alessandro DANESIN Elettorato attivo in Italia

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
electoral law
electorate
national election
parliamentary election
postal vote
residence
right to vote

formats: html pdf print

text: C 341/140 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 29. 11. 1999 Poiché alcuni di questi pensionati che attendono l’esito di tali cause stanno ormai morendo prima che sia noto il risultato del loro ricorso, può la Commissione esercitare pressioni sulla Corte di giustizia europea affinché addivenga a una decisione nel prossimo futuro? Risposta data dal sig. Flynn a nome della Commissione (1o aprile 1999) Il caso pendente presso la Corte di giustizia al quale fa riferimento l’on. parlamentare, consiste segnatamente nella causa C-78/98 Preston e altri, in relazione alla quale la Corte di giustizia è stata adita nel marzo 1998. L’udienza relativa a tale causa avrà luogo in data 23 marzo 1999. La causa in parola verte sull’applicazione dell’art. 119 del trattato CE così come è stato interpretato dalla Corte di giustizia nella sua sentenza del 17 maggio 1990 (Barber (1) e sentenze interpretative successive, segnatamente le sentenze del 28 settembre 1994 relative alle cause C-57/93 Vroege (2) e C-128/93 Fisscher (3). Il tribunale britannico ha adito la Corte di giustizia in merito alla reale portata delle due sentenze in questione, vale a dire in merito al diritto ad iscriversi ad un regime pensionistico professionale dopo l’ 8 aprile 1976, data della sentenza Defrenne (4) relativa ai lavoratori a tempo parziale la cui maggioranza è costituita da donne. La Commissione non puo’ intervenire presso la Corte di giustizia nel senso richiesto dall’on. parlamentare. (1) C-262/88, Racc. 1990, p. I-1889. (2) Racc. 1994, p. I-4541. (3) Racc. 1994, p. I-4583. (4) C-43/75, Racc. 1976, p. 455. (1999/C 341/199) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0740/99 di Alessandro Danesin (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Elettorato attivo in Italia Il 25 luglio 1998 il Parlamento italiano ha respinto il progetto di legge che concede la possibilità agli elettori italiani di esercitare all’estero il loro diritto di voto in occasione delle elezioni legislative italiane. Si tratta di una proposta di legge che modificando una parte della Costituzione, renderebbe effettivo quel «voto per corrispondenza» possibile ad esempio per i cittadini spagnoli. È da trent’anni infatti che si discute del voto degli italiani all’estero senza che la questione sia mai stata risolta. Proprio in questi giorni l’Assemblea di Montecitorio ha ripreso l’esame della proposta di legge legata ad una doppia approvazione da parte del Parlamento. La norma è infatti divisa in due parti: nella prima si affida alla legge ordinaria il compito di stabilire idonei strumenti per rendere effettivo l’esercizio del diritto di voto; nella seconda si stabiliscono le modalità attraverso le quali si esercita il diritto di voto. È in grado la commissione europea di intraprendere iniziative atte a sbloccare una situazione che va 1. contro quei principi di democrazia che gli Stati membri dell’unione europea dovrebbero rispettare? È essa a conoscenza di quali Stati membri consentano ai 2. corrispondenza? loro cittadini di esercitare il voto per Risposta data dal sig. Santer in nome della Commissione (15 aprile 1999) La Commissione non è competente per trattare il problema posto; esso è di competenza esclusiva delle autorità nazionali responsabili


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 776/99 του Thomas MEGAHY Καταδίωξη θρησκευτικής μειονότητας στο Ιράν.

eurovoc_concepts:
Iran
death penalty
freedom of religious beliefs
human rights
penalty
protection of minorities
religious discrimination
religious group

text: 3. 12. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 348/133 Πε΄ντε µπυ΄ρες και ε΄να τυρι΄ ε΄χουν η΄δη καταχωρηθει΄ συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 13 παρα΄γραφος 1,ενω΄. καµι΄α ονοµασι΄α µε΄χρι στιγµη΄ς δεν ε΄χει καταχωρηθει΄ συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 13 παρα΄γραφος 2. (1999/C 348/182) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0776/99 υποβολη΄: Thomas Megahy (PSE) προς την Επιτροπη΄ (29 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Καταδι΄ωξη θρησκευτικη΄ς µειονο΄τητας στο Ιρα΄ν. Σε σχε΄ση µε τα προ΄σφατα γεγονο΄τα, καθω΄ς και µε τις εν γε΄νει µακρο΄χρονες συνθη΄κες αφο΄ρητης καταπι΄εσης µε΄σα στις οποι΄ες ε΄λαβαν χω΄ρα, θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να αντιµετωπι΄σει προβολη΄, στις διαπραγµατευ΄σεις της µε τις ιρανικε΄ς αρχε΄ς στη νε΄α κατα΄σταση που δηµιουργη΄θηκε µε την κατα΄ργηση του διατα΄γµατος-φετφα΄ εναντι΄ον του κ. Salman Rushdie, της θε΄σεως των Μπαχα΄ι και α΄λλων θρησκευτικω΄ν µειονοτη΄των στην Ισλαµικη΄ ∆ηµοκρατι΄α του Ιρα΄ν; Τους τελευται΄ους λι΄γους µη΄νες, συνε΄λαβαν τουλα΄χιστον 36 πανεπιστηµιακου΄ς του Ιδρυ΄µατος Ανω΄τατης Εκπαι΄δευσης Μπαχα΄ι, δυ΄ο µε΄λη της κοινο΄τητας καταδικα΄στηκαν σε θα΄νατο, πα΄νω απο΄ 500 οικι΄ες ε΄γιναν αντικει΄µενο αιφνιδιαστικη΄ς επε΄µβασης και αφαιρε΄θηκε προσωπικη΄ περιουσι΄α καθω΄ς και εξοπλισµο΄ς του αναφερο΄µενου ιδρυ΄µατος. Περισσο΄τεροι απο΄ 200 Μπαχα΄ι ε΄χουν σκοτωθει΄ απο΄ το 1980 εξαιτι΄ας της πι΄στης τους. Οι Μπαχα΄ι αντιµετωπι΄ζουν σε µο΄νιµη βα΄ση στε΄ρηση των συνταγµατικω΄ν τους δικαιωµα΄των και υπο΄κεινται σε δη΄µευση της περιουσι΄ας τους και α΄ρνηση συνταξιοδοτικω΄ν δικαιωµα΄των. Τα νεκροταφει΄α των Μπαχα΄ι και οι ιεροι΄ το΄ποι τους ε΄χουν κατ’ επανα΄ληψη υποστει΄ βεβη΄λωση. Στους Μπαχα΄ι αρνου΄νται προ΄σβαση στην πανεπιστηµιακη΄ εκπαι΄δευση και για το λο΄γο αυτο΄ ιδρυ΄θηκε το αναφερο΄µενο ι΄δρυµα ανω΄τατης εκπαι΄δευσης. Τι δρα΄ση ετοιµα΄ζεται να αναλα΄βει η Επιτροπη΄ για να υπεραµυνθει΄ των ανθρω΄πινων δικαιωµα΄των του ιρανικου΄ λαου΄ των Μπαχα΄ι; Απα΄ντηση του κυρι΄ου Marín εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (16 Απριλι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ παρακολουθει΄ µε ε΄ντονη ανησυχι΄α τα θε΄µατα των ανθρωπι΄νων δικαιωµα΄των στο Ιρα΄ν. Στον εκτεταµε΄νο δια΄λογο που διεξα΄γεται µεταξυ΄ της νωσης και του Ιρα΄κ, η νωση θι΄γει πα΄ντα τα θε΄µατα που γενικα΄ αφορου΄ν τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα. Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει καµια΄ διµερη΄ συµβατικη΄ σχε΄ση µε το Ιρα΄ν. Εντου΄τοις, η Επιτροπη΄ υποστηρι΄ζει τα διαβη΄µατα που κα΄νει η Τρο΄ικα της νωσης για τα θε΄µατα αυτα΄. Στις 5 Αυγου΄στου ε΄γινε ε΄να δια΄βηµα προς την κυβε΄ρνηση του Ιρα΄ν στην Τεχερα΄νη, σχετικα΄ µε την εκτε΄λεση του Ruhu’llah Rawhani. να ακο΄µα δια΄βηµα ε΄γινε στις 4 Οκτωβρι΄ου για την καταδι΄κη σε θα΄νατο του Sirus Dhabihi-Muqaddam και του Hidayat-Kashifi Najafabadi, ο΄που η νωση ε΄κανε ε΄κκληση προς τις ιρανικε΄ς αρχε΄ς να λα΄βουν τα απαραι΄τητα µε΄τρα ω΄στε οι καταδι΄κες αυτε΄ς να µην εκτελεσθου΄ν. Η Τρο΄ικα πληροφορη΄θηκε ο΄τι οι θανατικε΄ς ποινε΄ς δεν η΄ταν οριστικε΄ς, αλλα΄ ο΄τι υπο΄κεινται σε επιβεβαι΄ωση απο΄ το Ανω΄τατο ∆ικαστη΄ριο. Στο δια΄βηµα της 4ης Οκτωβρι΄ου 1998, η νωση επαναδιακη΄ρυξε τη θε΄ση της για τη θανατικη΄ ποινη΄ και υπενθυ΄µισε το ψη΄φισµα 1998/80 της επιτροπη΄ς των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν για τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα, το οποι΄ο εκφρα΄ζει ανησυχι΄α για τις συνεχιζο΄µενες σοβαρε΄ς παραβια΄σεις των ανθρωπι΄νων δικαιωµα΄των των Baha’i και κα΄νει ε΄κκληση στο Ιρα΄ν να αποφευ΄γει την επιβολη΄ θανατικω΄ν ποινω΄ν λο΄γω θρησκευτικω΄ν πεποιθη΄σεων και αποστασι΄ας. Κατα΄ τη συ΄νοδο της επιτροπη΄ς των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν για τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα απο΄ 22 Μαρτι΄ου ε΄ως 30 Απριλι΄ου 1999 στη Γενευ΄η, η νωση θα προτει΄νει και πα΄λι ε΄να σχε΄διο ψηφι΄σµατος για την κατα΄σταση των ανθρωπι΄νων δικαιωµα΄των στο Ιρα΄ν. Στο κει΄µενο του σχεδι΄ου, το οποι΄ο η΄δη συζητει΄ται υπα΄ρχει σαφη΄ς παραποµπη΄ στις διακρι΄σεις και τους διωγµου΄ς των θρησκευτικω΄ν µειονοτη΄των και, ειδικο΄τερα, των Baha’i. Η συµπεριφορα΄ προς τα µε΄λη της θρησκευτικη΄ς Κοινο΄τητας των Baha’i στο Ιρα΄ν ει΄χε επι΄σης ειδικα΄ θιγει΄ απο΄ την Τρο΄ικα της νωσης κατα΄ τη συνα΄ντηση µε την ιρανικη΄ κυβε΄ρνηση στις 18 ∆εκεµβρι΄ου 1998. Η πι΄εση αυτη΄ θα εξακολουθη΄σει να ασκει΄ται. (1999/C 348/183) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0789/99 υποβολη΄: Graham Mather (PPE) προς την Επιτροπη΄ (6 Απριλι΄ου 1999) Θε΄µα: Νη΄σοι Φω΄κλαντ 8 Χρηµατοδο΄τηση ΕΕ Ποι΄ο ει΄ναι το υ΄ψος της χρηµατοδο΄τησης που η ΕΕ κατε΄βαλε για Νη΄σους Φω΄κλαντ κατα΄ την τελευται΄α πενταετι΄α και µε΄σω ποι΄ων ταµει΄ων κατεβλη΄θησαν τα εν λο΄γω ποσα΄;


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 728/99 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL Fondi strutturali

eurovoc_concepts:
EU aid
Finland
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: 21. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 370/95 Attualmente, sono disponibili solo i dati relativi agli esercizi 1994, 1995 e 1996. Secondo la Commissione, quali regioni della Danimarca non entreranno a far parte dell’obiettivo 1 per tale periodo? (1) GU C 176 del 9. 6. 1998, pag. 1. (1999/C 370/135) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0727/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Fondi strutturali Le regioni il cui livello di reddito pro capite è inferiore al 75 % della media comunitaria sono definite «regioni dell’obiettivo 1» e beneficiano di importanti aiuti comunitari. il progetto di regolamento del Consiglio Per sapere se questo livello sia stato superato o meno, COM(98) 0131 def. (1) recante disposizioni generali relative ai Fondi strutturali prescrive che si faccia riferimento ai dati comunitari degli ultimi tre anni per i quali EUROSTAT dispone di dati. Attualmente, sono disponibili solo i dati relativi agli esercizi 1994, 1995 e 1996. Secondo la Commissione, quali regioni della Svezia non entreranno a far parte dell’obiettivo 1 per tale periodo? (1) GU C 176 del 9. 6. 1998, pag. 1. (1999/C 370/136) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0728/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Fondi strutturali Le regioni il cui livello di reddito pro capite è inferiore al 75 % della media comunitaria sono definite «regioni dell’obiettivo 1» e beneficiano di importanti aiuti comunitari. Per sapere se questo livello sia stato superato o meno, il progetto di regolamento del Consiglio COM(98) 0131 def. (1) recante disposizioni generali relative ai Fondi strutturali prescrive che si faccia riferimento ai dati comunitari degli ultimi tre anni per i quali EUROSTAT dispone di dati. Attualmente, sono disponibili solo i dati relativi agli esercizi 1994, 1995 e 1996. Secondo la Commissione, quali regioni della Finlandia non entreranno a far parte dell’obiettivo 1 per tale periodo? (1) GU C 176 del 9. 6. 1998, pag. 1. (1999/C 370/137) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0729/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Fondi strutturali Le regioni il cui livello di reddito pro capite è inferiore al 75 % della media comunitaria sono definite «regioni dell’obiettivo 1» e beneficiano di importanti aiuti comunitari. Per sapere se questo livello sia stato superato o meno, il progetto di regolamento del Consiglio COM(98) 0131 def. (1) recante disposizioni generali relative ai Fondi strutturali prescrive che si faccia riferimento ai dati comunitari degli ultimi tre anni per i quali EUROSTAT dispone di dati


title: WRITTEN QUESTION No. 709/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

eurovoc_concepts:
Galicia
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: 3. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 348/121 (1999/C 348/160) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0709/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 ”että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla”, vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Galician alueen tuloista kuuluu ”harmaaseen talouteen” ja kuinka suuri ”viralliseen talouteen” näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 348/161) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0710/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 ”että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla”, vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Riojan alueen tuloista kuuluu ”harmaaseen talouteen” ja kuinka suuri ”viralliseen talouteen” näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 348/162) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0711/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa


title: PREGUNTA ESCRITA n. 711/99 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Rakennerahastot

eurovoc_concepts:
Community of Madrid
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: 3. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 348/121 (1999/C 348/160) PREGUNTA ESCRITA E-0709/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en Galicia en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/161) PREGUNTA ESCRITA E-0710/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en la Rioja en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/162) PREGUNTA ESCRITA E-0711/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT


title: WRITTEN QUESTION No. 738/99 by Alessandro DANESIN Negotiations on Slovenia's accession to the European Union

eurovoc_concepts:
Italy
Slovenia
accession to the European Union
confiscation of property
expropriation
national minority
ownership
privatisation

text: 3. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 348/125 (1999/C 348/169) SKRIFTLIG FRÅGA E-0738/99 från Alessandro Danesin (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Förhandlingar med Slovenien inför anslutningen till EU Tack vare att Sloveniens institutioner gjort verkliga framsteg, att dess politik är stabil och att dess ekonomi är tillförlitlig, är landet ett av de sex stater i den första (prioriterade) gruppen som EU redan i mars 1998 inledde anslutningsförhandlingar med (även om Europaavtalet inte trädde ikraft förrän den 1 februari). Man har emellertid ännu inte löst frågan om hur den egendom tillhörande den italienska minoritet som alltid har bott i området skall återställas (denna konfiskeringspraxis existerar fortfarande, om än i mindre former, och var följden av en arrogant exproprieringspolitik som fördes av den före detta jugoslaviska regimen). Föremålet för konflikten fortsätter att utgöra en uppenbar diskriminering av den italienska minoritetens rättigheter trots överenskommelser mellan den italienska och den slovenska regeringen och problemet förefaller, mot bakgrund av de nya förbindelserna mellan EU och Slovenien, än mer omotiverat på nivån för anslutningsförhandlingarna. Bland de anslutningskriterier som fastställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn 1993 och som kandidat- länderna var tvungna att leva upp till före anslutningen, figurerar ett enda politiskt krav på att minoriteters rättigheter till fullo skall erkännas men också att den egendom som konfiskerats i det förflutna skall återställas. 1. Känner kommissionen till denna ännu olösta fråga? 2. Har kommissionen redan beaktat frågan under förhandlingarna med de slovenska myndigheterna (just i dagarna skall det första sammanträdet på ministernivå hållas inför anslutningen)? 3. Anser kommissionen att förhandlingarnas gång bör göras avhängig av huruvida problemet får en lösning? Svar från Hans van den Broek på kommissionens vägnar (7 maj 1999) Kommissionen känner till att avnationaliseringsprocessen i Slovenien går mycket långsamt. Kommissionen har däremot inte kännedom om att den italienska minoriteten i Slovenien skulle vara utsatt för någon diskriminering i samband med avnationaliseringsprocessen. I den nuvarande avnationaliseringslagen förutses ingen sådan diskrimination. Enligt denna lag åtnjuter personer från den italienska minoriteten lika rättigheter när de ansöker om slovenskt medborgarskap. Avnationaliseringsprocessen diskuterades nyligen i allmänna ordalag med den slovenska regeringen på det möte mellan associeringskommittén för gemenskapen och Slovenien som hölls i Ljubljana den 25 mars 1999. Regeringen lämnade aktualiserad information om processens fortskridande. Med tanke på vad som nämnts ovan anser kommissionen inte att det finns något behov av att ändra anslutningsförhandlingarnas gång. (1999/C 348/170) SKRIFTLIG FRÅGA E-0739/99 från Alessandro Danesin (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Erkännande av examina inom EU I minst två tyska delstater, Hessen och Niedersachsen, krävs det enligt lokal lagstiftning (artikel 231 respektive artikel 5 om utövande av advokatyrket) att man tagit sin examen i Tyskland för att man skall ha rätt att utöva advokatyrket


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 766/99 dell'on. Alexandros ALAVANOS Linea ferroviaria Atene-Salonicco

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Community support framework
Greece
length of journey
rail network

text: C 370/102 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 21. 12. 1999 76/464/CEE, è venuta meno agli obblighi derivanti dalla suddetta direttiva con particolare riferimento all’articolo 7. Una lettera contenente un parere motivato sulla base dell’articolo 171 del trattato CE è stata inviata alla Grecia il 18 dicembre 1998. Le autorità greche hanno notificato alla Commissione l’11 gennaio 1999 le misure adottate al fine di dare attuazione alla suddetta sentenza della Corte di Giustizia. L’analisi di tali misure è in corso. (1999/C 370/146) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0765/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Costruzione di una nuova linea ferroviaria «Lianokladi-Domokos» A proposito della nuova linea ferroviaria «Lianokladi-Domokos», si sa che sono state avanzate due proposte: la prima prevede l’apertura di una galleria di 23 chilometri dal costo globale di 260 miliardi di dracme, la seconda prevede invece una galleria di soli 11 chilometri 2 la restante parte della linea in superficie 2 dal costo di 160 miliardi di dracme. Questa seconda proposta prevede anche la costruzione di una nuova stazione ferroviaria a 2 chilometri dal centro di Lamia, mentre se si opta per la prima proposta, i treni per Lamia passerebbero dalla stazione di Lianokladi a 9 chilometri di distanza. Può far sapere la Commissione: 1. se è al corrente delle soluzioni che sono state proposte in merito alla costruzione della linea ferroviaria Lianokladi-Domokos, 2. come valuta i costi delle due proposte e la loro utilità sociale, 3. nonché i probabili tempi di realizzazione dell’opera? Risposta data dalla sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (5 maggio 1999) La Commissione è al corrente dell’esistenza di diverse proposte per la nuova linea ferroviaria tra Lamia o Lianokladi e Domokos. Questo tratto dell’asse ferroviario Atene-Salonicco è montuoso e il progetto della nuova linea sarebbe senza dubbio molto costoso e tecnicamente molto difficile. il comitato di controllo del programma operativo «Ferrovie» per il periodo 1994-1999, che Pertanto, cofinanzia gli studi del tratto in questione, ha deciso all’inizio del 1999 di effettuare un esame preliminare delle proposte. Le autorità elleniche stanno preparando tale esame per permettere un utile confronto delle soluzioni alternative dal punto di vista tecnico, economico e sociale. Questa fase dovrebbe terminare verso la fine di quest’anno o all’inizio del 2000, in modo che si possano prendere delle decisioni definitive in vista del prossimo periodo di programmazione 2000-2006. (1999/C 370/147) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0766/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Linea ferroviaria Atene-Salonicco (29 marzo 1999) In tema di ferrovie, il secondo QCS prevede la costruzione di una nuova linea «Tithoreas-Lianokladi» (50 km. ) e l’elettrificazione della linea Atene-Salonicco, che così sarebbe percorribile in 4 ore e 20 minuti. Fino ad oggi 2 oggi scade anche il secondo QCS 2 nulla di tutto ciò è stato realizzato e per percorrere il tratto Atene-Salonicco ci vogliono ben 6 ore! Inoltre, dati gli attuali ritmi di avanzamento dei lavori, gli obiettivi del secondo QCS non potranno essere realizzati neppure entro il 2006


title: Verordening (EG) nr. 686/1999 van de Commissie van 29 maart 1999 inzake de levering van spliterwten als voedselhulp

eurovoc_concepts:
Angola
EU aid
Somalia
food aid
leguminous vegetable

formats: pdf print

text: L 86/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 3. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 686/1999 VAN DE COMMISSIE van 29 maart 1999 inzake de levering van spliterwten als voedselhulp DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad van 27 juni 1996 betreffende het voedselhulpbeleid en het beheer van de voedselhulp en van de specifieke acties ter ondersteuning van de voedselzekerheid (1), en met name op artikel 24, lid 1, onder b), Overwegende dat b¶ deze verordening de l¶st van de landen en organisaties die in aanmerking komen voor Gemeenschapssteun en de algemene criteria voor het vervoer van de voedselhulp na het fob-stadium z¶n vast- gesteld; ingevolge een aantal Overwegende dat de Commissie, besluiten met betrekking tot de verlening van voedsel- hulp, aan bepaalde begunstigden spliterwten heeft toege- wezen; Overwegende dat dit product moet worden geleverd over- eenkomstig het bepaalde in Verordening (EG) nr. 2519/97 van de Commissie van 16 december 1997 tot vaststelling van algemene voorschriften op grond van Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad voor de beschikbaarstelling leveren van producten (2); dat met name de leveringsterm¶nen en -voorwaarden om de aan de levering verbonden kosten te bepalen, dienen te worden vastgesteld; communautaire voedselhulp als te Overwegende dat, met het oog op de uitvoering van deze leveringen, voor de inschr¶vers in de mogel¶kheid moet worden voorzien om hetz¶ groene spliterwten hetz¶ gele spliterwten beschikbaar te stellen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 In het kader van de communautaire voedselhulp worden in de Gemeenschap spliterwten beschikbaar gesteld voor levering aan de in de b¶lage vermelde begunstigden met inachtneming van Verordening (EG) nr. 2519/97 en de in de b¶lage vermelde voorwaarden. De offertes hebben betrekking op hetz¶ groene split- erwten hetz¶ gele spliterwten. Een offerte is slechts geldig wanneer er nauwkeurig in is aangegeven voor welk type erwten z¶ geldt. De inschr¶ver wordt geacht kennis te hebben genomen van alle geldende algemene en b¶zondere voorwaarden. Elk ander in z¶n offerte gemaakte beding of voorbehoud is nietig. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 maart 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 166 van 5. 7. 1996, blz. 1. (2) PB L 346 van 17. 12. 1997, blz. 23. 30. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 86/11 B(cid:246)LAGE PARTIJEN A, B 1. Actie nr. : 128/98 (A); 129/98 (B) 2. Begunstigde (2): World Food Programme (WFP), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma (tel. : (39-6) 65 13 29 88; telefax: 65 13 2844/3; telex: 626675 WFP I) 3. Vertegenwoordiger van de begunstigde: door de begunstigde aan te w¶zen 4. Land van bestemming: A: Somali(cid:137); B: Angola 5. Beschikbaar te stellen product (8): spliterwten 6. Totale hoeveelheid (aantal ton netto): 3 000 7. Aantal part¶en: 2 (A: 1 000 ton; B: 2 000 ton) 8. Kenmerken en kwaliteit van het product (3) (4) (7): — 9. Verpakking (5): zie PB C 267 van 13. 9. 1996, blz. 1 (4. 0 A 1. c), 2. c) en B. 4) of (2. 1 A 1. a), 2. a) en B. 4) 10. Etikettering of merken (6): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 (IV. A. 3) — Voor het merken te gebruiken taal: A: Engels; B: Portugees — B¶komende opschriften: — 11. W¶ze van beschikbaarstelling van het product: op de markt van de Gemeenschap Het product moet afkomstig z¶n uit de Gemeenschap 12. Voorgeschreven leveringsstadium: franco laadhaven 13. Alternatief leveringsstadium: — 14. a) Laadhaven: — b) Laadadres: — 15. Loshaven: — 16. Plaats van bestemming: — — doorgangshaven of transitpakhuis: — — vervoerroute over land: — 17. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het voorgeschreven stadium: — eerste term¶n: 10 — 30. 5. 1999 — tweede term¶n: 24. 5 — 13. 6. 1999 18. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het alternatieve stadium: — eerste term¶n: — — tweede term¶n: — 19. Uiterste term¶n voor de indiening van de offertes (om 12. 00 uur, Brusselse t¶d): — eerste term¶n: 13. 4. 1999 — tweede term¶n: 27. 4. 1999 20. Bedrag van de inschr¶vingszekerheid: 5 EUR/ton 21. Adres voor de inzending van de offertes en de inschr¶vingszekerheden (1): Afdeling Voedselhulp, ter attentie van de heer T. Vestergaard, gebouw Loi 130, kamer 7/46, Wetstraat 200, B-1049 Brussel (alleen op nummer: telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04) 22. Uitvoerrestitutie: — L 86/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 3. 1999 Voetnoten (1) Aanvullende informatie: Andr(cid:130) Debongnie (tel. : (32-2) 295 14 65) of Torben Vestergaard (tel. : (32-2) 299 30 50). (2) De leverancier neemt zo spoedig mogel¶k contact op met de begunstigde om na te gaan welke docu- menten voor verzending z¶n vereist. (3) De leverancier aan wie is gegund, bezorgt aan de begunstigde een certificaat van een offici(cid:137)le instantie, waarin wordt verklaard dat voor het te leveren product de in de betrokken lidstaat geldende stralings- normen niet z¶n overschreden. Op het radioactiviteitsattest moet het gehalte aan caesium 134 en 137 en aan jodium 131 worden vermeld. (4) De leverancier legt aan de begunstigde of aan z¶n vertegenwoordiger b¶ de levering een plantengezond- heidscertificaat voor. (5) Met het oog op eventueel opnieuw opzakken, dient de leverancier 2 % lege zakken extra te leveren van dezelfde kwaliteit als die waarin het product zich bevindt; op deze lege zakken dient eveneens de vermelding voor te komen, gevolgd door een hoofdletter R. (6) In afw¶king van PB C 114 van 29. 4. 1991, wordt de tekst van punt IV. A. 3. c) gelezen: „de vermelding „Europese Gemeenschap” en de tekst van punt IV. A. 3. b): „Spliterwten. ””. (7) Gele of groene erwten (Pisum sativum) voor menselijke consumptie, afkomstig van de meest recente oogst. De erwten mogen niet kunstmatig gekleurd zijn. De spliterwten moeten ten minste gedurende twee minuten met stoom behandeld of berookt (*) zijn en zij moeten aan de volgende voorwaarden voldoen: — vochtgehalte: maximaal 15 %, — vreemde stoffen: maximaal 0,1 %, — gebroken erwten: maximaal 10 % (onder gebroken erwten wordt verstaan: de delen van erwten die door een zeef met ronde gaten met een diameter van 5 mm gaan), — erwten met afwijkende kleur of ontkleurd: maximaal 1,5 % (gele erwten), maximaal 15 % (groene erwten), — kooktijd: maximaal 45 minuten (na inweken gedurende twaalf uur) of maximaal 60 minuten (zonder inweken). (8) Een offerte is slechts geldig wanneer er nauwkeurig in is aangegeven voor welk type erwten zij geldt. (*) De inschrijver aan wie is gegund, legt aan de begunstigde of aan zijn vertegenwoordiger bij de levering een bewijs van beroking voor


title: WRITTEN QUESTION No. 728/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

text: 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 370/95 För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka danska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/135) SKRIFTLIG FRÅGA E-0727/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om. För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka svenska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/136) SKRIFTLIG FRÅGA E-0728/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om. För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka finska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/137) SKRIFTLIG FRÅGA E-0729/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om


title: PERGUNTA ESCRITA n. 776/99 do Deputado Thomas MEGAHY Förföljelse av en religiös minoritet i Iran

text: 3. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 348/133 Ao abrigo do no 1 do artigo 13o já foram registados cinco tipos de cerveja e um queijo. Até ao momento, nenhuma denominação foi registada ao abrigo do no 2 do artigo 13o. (1999/C 348/182) PERGUNTA ESCRITA E-0776/99 apresentada por Thomas Megahy (PSE) à Comissão (29 de Março de 1999) Objecto: Perseguição de uma minoria religiosa no Irão Atendendo aos recentes acontecimentos, bem como ao contexto de extrema violência em que ocorreram, tenciona o Conselho abordar, no âmbito das suas negociações com as autoridades iranianas, agora que foi criada uma nova situação devido à anulação da fatwha contra Salman Rushdie, a posição da minoria Baha’i e de outras minorias na República Islâmica do Irão? Nos últimos meses, pelo menos 36 docentes do Instituto de Ensino Superior Baha’i (BIHE) foram presos, dois membros desta comunidade foram condenados à morte, mais de 500 casas foram saqueadas e bens pessoais, assim como material do BIHE, foram roubados. Mais de 200 Baha’i foram mortos desde 1980 devido à sua religião. São constantemente negados aos Baha’i os direitos constitucionais e à pensão e confiscados os seus bens. Os seus cemitérios e lugares sagrados são frequentemente profanados. É-lhes vedado o acesso à universidade, razão pela qual foi criado o BIHE. Que medidas está a Comissão disposta a tomar para defender os direitos humanos da população Baha’i no Irão? Resposta dada pelo Comissário Marín em nome da Comissão (16 de Abril de 1999) A Comissão segue com grande preocupação a questão dos direitos humanos no Irão. No âmbito do diálogo integrado entre a União e o Irão, as questões relativas aos direitos humanos em geral são sempre abordadas pela União. A Comissão não tem qualquer relação contratual bilateral com o Irão, embora se associe às diligências efectuadas pela Troika da União na matéria. Foram efectuadas diligências junto do Governo iraniano, em Teerão, em 5 de Agosto de 1998, a respeito da execução de Ruhu’llah Rawhani. Foram efectuadas novas diligências, em 4 de Outubro de 1998, relativamente às sentenças de morte pronunciadas contra Sirus Dhabihi-Muqaddam e Hidayat-Kashifi Najafabadi, tendo a União apelado às Autoridades iranianas para que tomassem medidas no sentido de essas sentenças não serem executadas. A Troika foi informada de que as sentenças não eram definitivas, estando ainda sujeitas a confirmação por parte do Supremo Tribunal. Aquando das diligências efectuadas em 4 de Outubro de 1998, a União reafirmou a sua posição sobre a pena de morte, tendo invocado a Resolução no 1998/80 da Comissão dos Direitos Humanos das Nações Unidas, a qual manifesta preocupação face às graves e contínuas violações dos direitos humanos dos Baha’i e apela ao Irão para que se abstenha de pronunciar sentenças de morte por razões relativas a crenças religiosas e a apostasia. Na sessão da Comissão dos Direitos Humanos das Nações Unidas que terá lugar em Genebra, de 22 de Março a 30 de Abril de 1999, a União apresentará um novo projecto de resolução relativo à situação dos direitos humanos no Irão. O projecto de documento, que se encontra presentemente em discussão, inclui uma referência inequívoca à discriminação e à perseguição das minorias religiosas, especialmente dos Baha’i. A Troika da União levantou igualmente a questão do tratamento aplicado aos Baha’i no Irão por ocasião de uma reunião realizada com o Governo iraniano em 18 de Dezembro de 1998. A União tenciona manter a pressão sobre o Governo iraniano. (1999/C 348/183) PERGUNTA ESCRITA E-0789/99 apresentada por Graham Mather (PPE) à Comissão (6 de Abril de 1999) Objecto: Ilhas Falkland J Financiamento comunitário Qual o montante de financiamento comunitário proporcionado às Ilhas Falkland nos últimos cinco anos e através de que instrumentos foi tal financiamento disponibilizado?


title: WRITTEN QUESTION No. 721/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

eurovoc_concepts:
Belgium
EU aid
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 370/93 Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Ranskan alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjak- sona? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/129) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0721/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Belgian alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjak- sona? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/130) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0722/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Alankomaiden alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/131) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0723/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa


title: Notificación del Gobierno francés al Consejo, de 29 de marzo de 1999, de una declaración en aplicación de la letra j) del artículo 1 y del artículo 97 del Reglamento (CEE) nº 1408/71 del Consejo, de 14 de junio de 1971, relativo a la aplicación de los regímenes de seguridad social a los trabajadores por cuenta ajena, a los trabajadores por cuenta propia y a los miembros de sus familias que se desplazan dentro de la Comunidad

eurovoc_concepts:
EU Member State
France
labour mobility
self-employment
social security
wage earner

text: 28. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 215/1 I (Comunicaciones) CONSEJO NOTIFICACI(cid:211)N DEL GOBIERNO FRANC(cid:201)S AL CONSEJO de 29 de marzo de 1999 de una declaraci(cid:243)n en aplicaci(cid:243)n de la letra j) del art(cid:237)culo 1 y del art(cid:237)culo 97 del Reglamento (CEE) no 1408/71 del Consejo, de 14 de junio de 1971, relativo a la aplicaci(cid:243)n de los reg(cid:237)menes de seguridad social a los trabajadores por cuenta ajena, a los trabajadores por cuenta propia y a los miembros de sus familias que se desplazan dentro de la Comunidad (1999/C 215/01) RefiriØndose a las disposiciones de la letra j) del art(cid:237)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1408/71 del Consejo, de 14 de junio de 1971, relativo a la aplicaci(cid:243)n de los reg(cid:237)menes de seguridad social a los trabajadroes por cuenta ajena, a los trabajadores por cuenta propia y a los miembros de sus familias que se desplazan dentro de la Comunidad, el Gobierno francØs declara que dicho Reglamento se aplica: (cid:151) al rØgimen complementario de pensi(cid:243)n de los trabajadores por cuenta ajena de la Association pour le rØgime de re- traite complØmentaire des salariØs (ARRCO), tal y como se define en el Acuerdo firmado por las organizaciones nacio- nales representantes de los empresarios y de los trabajado- res el 8 de diciembre de 1961, sus anexos y sus acuerdos complementarios, (cid:151) al rØgimen complementario de pens(cid:237)on de los trabajadores por cuenta ajena de directivos de la Association gØnØrale des institutions de retraite des cadres (AGIRC), tal y como se define en el convenio colectivo nacional de pensi(cid:243)n y previsi(cid:243)n de los directivos, firmado por las organizaciones nacionales representantes de los empresarios y de los tra- bajadores el 14 de marzo de 1947, sus anexos y sus acuer- dos complementarios, con excepci(cid:243)n del art(cid:237)culo 7 (venta- jas de previsi(cid:243)n) de dicho convenio. La fecha efectiva de aplicaci(cid:243)n de dicho Reglamento a ambos reg(cid:237)menes queda establecida en el 1 de enero de 2000. El Gobierno francØs solicitarÆ a la Comisi(cid:243)n que proponga al Consejo, con arreglo al art(cid:237)culo 42 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, modificaciones de determinados anexos de dicho Reglamento para facilitar y adaptar su aplicaci(cid:243)n a los reg(cid:237)menes complementarios contemplados en la presente de- claraci(cid:243)n


title: WRITTEN QUESTION No. 770/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Traditionally made ice cream

eurovoc_concepts:
brand name
consumer information
craft production
dairy ice cream
producer organisation
product designation
product quality
trademark law

text: 3. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 348/131 In addition to setting up the museum, does the Commission also consider the maintenance, development and promotion of the site of ancient Nikopolis to be worthy of support? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (5 May 1999) The Commission has not yet received any funding request for the work at the Nikopolissite. However, the Greek authorities may, if they wish, submit such a request in accordance with procedures for the Community Support Framework (CSF). The Commission is willing to cooperate with the authorities in examining funding options within the CSFbudget. (1999/C 348/178) WRITTEN QUESTION E-0770/99 by José García-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission Subject: Traditionally made ice cream (29 March 1999) An application for registration of the designation ‘helado artesano’ pursuant to Council Regulation (EEC) 2082/92 (1) on certificates of specific character was published in the Official Journal of the European Communities (OJ C 329/97) on 31 October 1997. No decision has yet been taken. What stage in the Community procedure has been reached? (1) OJ L 208, 24. 7. 1992, p. 9. (1999/C 348/179) WRITTEN QUESTION E-0771/99 by José García-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission Subject: Traditionally made ice cream (29 March 1999) An application for registration of the designation ‘helado artesano’ pursuant to Council Regulation (EEC) 2082/92 (1) on certificates of specific character was published in the Official Journal of the European Communities (OJ C 329/97) on 31 October 1997. No decision has yet been taken. Is there any reason why it should not be possible for consumers to distinguish between traditionally made ice cream and industrially produced ice cream? (1) OJ L 208, 24. 7. 1992, p. 9. (1999/C 348/180) WRITTEN QUESTION E-0772/99 by José García-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission Subject: Traditionally made ice cream (29 March 1999) Regulation (EEC) 2082/92 (1) was adopted in order to protect specific and traditional recipes defined in accordance with a set of conditions. Article 13 makes provision for two types of protection: ‘partial’ protection (Article 13(1)) and ‘total’ protection (Article 13(2))


title: 1999/235/JAI: Posição comum de 29 de Março de 1999 definida pelo Conselho com base no artigo K.3 do Tratado da União Europeia, relativa à proposta de convenção das Nações Unidas contra a criminalidade organizada

eurovoc_concepts:
Mafia
UN convention
fight against crime
international convention
international cooperation
organised crime

text: 31. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 87/1 (Actos adoptados em aplica(cid:135)(cid:209)o do t(cid:146)tulo VI do Tratado da Uni(cid:209)o Europeia) POSIÇ(cid:212)O COMUM de 29 de Mar(cid:135)o de 1999 definida pelo Conselho com base no artigo K. 3 do Tratado da Uni(cid:209)o Europeia, relativa (cid:133) proposta de conven(cid:135)(cid:209)o das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas contra a criminalidade organizada (1999/235/JAI) O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o nº 2 do seu artigo K. 3 e o seu artigo K. 5, Reconhecendo a import(cid:131)ncia da coopera(cid:135)(cid:209)o judici(cid:145)ria em mat(cid:130)ria penal e da coopera(cid:135)(cid:209)o policial para prevenir e combater todas as formas graves de criminalidade interna- cional, tal como pevisto no artigo K. 1 do referido Tratado; Considerando que os Estados-membros consideram a luta contra a criminalidade organizada como uma quest(cid:209)o de interesse comum; Considerando que o Conselho Europeu de Amesterd(cid:209)o aprovou, em Junho de 1997, o plano de ac(cid:135)(cid:209)o do grupo de alto n(cid:146)vel contra a criminalidade organizada, do qual constam extensas propostas de refor(cid:135)o da luta contra a criminalidade organizada; Considerando que devem ser tidas em considera(cid:135)(cid:209)o as medidas j(cid:145) adoptadas pela Uni(cid:209)o Europeia, ou cuja prepa- ra(cid:135)(cid:209)o est(cid:145) em curso, tendo em vista a execu(cid:135)(cid:209)o daquele plano de ac(cid:135)(cid:209)o e, nomeadamente, a Ac(cid:135)(cid:209)o Comum 98/ /733/JAI, de 21 de Dezembro de 1998, relativa (cid:133) incrimi- na(cid:135)(cid:209)o da participa(cid:135)(cid:209)o numa organiza(cid:135)(cid:209)o criminosa nos Estados-membros da Uni(cid:209)o Europeia (1); Considerando que foram tomadas medidas para a elabo- ra(cid:135)(cid:209)o e negocia(cid:135)(cid:209)o de uma conven(cid:135)(cid:209)o das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas destinada a combater a criminalidade organizada; Considerando que o Conselho, nas suas conclus(cid:210)es de 5 de Outubro de 1998, solicitou (cid:133) Presid(cid:136)ncia que, nos termos do artigo K. 3 do Tratado da Uni(cid:209)o Europeia, apre- relativas ao sentasse uma ou mais posi(cid:135)(cid:210)es comuns projecto de conven(cid:135)(cid:209)o das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas e respectivos protocolos; Considerando que (cid:130) desej(cid:145)vel contribuir tanto quanto poss(cid:146)vel para a negocia(cid:135)(cid:209)o da proposta de conven(cid:135)(cid:209)o e (1) JO L 351 de 29. 12. 1998, p. 1. evitar a incompatibilidade entre a proposta de conven(cid:135)(cid:209)o e os instrumentos elaborados pela Uni(cid:209)o, DEFINIU A SEGUINTE POSIÇ(cid:212)O COMUM: Artigo 1º apoiar(cid:209)o a elabora(cid:135)(cid:209)o da 1. Os Estados-membros proposta de conven(cid:135)(cid:209)o das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas contra a crimi- nalidade organizada e dos seus eventuais protocolos. Os Estados-membros preconizar(cid:209)o a introdu(cid:135)(cid:209)o no projecto de conven(cid:135)(cid:209)o de disposi(cid:135)(cid:210)es que facilitem ao m(cid:145)ximo a execu(cid:135)(cid:209)o eficaz de medidas de preven(cid:135)(cid:209)o e investiga(cid:135)(cid:209)o da criminalidade organizada, assim como a ac(cid:135)(cid:209)o penal contra esta. 2. Os Estados-membros garantir(cid:209)o que as disposi(cid:135)(cid:210)es do projecto de conven(cid:135)(cid:209)o relativas (cid:133) obriga(cid:135)(cid:209)o de consi- derar determinadas actividades como criminosas, n(cid:209)o sejam incompat(cid:146)veis com os artigos 1º e 2º da Ac(cid:135)(cid:209)o Comum 98/733/JAI. 3. Na medida em que sejam aplic(cid:145)veis outras disposi- (cid:135)(cid:210)es do projecto de conven(cid:135)(cid:209)o, este dever(cid:145) ser aplic(cid:145)vel de forma t(cid:209)o ampla quanto poss(cid:146)vel (cid:133)s actividades de organi- za(cid:135)(cid:210)es criminosas e (cid:133) coopera(cid:135)(cid:209)o internacional no combate a essas organiza(cid:135)(cid:210)es. Em princ(cid:146)pio, as relevantes disposi(cid:135)(cid:210)es do projecto de conven(cid:135)(cid:209)o dever(cid:209)o incluir as actividades de pessoas, actuando concertadamente com o objectivo de praticar crimes graves, envolvidas em qual- quer organiza(cid:135)(cid:209)o criminosa que disponha de uma estru- tura e que seja, ou tenha sido, constitu(cid:146)da por um deter- minado per(cid:146)odo de tempo. N(cid:209)o dever(cid:209)o limitar-se a grupos dotados de uma estrutura altamente desenvolvida tais como as organiza(cid:135)(cid:210)es ou de natureza duradoura, mafiosas; os participantes nas organiza(cid:135)(cid:210)es n(cid:209)o t(cid:136)m de ter necessariamente pap(cid:130)is formalmente definidos dentro delas, ou de nelas terem participado de forma continuada. L 87/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 31. 3. 1999 As disposi(cid:135)(cid:210)es relativas (cid:133) coopera(cid:135)(cid:209)o internacional a 4. incluir no projecto de conven(cid:135)(cid:209)o dever(cid:209)o fornecer garan- tias adequadas para a protec(cid:135)(cid:209)o dos direitos humanos e facilitar essa coopera(cid:135)(cid:209)o. Dever-se-(cid:209)o aplicar (cid:133)s situa(cid:135)(cid:210)es em que, devido ao facto de uma investiga(cid:135)(cid:209)o se encontrar numa fase preliminar, o Estado requerido n(cid:209)o possa deter- minar de forma inequ(cid:146)voca que uma determinada infrac(cid:135)(cid:209)o est(cid:145) ligada (cid:133) criminalidade organizada. Poder(cid:145) ser igualmente (cid:156)til especificar determinados crit(cid:130)rios que permitam indicar a exist(cid:136)ncia de liga(cid:135)(cid:210)es com a crimina- lidade organizada. 5. No que diz respeito (cid:133)s medidas de combate ao bran- queamento de capitais, a conven(cid:135)(cid:209)o dever(cid:145) abranger um amplo leque de infrac(cid:135)(cid:210)es e, em particular, dever(cid:145) ser compat(cid:146)vel com as 40 recomenda(cid:135)(cid:210)es do grupo de ac(cid:135)(cid:209)o financeira. 6. Nenhuma das disposi(cid:135)(cid:210)es do projecto de conven(cid:135)(cid:209)o relativas aos activos de origem criminosa deve ser incom- pat(cid:146)vel com a Ac(cid:135)(cid:209)o Comum 98/699/JAI, de 3 de Dezembro de 1998, relativa ao branqueamento de capi- tais, identifica(cid:135)(cid:209)o, detec(cid:135)(cid:209)o, congelamento, apreens(cid:209)o e perda de instrumentos e produtos do crime (1), e todas elas devem t(cid:136)-la devidamente em conta. 7. As disposi(cid:135)(cid:210)es pertinentes do projecto de conven(cid:135)(cid:209)o poder(cid:209)o, na medida do poss(cid:146)vel, tomar como modelo a Conven(cid:135)(cid:209)o de 1988 das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas contra o tr(cid:145)fico il(cid:146)cito de estupefacientes e subst(cid:131)ncias psicotr(cid:155)picas. Dever(cid:209)o ainda tomar na melhor conta a Conven(cid:135)(cid:209)o de 1990 do Conselho da Europa relativa ao branqueamento, detec(cid:135)(cid:209)o, apreens(cid:209)o e perda dos produtos do crime. Artigo 2º Nas negocia(cid:135)(cid:210)es sobre a proposta de conven(cid:135)(cid:209)o das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas e dos seus eventuais protocolos, os Estados-membros assegurar(cid:209)o, na medida do poss(cid:146)vel, a coordena(cid:135)(cid:209)o das suas posi(cid:135)(cid:210)es, por iniciativa da Presi- d(cid:136)ncia, e esfor(cid:135)ar-se-(cid:209)o por encontrar pontos de consenso quanto a todas as quest(cid:210)es com repercuss(cid:210)es importantes sobre os interesses da Uni(cid:209)o. A Comiss(cid:209)o ser(cid:145) plenamente associada a esses trabalhos. Sempre que necess(cid:145)rio, em fun(cid:135)(cid:209)o do desenrolar das negocia(cid:135)(cid:210)es, ser(cid:209)o analisadas as medidas adequadas a tomar. Artigo 3º Os Estados-membros garantir(cid:209)o que as disposi(cid:135)(cid:210)es da proposta de conven(cid:135)(cid:209)o das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas e dos seus eventuais protocolos n(cid:209)o sejam incompat(cid:146)veis com os instrumentos estabelecidos entre si. Artigo 4º Sempre que necess(cid:145)rio, o Conselho procurar(cid:145) definir novas posi(cid:135)(cid:210)es comuns em rela(cid:135)(cid:209)o ao projecto de conven(cid:135)(cid:209)o e, nomeadamente, em rela(cid:135)(cid:209)o a quaisquer eventuais protocolos a essa conven(cid:135)(cid:209)o. Artigo 5º A presente posi(cid:135)(cid:209)o comum ser(cid:145) publicada no Jornal Oficial. Feito em Bruxelas, em 29 de Mar(cid:135)o de 1999. Pelo Conselho O Presidente F. M(cid:154)NTEFERING (1) JO L 333 de 9. 12. 1998, p. 1


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 779/99 van Cristiana MUSCARDINI Privatiseringen en monopolies in de melk- en zuivelsector

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
Italy
competition law
dairy industry
dominant position
economic concentration
merger control
monopoly
privatisation

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 730/99 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structuurfondsen

eurovoc_concepts:
Austria
EU aid
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: C 370/96 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 12. 1999 Momenteel zijn pas de gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 beschikbaar. Welke regio’s in Duitsland komen naar het oordeel van de Commissie voor de genoemde periode niet voor „doelstelling 1” in aanmerking? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. (1999/C 370/138) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0730/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire Regio’s waar het gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke commu- nautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn. Momenteel zijn pas de gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 beschikbaar. Welke regio’s in Oostenrijk komen naar het oordeel van de Commissie voor de genoemde periode niet voor „doelstelling 1” in aanmerking? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. (1999/C 370/139) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0731/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke commu- nautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn. Momenteel zijn pas de gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 beschikbaar. Welke regio’s in Griekenland komen naar het oordeel van de Commissie voor de genoemde periode niet voor „doelstelling 1” in aanmerking? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. Gecombineerd Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-0717/99, E-0718/99, E-0719/99, E-0720/99, E-0721/99, E-0722/99, E-0723/99, E-0724/99, E-0725/99, E-0726/99, E-0727/99, E-0728/99, E-0729/99, E-0730/99 en E-0731/99 (5 mei 1999) De Commissie zal de lijst van regio’s die in aanmerking komen voor doelstelling 1 voor de periode 2000- 2006 opstellen wanneer de Raad zijn goedkeuring heeft gehecht aan de verordening houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen. In haar op 19 maart 1998 ingediende voorstel wijst de Commissie erop dat de regio’s die in aanmerking komen voor doelstelling 1 regio’s zijn op het NUTS II-niveau waarvan het bruto binnenlands product (BBP) per hoofd van de bevolking, gemeten in koopkrachtstan- daard, berekend vanaf de drie meest recente jaren waarover gegevens beschikbaar zijn, minder is dan 75 % van het communautair gemiddelde. De gegevens die zij zal hanteren zijn dan ook de gegevens met betrekking tot 1994, 1995 en 1996


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 745/99 von Anita POLLACK Fischerei und dauerhafte Umweltverträglichkeit

eurovoc_concepts:
aquaculture
conservation of resources
ecosystem
fishery management
fishery resources
operational programme
sustainable development

text: 21. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 370/99 Was die kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) und die Handwerksbetriebe betrifft, so erhalten sie weiterhin Beihilfen für die Verarbeitung und Vermarktung und haben außerdem die Möglichkeit, Beihilfen im Zusammenhang mit der Förderung der Anpassung und Entwicklung ländlicher Gebiete zu erhalten. Diese Maßnahmen werden zahlreiche Tätigkeitsbereiche von KMU und Handwerksbetrieben abdecken und sich angesichts des großen Bedarfs in den Berggebieten insbesondere auch dort auswirken. Außerdem räumt der Leitlinienentwurf der Kommission für die Strukturfondsprogramme im Zeitraum 2000-2006 (1) den KMU Vorrang ein, um die wirtschaftliche Entwicklung in den Regionen und die Beschäftigung zu fördern. (1) SEC(99)103 endg. (1999/C 370/142) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0745/99 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Fischerei und dauerhafte Umweltverträglichkeit Stellt die Kommission sicher, daß die PESCA-Mittel zur Förderung von Naturschutzzielen eingesetzt werden? Falls nicht, warum? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (23. April 1999) Das Operationelle Programm PESCA finanziert Naturschutzmaßnahmen nicht unmittelbar, da dies nicht sein eigentliches Ziel ist; eine Reihe von Maßnahmen wirken sich aber durchaus positiv auf die Erhaltung der natürlichen Ressourcen aus. Hierbei sind insbesondere der Schutz der überfischten Arten und der marinen Ökosysteme mittels Förderung der Diversifizierung des Fischereiaufwands auf neue Arten oder Fanggebiete und Pilotvorhaben zur Überwachung der Auswirkungen des Fischereiaufwands und zur Kartographierung der Meeresböden zu nennen. Auch die Förderung der Ausstattung und Ausrüstung für die extensive Aquakultur und umwelt- gerechter Aquakulturpraktiken (neue Abfallrecyclingverfahren, extensive Aufzucht und Muschelzucht- parzellen) sowie die Schulung der Fischer in der nachhaltigen Bewirtschaftung der Fanggebiete tragen zum Naturschutz bei. Das PESCA-Programm verfügt also über ein großes Potential zur Finanzierung innovativer Projekte, die darauf abzielen, die Wirtschaftlichkeit mit dem Schutz der Fischereiressourcen und der marinen Ökosy- steme in Einklang zu bringen und neue Strategien der nachhaltigen Bewirtschaftung der Fanggebiete und der Aquakultur zu erproben. (1999/C 370/143) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0749/99 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Cryptosporidium Verfügt die Kommission über Forschungsergebnisse (oder werden derzeit Forschungsarbeiten durchgeführt) über die Infektiosität von Cryptosporidium des Typs 1 im Vergleich zu Cryptosporidium des Typs 2? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (30. April 1999) Im Rahmen des Programms Biomed 2 finanziert die Kommission derzeit ein Projekt über Kryptospori- diose (1), das am 1. Mai 1997 angelaufen ist und sich über 36 Monate erstreckt. Eine Infektion mit Kryptosporidium verläuft bei Personen mit intakter Immunabwehr asymptomatisch oder selbstlimitierend, für Säuglinge und immungeschwächte Personen stellt sie jedoch ein ernstes Risiko dar. Die Übertragung erfolgt von Mensch zu Mensch oder von Tier zu Mensch, häufig über kontaminiertes