title: Nařízení Rady (ES) č. 718/1999 ze dne 29. března 1999 o politice podpory vnitrozemské vodní dopravy, pokud jde o kapacitu loďstva Společenství

eurovoc_concepts:
carriage of goods
chartering
inland waterway fleet
inland waterway shipping
transport regulations

text: 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 31999R0718 2. 4. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 718/1999 ze dne 29. března 1999 o politice podpory vnitrozemské vodní dopravy, pokud jde o kapacitu loďstva Společenství 271 L 90/1 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 75 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na výboru (2), stanovisko Hospodářského a sociálního v souladu s postupem stanoveným v článku 189c Smlouvy (3), (1) (2) (EHS) č. 1101/89 (4) vzhledem k tomu, že nařízení zavedlo opatření pro strukturální zlepšení v odvětví vni- trozemské vodní dopravy pro loďstva provozovaná na propojených sítích vnitrozemských vodních cest v Belgii, Německu, Francii, Lucembursku, Nizozemsku a Rakousku; že účelem uvedeného nařízení bylo snížit nadbytečnou kapacitu vnitrozemských loďstev pomocí vrakovacích plánů koordinovaných na úrovni Společenství; že uve- dená opatření končí dnem 28. dubna 1999; vzhledem k tomu, že ze všech opatření na podporu těchto strukturálních zlepšení s cílem předejít růstu exi- stující nadbytečné kapacity nebo vzniku další nadbytečné kapacity se pravidlo „staré za nové“ ukázalo nezastupitelné pro vyvážené fungování trhu vnitrozemských vodních cest; že toto pravidlo rovněž zůstává zásadním nástrojem pro zásah v případě vážného narušení tohoto trhu, tak (1) Úř. věst. C 320, 17. 10. 1998, s. 4 a Úř. věst. C 15, 20. 1. 1999, s. 15. (2) Stanovisko přijaté dne 2. prosince 1998 (Úř. věst. C 40, 15. 2. 1999, s. 47). (3) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 3. prosince 1998 (Úř. věst. C 398, 21. 12. 1998), společný postoj Rady ze dne 21. prosince 1998 (Úř. věst. C 55, 25. 2. 1999) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 25. února 1999 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). (4) Úř. věst. L 116, 28. 4. 1989, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 742/98 ze dne 2. dubna 1998 (Úř. věst. L 103, 3. 4. 1998, s. 3). jak je definováno v článku 1 směrnice 96/75/ES (5); že by měly být podniknuty kroky předcházející zničení přínosu vrakovacích plánů provedených od roku 1990 novou kapacitou uvedenou do provozu, jakmile by uvedené pra- vidlo přestalo platit; že je proto nutné zachovat po ome- zenou dobu, nejvýše po dobu čtyř let, pravidlo „staré za nové“, a zároveň poměr „staré za nové“ postupně snižovat na nulu v zájmu zabezpečení hladkého přechodu a ukončení fáze intervence Společenství na trhu vnitro- zemské vodní dopravy; že je rovněž důležité zachovat pravidlo „staré za nové“ k regulování kapacity loďstev Společenství po uplynutí čtyř jako pohotovostní mechanismus nastavený na nulu, který lze použít pouze v případě vážného narušení trhu ve smyslu článku 7 směrnice 96/75/ES; let vzhledem k tomu, že vznik nové nadbytečné kapacity musí být účinně kontrolován v každém odvětví trhu vni- trozemské vodní dopravy; že je proto důležité, aby opa- tření, která mají být přijata, byla obecně použitelná a zahrnovala všechna nákladní a tlačná plavidla; že pla- vidla, která vzhledem k svému výlučnému působení na uzavřených vnitrostátních nebo mezinárodních trzích nijak nepřispívají k nadbytečné kapacitě na síti propo- jených vnitrozemských vodních cest, by měla být z těchto opatření vyňata a že by měla být učiněna opa- tření k umožnění vynětí plavidel, která vzhledem k své nosnosti nižší než 450 tun rovněž nepřispívají k nadbytečné kapacitě; že naopak soukromá loďstva provozovaná pro vlastní potřebu nelze vyjmout vzhle- dem k jejich vlivu na dopravní trhy; společná vzhledem k tomu, že společný přístup umožňující členským státům přijmout opatření k dosažení stejných cílů je základní podmínkou pro regulování kapacity; že by proto v členských státech s vnitrozemskou vodní dopravou měly být zachovány vrakovací fondy zavedené nařízením (EHS) č. 1101/89, ale pod novým označením, a měly by uplatňovat pra- vidlo staré za nové; že přebytečné fondy z příspěvků prů- myslu k programům strukturálních zlepšení vedených až do dne 28. dubna 1999by měly být vloženy do rezervního fondu připojeného k výše uvedeným fon- dům; (3) (4) (5) Směrnice Rady 96/75/ES ze dne 19. listopadu 1996 o systémech pronájmu plavidel a tvorby cen ve vnitrostátní a mezinárodní vni- (Úř. věst. L 304, trozemské vodní dopravě ve Společenství 27. 11. 1996, s. 12). 272 (5) (6) (7) (8) (9) CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 vzhledem k tomu, že s ohledem na zásadní rozdíly mezi trhem pevných nákladů, trhem tekutých nákladů a trhem tlačných plavidel je vhodné vést v jednotlivých fondech oddělené účty pro dopravce pevných nákladů, pro tan- kery a pro tlačná plavidla; PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 vzhledem k tomu, že v souvislosti s hospodářskou poli- tikou slučitelnou se Smlouvou spočívá odpovědnost za řadě na provozovatelích regulaci kapacity v první v odvětví; že náklady zavedených opatření by proto měly nést podniky v odvětví vnitrozemské vodní dopravy; že regulace kapacity spočívá ve stanovení pod- mínek platných pro uvádění určitých nových kapacit do provozu, aniž by došlo k úplnému zablokování přístupu na trh; že lze omezit trvání a vliv těchto podmínek a pružně je přizpůsobovat vývoji trhu, přičemž poměr „staré let počínaje 29. dubnem 1999 postupně snížen na nulu; že regulační mechanismus označený jako pravidlo „staré za nové“ by měl být zachován jako pohotovostní mechanismus i poté, co poměr „staré za nové“ dosáhne nuly; že zvláštní příspěvky zaplacené podle pravidla „staré za nové“ by měly být vloženy do rezervního fondu a použity k poskytování vrakovacích prémií, pokud bude zásah do trhu nezbytný; za nové“ musí být do čtyř vzhledem k tomu, že je žádoucí, aby v důsledku opatření stanovených v tomto nařízení a jejich uplatňování nebyla narušena hospodářská soutěž nebo aby nehrozilo narušení hospodářské soutěže, zejména zvýhodněním určitých podniků v rozsahu neslučitelném se společným zájmem; že za účelem zajištění stejných podmínek hospo- dářské soutěže zúčastněným podnikům by měly být sta- noveny jednotné sazby a jednotné podmínky pro zvláštní příspěvky placené do fondů na krytí stavby nových plavi- del a vrakovacích prémií, pokud se prémie jeví jako nutné v případě vážného narušení trhu a v souladu s postupem podle článku 8 směrnice 96/75/ES; umožňující vzhledem k tomu, že z toho důvodu, že vnitrozemská loďstva jsou loďstva Společenství, měla by být rozhod- nutí o fungování mechanismu regulace kapacity přijí- mána na úrovni Společenství; že pravomoc přijímat opa- tření, uplatňování a zabezpečit podmínky hospodářské soutěže stanovené tímto nařízením by měla být přenesena na Komisi; že je důležité, aby Komise přijímala tato opatření po konzul- taci s členskými státy a organizacemi zastupujícími vni- trozemskou vodní dopravu na úrovni Společenství; dohlížet jejich na spojení s modernizací vzhledem k tomu, že ve a restrukturalizací loďstva Společenství na podporu životního prostředí a bezpečnosti by měla být brána v úvahu sociální opatření na pomoc zaměstnancům přejícím si opustit odvětví vnitrozemské vodní dopravy nebo se přeškolit na práce v jiném odvětví, spolu s opatřeními na podporu zřizování seskupení podniků za účelem zlepšení schopností provozovatelů a za úče- technickému lem podpory přizpůsobování plavidel pokroku, Plavidla pro plavbu po vnitrozemských vodních cestách používaná k přepravě zboží mezi dvěma nebo více místy po vnitrozemských vodních cestách v členských státech podléhají politice podpory vnitrozemské vodní dopravy, pokud jde o kapacitu loďstva Společenství, stanovenou tímto nařízením. Na období nejvýše čtyř let s od 29. dubna 1999 zahrnuje poli- tika kapacity v souladu s tímto nařízením podmínky pro uvádění nových kapacit do provozu. Článek 2 Toto nařízení se vztahuje na plavidla přepravující náklad 1. a tlačná plavidla poskytující dopravní služby pro vlastní potřebu nebo pro cizí potřebu, registrovaná v členském státě, nebo, nejsou-li registrovaná, plavidla provozovaná podnikem usazeným v členském státě. Pro účely tohoto nařízení se „podnikem“ rozumí každá fyzická nebo právnická osoba vykonávající hospodářskou činnost v živnostenském nebo průmyslovém měřítku. 2. Z působnosti tohoto nařízení se vyjímají: a) plavidla provozovaná výlučně na vnitrostátních vodních cestách nepropojených s ostatními vodními cestami Spole- čenství; b) plavidla, která s ohledem na rozměry nemohou opustit vodní cesty ve státě, v němž jsou provozována, a nemohou vstoupit na ostatní vodní cesty Společenství („uvězněná pla- vidla“) za předpokladu, že tato plavidla pravděpodobně nemohou soutěžit s plavidly, na která se vztahuje toto nařízení; c) plavidla provozovaná výlučně na Dunaji (a jeho přítocích) až do Kelheimu, aniž by jej opustila; d) tlačná plavidla s pohonem do 300 kW; e) plavidla námořní i vnitrozemské plavby a lodní čluny používané výlučně pro vnitrostátní nebo mezinárodní vni- trozemskou přepravu během cest, které zahrnují plavbu přes moře; 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 273 f) plavidla používaná výlučně pro uložení zboží, tj. plavidla používaná pro nakládku a následnou vykládku zboží v jednom místě; Rezervní fond lze použít v průběhu opatření podle 5. článku 8, pokud o to> jednomyslně požádají organizace zastu- pující vnitrozemskou vodní dopravu. V tom případě musí být opatření předmětem akce na úrovni Společenství. g) bagrovací zařízení jako jsou bagrovací plavidla, pontony a plovoucí stavební zařízení, pokud toto zařízení není používáno pro přepravu zboží ve smyslu článku 1; h) trajekty; i) plavidla zajišťující neziskovou veřejnou dopravu. 3. Každý zúčastněný členský stát ve smyslu čl. 3 odst. 1 může vlastní plavidla s nosností menší než 450 tun vyjmout z působnosti této jež o tom možnosti, oznámí uvědomí ostatní členské státy. tohoto nařízení. Využije-li členský stát to do šesti měsíců Komisi, 6. Fondy se vzájemně finančně podporují s ohledem na oddělené účty podle odst. 3 prvního pododstavce. Platí to pro všechny výdaje a veškeré financování podle odst. 3 druhého pododstavce tak, aby bylo rovné zacházení zaručeno všem dopravcům podléhajícím tomuto nařízení nezávisle na fondu, ke kterému plavidlo patří. Zúčastněné členské státy pokračují ve správě fondu podle 7. článku 3 nařízení (EHS) č. 1101/89, dokud není zřízen nový fond podle odstavce 1. Článek 4 Článek 3 1. Každý členský stát, jehož vnitrozemské vodní cesty jsou propojeny s vnitrozemskými vodními cestami jiného členského státu a nosnost jeho loďstva přesahuje 100 000 tun (dále jen „zúčastněný členský stát“), zřídí podle svých vnitrostátních právních předpisů a vlastních administrativních zdrojů fond vnitrozemské vodní dopravy (dále jen „fond“). 2. Fond spravují příslušné orgány zúčastněných členských států. Každý členský stát zajistí účast svých vnitrostátních orga- nizací zastupujících dopravce provozující vnitrozemskou vodní dopravu na správě fondu. 3. Každý fond má rezervní fond sestávající z tří oddělených účtů; jeden pro dopravce pevných nákladů, jeden pro tankery a jeden pro vlečné čluny. Tento rezervní fond je financován: Plavidla podléhající tomuto nařízení, ať již nově posta- 1. vená, dovezená z třetí země nebo opouštějící vnitrozemské vodní cesty podle čl. 2 odst. 2 písm. a), b) nebo c), lze uvést do provozu pod podmínkou (pravidlo „staré za nové“), že vlastník plavidla, které má být uvedeno do provozu, — buď zvrakuje nosnost podle poměru mezi starou a novou nosností, stanoveného Komisí, aniž by obdržel vrakovací prémii, — nebo zaplatí do fondu zahrnujícího nové plavidlo nebo do fondu zvoleného vlastníkem plavidla v souladu s čl. 5 odst. 2 zvláštní příspěvek založený na uvedeném poměru, nebo pokud vlastník zvrakuje nosnost menší, než je požadováno výše uvedeným poměrem, zaplatí rozdíl mezi nosností nového plavidla a zvrakovanou nosností. 2. Poměr lze stanovit na různé úrovni pro různá odvětví trhu, tj. pro dopravce pevného nákladu, pro tankery a pro tlačná plavidla. — přebytky finančních prostředků z programů strukturálního zlepšení, vedených až do 28. dubna 1999, skládajících se výhradně z finančních příspěvků odvětví, Poměr se trvale snižuje tak, aby v pravidelných etapách co nej- dříve dosáhl nuly, nejpozději dne 29. dubna 2003. — zvláštními příspěvky podle článku 4, — finančními zdroji, které by mohly být dány k dispozici v případě vážného narušení trhu podle článku 7 směrnice 96/75/ES. Jakmile je poměr stanoven na nulu, opatření se stanou pohoto- vostním mechanismem a lze je oživit pouze v případě vážného narušení trhu podle článku 6. Vlastník plavidla musí mít možnost zvolit mezi zapla- 3. cením zvláštního příspěvku a zvrakováním staré nosnosti: Rezervní fond lze použít ve spojení s vhodnými opa- 4. třeními podle a zejména článku 7 směrnice 96/75/ES, v průběhu nápravných opatření organizovaných na úrovni Společenství v souladu s postupem podle odstavce 6 a článku 6 tohoto nařízení. — buď v době podání závazné objednávky na stavbu nového plavidla nebo v době podání žádosti o dovoz, za předpo- kladu, že plavidlo je uvedeno do provozu do dvanácti měsíců poté, 274 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 — nebo v době, kdy je nové nebo dovezené plavidlo uvedeno do provozu. Volba doby musí být oznámena při objednávce nebo při podání žádosti o dovoz plavidla. Za plavidla registrovaná v jiném členském státě než ve 2. zúčastněném členském státě nebo za neregistrovaná plavidla provozovaná podnikem usazeným v jiném členském státě než ve zúčastněném členském státě se zvláštní příspěvek platí do jednoho z fondů zřízeného ve zúčastněných členských státech podle volby vlastníka plavidla. Plavidlo nabídnuté ke zvrakování jako náhradní nosnost musí být zvrakováno před uvedením nového plavidla do provozu. Článek 6 Vlastníci plavidel, která mají být uvedena do provozu, kteří zvrakovali vyšší nosnost, než bylo nutné, nedostanou žádnou finanční náhradu za tento přebytek. Každý zúčastněný členský stát může povolit, aby plavidla defi- nitivně stažená z trhu pro jiné účely než pro přepravu zboží, například jako plavidla pro humanitární účely, muzejní lodě, plavidla pro rozvojové země mimo území Evropy nebo plavi- dla daná k dispozici neziskovým institucím, byla počítána jako nahrazující nosnost, tj. aby s nimi bylo zacházeno jako se zvra- kovanými. Toto povolení sdělí Komisi, která o něm uvědomí ostatní zúčastněné členské státy. V případě závažného narušení trhu podle článku 7 směrnice 96/75/ES, na žádost členského státu a poté, co výbor podle článku 8 uvedené směrnice vydá stanovisko, a postupem podle stejného článku, může Komise v souladu s článkem 7 uvedené směrnice na omezenou dobu oživit pravidlo „staré za nové“ a případně je doprovodit opatřeními pro strukturální zlepšení. Podle těchto opatření strukturálního zlepšení mohou vlastníci plavidel podle čl. 2 odst. 1, kteří zvrakují plavidlo, tj. nechají trup plavidla zcela rozlomit nebo v případě tlačného člunu zničí trup i motor, obdržet vrakovací prémii z fondu pro dané plavidlo, pokud jsou k dispozici finanční zdroje, v poměru sta- noveném Komisí podle podmínek uvedených v článku 7. V případě tlačných plavidel 4. „pohonnou silou“. se „nosnost“ nahrazuje tuto prémii Nicméně lze poskytnout pouze ve vztahu k plavidlům, u kterých jejich vlastník prokáže, že jsou součástí jeho loďstva v provozu, tj. že: 5. Podmínky stanovené v odstavci 1 platí také pro nárůsty kapacity následkem prodloužení plavidla nebo výměny motorů tlačného člunu. — jsou v dobrém provozním stavu, 6. Po konzultaci s členskými státy a organizacemi zastu- pujícími vnitrozemskou vodní dopravu na úrovni Společenství může Komise vyjmout specializovaná plavidla z působnosti odstavce 1. Specializovaná plavidla musí být speciálně a technicky kon- struovaná k přepravě jediného druhu zboží a technicky nezpů- sobilá k přepravě jiného zboží, musí být nemožné přepravovat tento jediný druh zboží v plavidlech bez speciálního technic- kého zařízení a vlastníci plavidel se musí písemně zavázat, že jejich plavidla nebudou přepravovat žádné jiné zboží, dokud platí pravidlo „staré za nové“. — vlastník pro ně může osvědčení o způsobilosti k plavbě a nosnosti nebo oprávnění provo- zovat vnitrostátní dopravu, vydané příslušným orgánem některého ze zúčastněných členských států, a předložit platná — vykonala během 24 měsíců předcházejících žádosti o vrakovací prémii alespoň deset cest. „Cestou“ se rozumí obchodní dopravní operace na obvyklou vzdálenost pro přepravu věcí stejného druhu (více než 50 km) a přeprava objemu nákladu v přiměřených rozměrech k nákladové kapacitě plavidla (nejméně 70 %). Článek 5 Žádná prémie nebude udělena, pokud jde o plavidla, která následkem ztroskotání nebo jiné utrpěné škody nejsou nadále opravitelná nebo pro která jsou náklady na opravu vyšší než částka vrakovací prémie. Za plavidla registrovaná v některém ze zúčastněných 1. členských států se platí zvláštní příspěvek do fondu členského státu, kde je plavidlo registrováno. Za neregistrovaná plavidla provozovaná podnikem usazeným v některém ze zúčastněných členských států se zvláštní příspěvek platí do fondu členského státu, ve kterém je podnik usazen. Mají-li příslušné orgány důvodnou pochybnost o dobrém pro- vozním stavu plavidla, ke kterému se žádost o vrakovací prémii vztahuje, mohou požádat odborného znalce o posudek, zda je dané plavidlo v dobrém technickém stavu k přepravě zboží. se odepře, pokud plavidlo nevyhovuje Vrakovací prémie tomuto požadavku. 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 275 Článek 7 1. Po konzultaci s členskými státy a organizacemi zastu- pujícími vnitrozemskou vodní dopravu na úrovni Společenství stanoví Komise odděleně pro dopravce pevného nákladu, pro tankery a pro tlačná plavidla: — poměry pro pravidlo „staré za nové“ pro plavidla uvedená v článku 2, — sazbu zvláštních příspěvků, — lhůtu pro proplácení vrakovacích prémií podle článku 6 a podmínky pro jejich udělení a jejich sazby, — usnadňující dopravcům opouštějícím odvětví, kteří provo- zují vnitrozemskou vodní dopravu, získání předčasného důchodu nebo přechod na jinou hospodářskou činnost, — k pořádání školení zaměstnanců nebo rekvalifikačních pro- gramů pro pracovníky opouštějící odvětví, — podněcující soukromé provozovatele k připojení se k odvětvovým sdružením, — podporující přizpůsobení plavidel technickému pokroku za tech- účelem zlepšit pracovní podmínky a podporovat nicko-bezpečnostní požadavky, — upravující koeficienty (ekvivalent nosnosti) pro každý typ a kategorii vnitrozemského vodního plavidla. — zlepšující schopnosti provozovatelů zabezpečit rozvoj a budoucnost odvětví. 2. Zvláštní příspěvky a vrakovací prémie v eurech. Použitelné sazby jsou pro každý fond stejné. se vyjadřují 3. Zvláštní příspěvky a vrakovací prémie jsou pro plavidla přepravující náklady propočítávány na základě nosnosti a pro tlačná plavidla na základě pohonné síly plavidla. 4. Po konzultaci s členskými státy a organizacemi zastu- pujícími vnitrozemskou vodní dopravu na úrovni Společenství stanoví Komise jednotlivá pravidla vzájemné finanční podpory podle čl. 3 odst. 6. 5. Rozhodnutí přijatá Komisí zohledňují také výsledky sle- dování dopravních trhů ve Společenství a všechny předvída- telné změny na těchto trzích, stejně jako potřebu vyvarovat se jakéhokoliv narušení hospodářské soutěže v míře protichůdné společným zájmům. S cílem přispět ke sledování trhu musí vlastníci postavených nebo dovezených plavidel informovat fond šest měsíců před uvedením těchto plavidel do provozu. Článek 9 Členské státy přijmou opatření nezbytná k provedení 1. tohoto nařízení a uvědomí o tom Komisi. Tato opatření mimo jiné zajistí trvalé a účinné ověřování sou- ladu s povinnostmi uloženými podnikům tímto nařízením a jeho provádění vnitrostátními předpisy přijatými při a příslušné sankce v případě jejich porušení. 2. Členské státy každoročně sdělí Komisi všechny užitečné informace o postupu programu „staré za nové“ a o finanční situaci fondů a jejich rezervních fondů. 3. Komise přijme rozhodnutí požadovaná podle článku 7. Komise zajistí, aby fondy uplatňovaly toto nařízení jed- 4. notně, a zajistí jejich koordinaci. Článek 8 Článek 10 Aniž je dotčen čl. 3 odst. 5, může každý členský stát přijmout opatření zejména: Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. dubna 1999. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 29. března 1999. Za Radu předseda F. MÜNTEFERING


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 709/99 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structuurfondsen

eurovoc_concepts:
Galicia
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

formats: html pdf print

text: 3. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 348/121 (1999/C 348/160) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0709/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke communautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn. De Directeur-generaal van het Bureau voor de Statistiek der Europese Gemeenschappen (Eurostat) maakte in de vergadering van de Subcommissie monetaire zaken op 17. 2. 1999 bekend dat in de statistische gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 ook die van het grijze circuit van de geanalyseerde regio’s waren verdisconteerd, zonder echter de criteria voor de schatting of beoordeling van dit soort bedrijvigheid te vermelden. Welke deel van het regionale inkomen in Galicië wordt in elk van deze jaren aan het „grijze circuit” toegeschreven en welk deel aan het „witte circuit”? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. (1999/C 348/161) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0710/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke communautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn. De Directeur-generaal van het Bureau voor de Statistiek der Europese Gemeenschappen (Eurostat) maakte in de vergadering van de Subcommissie monetaire zaken op 17. 2. 1999 bekend dat in de statistische gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 ook die van het grijze circuit van de geanalyseerde regio’s waren verdisconteerd, zonder echter de criteria voor de schatting of beoordeling van dit soort bedrijvigheid te vermelden. Welke deel van het regionale inkomen in Galicië wordt in elk van deze jaren aan het „grijze circuit” toegeschreven en welk deel aan het „witte circuit”? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. (1999/C 348/162) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0711/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke communautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn


title: QUESTION ECRITE no 731/99 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Fonds structurels

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: C 370/96 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 12. 1999 On ne dispose actuellement que des chiffres relatifs aux années 1994, 1995 et 1996. Selon la Commission, quelles sont les régions d’Allemagne qui ne seront pas désignées régions de l’objectif no 1 pour la période prise en compte? (1) JO C 176 du 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 370/138) QUESTION ÉCRITE E-0730/99 posée par José García-Margallo y Marfil (PPE) à la Commission (29 mars 1999) Objet: Fonds structurels Les régions dont le PIB par habitant est inférieur au seuil de 75 % de la moyenne communautaire sont classées «régions éligibles à l’objectif no 1» et bénéficient d’importantes aides communautaires. La proposition de règlement du Conseil, COM(98) 131 final, portant dispositions générales sur les Fonds structurels (1) indique que le calcul permettant de déterminer si ce seuil a été ou non dépassé sera basé sur des chiffres relatifs aux trois dernières années disponibles auprès d’Eurostat. On ne dispose actuellement que des chiffres relatifs aux années 1994, 1995 et 1996. Selon la Commission, quelles sont les régions d’Autriche qui ne seront pas désignées régions de l’objectif no 1 pour la période prise en compte? (1) JO C 176 du 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 370/139) QUESTION ÉCRITE E-0731/99 posée par José García-Margallo y Marfil (PPE) à la Commission (29 mars 1999) Objet: Fonds structurels Les régions dont le PIB par habitant est inférieur au seuil de 75 % de la moyenne communautaire sont classées «régions éligibles à l’objectif no 1» et bénéficient d’importantes aides communautaires. La proposition de règlement du Conseil, COM(98) 131 final, portant dispositions générales sur les Fonds structurels (1) indique que le calcul permettant de déterminer si ce seuil a été ou non dépassé sera basé sur des chiffres relatifs aux trois dernières années disponibles auprès d’Eurostat. On ne dispose actuellement que des chiffres relatifs aux années 1994, 1995 et 1996. Selon la Commission, quelles sont les régions de Grèce qui ne seront pas désignées régions de l’objectif no 1 pour la période prise en compte? (1) JO C 176 du 9. 6. 1998, p. 1. Réponse commune aux questions écrites E-0717/99, E-0718/99, E-0719/99, E-0720/99, E-0721/99, E-0722/99, E-0723/99, E-0724/99, E-0725/99, E-0726/99, E-0727/99, E-0728/99, E-0729/99, E-0730/99 et E-0731/99 donnée par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (5 mai 1999) La liste des régions éligibles à l’objectif 1 pour la période 2000-2006 sera décidée par la Commission dès l’adoption par le Conseil du règlement portant dispositions générales sur les fonds structurels. La proposition présentée par la Commission le 19 mars 1998 indique que les régions concernées par l’objectif 1 sont des régions de niveau NUTS II dont le produit intérieur brut (PIB) par habitant, mesuré en standards de pouvoir d’achat et calculé à partir des trois dernières années disponibles, est inférieur à 75 % de la moyenne communautaire. À cette fin, les données qui seront prises en compte seront celles relatives aux années 1994, 1995 et 1996


title: PERGUNTA ESCRITA n. 745/99 do Deputado Anita POLLACK Fiske och hållbarhet

eurovoc_concepts:
aquaculture
conservation of resources
ecosystem
fishery management
fishery resources
operational programme
sustainable development

text: 21. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 370/99 No que toca, mais especialmente, às pequenas e médias empresas (PME) e às empresas artesanais, continuarão a beneficiar das ajudas para a transformação e a comercialização e poderão, além disso, ser- -lhes atribuídas ajudas, no âmbito das medidas que visam a adaptação e o desenvolvimento das zonas rurais. Essas medidas abrangerão um número considerável de sectores de actividades onde as PME e as empresas artesanais operam e deveriam ter um impacto específico nas zonas de montanha, devido à importância das necessidades a satisfazer. Além disso, o projecto de orientações da Comissão para os programas do período 2000-2006 relativo aos fundos estruturais (1) atribui uma prioridade às PME para fins de assegurar o desenvolvimento económico regional e o emprego. (1) SEC(99) 103 final. (1999/C 370/142) PERGUNTA ESCRITA E-0745/99 apresentada por Anita Pollack (PSE) à Comissão (29 de Março de 1999) Objecto: Pescas e sustentabilidade Poderá a Comissão informar se vela por que o financiamento PESCA seja aplicado no apoio aos objectivos de protecção da natureza? Em caso negativo, porque não? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissão (23 de Abril de 1999) O programa operacional PESCA não financia directamente acções de conservação da natureza, uma vez que não é este o seu objectivo, mas algumas medidas de PESCA têm um efeito positivo em termos de preservação dos recursos naturais. É possível citar, em particular, a protecção das espécies sobreexploradas e dos ecossistemas marinhos através do apoio a acções de diversificação do esforço de pesca para novas espécies ou novas zonas, os projectos-pilotos de acompanhamento do impacto do esforço de pesca e de cartografia dos fundos marinhos, o apoio a acções de reordenamento e a equipamentos aquícolas extensivos, a práticas aquícolas com fraco impacto ambiental (novos métodos de reciclagem de resíduos, culturas extensivas de mexilhões junto ao fundo), e ainda a acções de formação dos pescadores em matéria de gestão sustentável dos produtos da pesca. O programa PESCA tem, pois, um potencial importante para financiar projectos inovadores destinados a conciliar objectivos de viabilidade económica do sector e de protecção dos recursos haliêuticos e dos ecossistemas marinhos, bem como para testar novas estratégias de gestão sustentável das pescas e da aquicultura. (1999/C 370/143) PERGUNTA ESCRITA E-0749/99 apresentada por Anita Pollack (PSE) à Comissão (29 de Março de 1999) Objecto: Criptosporidium Poderá a Comissão informar se foram feitas (ou se encontram em curso) infecciosidade do criptosporidium do tipo 1 por oposição ao do tipo 2? investigações acerca da Resposta dada pela Comissária Cresson em nome da Comissão (30 de Abril de 1999) A Comissão está a financiar, no quadro do Programa Biomed 2, um projecto sobre a criptosporidiose (1), iniciado em 1 de Maio de 1997 e que tem uma duração prevista de 36 meses. Embora a infecção por criptosporidium nas pessoas com funções imunitárias intactas seja assintomática e auto-limitada, nas crianças e nas pessoas imunodeficientes há riscos severos de infecção. A transmissão tem lugar de pessoa a pessoa ou dos animais para as pessoas, muitas vezes através de águas contaminadas


title: QUESTION ECRITE no 779/99 de Cristiana MUSCARDINI Privatisations et monopoles dans le secteur laitier

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
Italy
competition law
dairy industry
dominant position
economic concentration
merger control
monopoly
privatisation

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 742/99 af Roberta ANGELILLI Afskedigelse fra virksomheden Cartiere Milani Fabriano

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid for restructuring
collective dismissal
job cuts
printing
privatisation
public sector
worker consultation
worker information


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 774/99 af Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM Tacis-projektet A2.01/96 om fremsendelse af en uddannelsessimulator til den anden enhed på Medzamor- atomkraftværket i Armenien

eurovoc_concepts:
Armenia
Central and Eastern European Countries
Finland
award of contract
invitation to tender
nuclear power station
nuclear safety
software
vocational training


title: PREGUNTA ESCRITA n. 719/99 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Rakennerahastot

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: C 370/92 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 12. 1999 En el momento actual sólo se dispone de las cifras correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996. ¿Qué regiones estima la Comisión que no serán calificadas como regiones objetivo 1 para dicho período en España? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 370/126) PREGUNTA ESCRITA E-0718/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. En el momento actual sólo se dispone de las cifras correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996. ¿Qué regiones estima la Comisión que no serán calificadas como regiones objetivo 1 para dicho período en Portugal? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 370/127) PREGUNTA ESCRITA E-0719/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. En el momento actual sólo se dispone de las cifras correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996. ¿Qué regiones estima la Comisión que no serán calificadas como regiones objetivo 1 para dicho período en Italia? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 370/128) PREGUNTA ESCRITA E-0720/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT


title: WRITTEN QUESTION No. 765/99 by Alexandros ALAVANOS Construction of new rail link between Lianokladi and Domokos

eurovoc_concepts:
Greece
engineering structure
operational programme
project evaluation
rail network

text: C 370/102 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 12. 1999 mista Vegoritis-järvessä ja siihen laskevassa Soulos-joessa sekä Pagasitikosin lahdessa. Komissio lähetti Kreikalle 18. joulukuuta 1998 virallisen ilmoituksen EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisesti. Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 11. tammikuuta 1999 toimenpiteistä, yhteisön tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanemiseksi. Näitä toimenpiteitä tarkastellaan parhaillaan. jotka on toteutettu (1999/C 370/146) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0765/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Lianokladin ja Domokosin välisen uuden rataosuuden rakentaminen Saamieni Lianokladin ja Domokosin välistä uutta rataosuutta koskevien tietojen mukaan tämän hankkeen yhteydessä on tehty ehdotus, johon sisältyy 23 kilometrin mittaisen ja yhteensä 260 miljardia maksavan tunnelin rakentaminen, sekä toinen ehdotus, ja jäljellä olevan osuuden rakentaminen maan pinnalle, kustannuksiltaan yhteensä 160 miljardia. Jälkimmäisessä vaihtoehdossa ehdotetaan uuden rautatieaseman rakentamista Lamiaan kahden kilometrin päähän kaupun- gin keskustasta, kun taas edellisessä vaihtoehdossa ehdotetaan säilytettäväksi nykyinen Lianokladin asema, joka palvelisi myös yhdeksän kilometrin päässä sijaitsevaa Lamian kaupunkia. johon sisältyy 11 kilometrin mittainen tunneli Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Onko komissio tietoinen Lianokladin ja Domokosin välisen rataosuuden rakentamisen yhteydessä tehdyistä ehdotuksista? 2. Mitkä ovat komission arviot näistä ehdotuksista kustannusnäkökohdat ja yhteiskunnalle koituvan hyödyn huomioon ottaen? 3. Mikä on komission arvio hankkeen loppuun saattamisen todennäköisestä ajankohdasta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1999) Komissio on tietoinen Lamian ja Domokasin sekä Lianokladin ja Domokasin välisiä uusia rataosuuksia koskevista erilaisista ehdotuksista. Tämä Ateenan ja Thessalonikin väliseen rataosuuteen kuuluva osuus sijaitsee vuoristoalueella, ja uusi ratalinjahanke olisi epäilemättä erittäin kallis ja teknisesti vaikea toteuttaa. Tällä perusteella kyseistä rataosuutta koskevan tutkimuksen rahoitukseen osallistuva vuosien 199461999 ”Rautatiet”-toimintaohjelman seurantakomitea päätti vuoden 1999 alussa tutkia kyseiset ehdotukset ennen päätöksen tekemistä. Kreikan viranomaiset valmistelevat parhaillaan tätä tutkimusta, jotta vaihtoehtoisia ratkaisuja voitaisiin vertailla tekniseltä, taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta. Tämä vaihe päättyy todennäköisesti kuluvan vuoden lopussa tai vuoden 2000 alussa, joten lopulliset päätökset voidaan tehdä seuraavaa ohjelmakautta 200062006 silmälläpitäen. (1999/C 370/147) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0766/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Ateenan ja Thessalonikin välinen rataosuus (29. maaliskuuta 1999) Yhteisön toiseen tukikehykseen sisältyy rautateiden osalta Tithoreasin ja Lianokladin välisen (50 kilometrin pituisen) uuden rataosuuden rakentaminen sekä Ateenan ja Thessalonikin välisen rataosuuden säh- köistäminen, jonka ansiosta matkustusaika näiden kaupunkien välillä lyhenisi 4 tuntiin 20 minuuttiin. Nyt kun toisen tukikehyksen toteuttaminen lähenee loppuaan, edellä mainitut hankkeet eivät ole edenneet lainkaan, Ateenan ja Thessalonikin välinen matkustusaika on edelleen 6 tuntia, ja nykyisellä töiden etenemisvauhdilla toiseen tukikehykseen sisältyviä tavoitteita ei saavuteta edes vuoteen 2006 mennessä


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 745/99 af Anita POLLACK Fiskeri og bæredygtighed

text: 21. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 370/99 For så vidt angår de små og mellemstore virksomheder (SMV) og håndværksvirksomheder, vil de fortsat nyde godt af støtte til forædling og salg og kan endvidere modtage støtte inden for rammerne af foranstaltninger, som er rettet mod tilpasning af og udvikling i landdistrikter. Disse foranstaltninger dækker en lang række aktivitetssektorer med SMV og håndværksvirksomheder og vil få særlig betydning for bjergområder på grund af de store behov, der skal opfyldes. Desuden lægger Kommissionen i sit forslag til retningslinjer for programmerne i perioden 2000-2006 for strukturfondene (1) stor vægt på SMV for at sikre den økonomiske og beskæftigelsesmæssige udvikling i regionerne. (1) SEK(99) 103 endelig udg. (1999/C 370/142) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0745/99 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (29. marts 1999) Om: Fiskeri og bæredygtighed Sikrer Kommissionen, at bevillinger til omstrukturering af fiskerisektoren anvendes til at støtte naturbeva- relse? I benægtende fald, hvorfor ikke? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino (23. april 1999) Det operationelle program PESCA anvendes ikke direkte til at finansiere foranstaltninger til bevarelse af naturen, da det ikke er programmets mål, men en række af PESCA-foranstaltningerne har positiv betydning for bevarelse af naturressourcerne. Det kan bl. a. nævnes, at der finder en beskyttelse sted af de overfiskede arter og af de marine økosystemer ved hjælp af den støtte, der ydes med henblik på at sprede fiskeriindsatsen til nye arter og nye områder, og ved hjælp af en række pilotprojekter, der har til fiskeriindsatsen og kortlægningen af havbunden; herudover kan nævnes støtten til tilpasning og udstyr til ekstensivt akvatulturbrug og akvakulturmetoder med ringe indvirkning på miljøet(nye metoder til genbrug af affald og ekstensivt muslingeopdræt på underlag) samt uddannelsen af fiskerne i bæredygtigt fiskeri. formål at måle virkningen af PESCA frembyder således gode muligheder for at finansiere nyskabende projekter, som ikke blot har til formål at forene bestræbelserne på at opnå en økonomisk bæredygtig sektor og at beskytte fiskeressour- cerne og de marine økosystemer, men også at afprøve nogle nye strategier med henblik på en bæredygtig forvaltning af fiskeriet og akvakulturbrugene. (1999/C 370/143) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0749/99 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (29. marts 1999) Om: Cryptosporidium Ligger Kommissionen inde med forskning (eller er der forskning i gang) i infektiviteten af cryptosporidium af type 1 sammenlignet med type 2? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Edith Cresson (30. april 1999) Under Biomed 2-programmet yder Kommissionen støtte til et projekt om cryptosporidiosis (1), som startede den 1. maj 1997 og skal vare 36 måneder. Selv om en infektion af cryptosporidium hos mennesker med intakt immunfunktion er uden symptomer eller selvhelbredende, frembyder den en alvorlig fare for spædbørn, småbørn og personer med immunde- fekt. Overførslen finder sted fra menneske til menneske eller fra dyr til mennesker, ofte via kontamineret


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 728/99 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structuurfondsen

eurovoc_concepts:
EU aid
Finland
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: 21. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 370/95 Momenteel zijn pas de gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 beschikbaar. Welke regio’s in Denemarken komen naar het oordeel van de Commissie voor de genoemde periode niet voor „doelstelling 1” in aanmerking? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. (1999/C 370/135) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0727/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire Regio’s waar het gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke commu- nautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn. Momenteel zijn pas de gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 beschikbaar. Welke regio’s in Zweden komen naar het oordeel van de Commissie voor de genoemde periode niet voor „doelstelling 1” in aanmerking? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. (1999/C 370/136) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0728/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke commu- nautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn. Momenteel zijn pas de gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 beschikbaar. Welke regio’s in Finland komen naar het oordeel van de Commissie voor de genoemde periode niet voor „doelstelling 1” in aanmerking? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. (1999/C 370/137) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0729/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke commu- nautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 779/99 dell'on. Cristiana MUSCARDINI Privatizzazioni e monopoli nel settore lattiero- caseario


title: WRITTEN QUESTION No. 720/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

eurovoc_concepts:
EU aid
France
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: C 370/92 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 12. 1999 För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka spanska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/126) SKRIFTLIG FRÅGA E-0718/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om. För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka portugisiska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/127) SKRIFTLIG FRÅGA E-0719/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om. För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka italienska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/128) SKRIFTLIG FRÅGA E-0720/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om


title: Direktiva Vijeća 1999/22/EZ od 29. ožujka 1999. o držanju divljih životinja u zoološkim vrtovima

eurovoc_concepts:
animal life
leisure park
protection of animals
trade licence
veterinary inspection
wildlife

text: L_1999094HR. 01002401. xml 15/Sv. 007 HR Službeni list Europske unije 74 31999L0022 L 094/24 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 29. 03. 1999. DIREKTIVA VIJEĆA 1999/22/EZ od 29. ožujka 1999. o držanju divljih životinja u zoološkim vrtovima VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 130. s stavak 1. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije, uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskoga i socijalnoga odbora (1), u skladu s postupkom utvrđenim u članku 189. c Ugovora (2), budući da se Uredbom Vijeća (EEZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (3) zahtijeva dokaz o raspoloživosti objekata primjerenih za smještaj i skrb o živim primjercima velikog broja vrsta, prije odobrenja za njihov uvoz u Zajednicu; budući da se tom Uredbom zabranjuje izlaganje primjeraka u javnosti, u komercijalne svrhe, primjeraka vrsta nabrojenih u Dodatku A istoj Uredbi, osim u iznimnom slučaju odobrenom u svrhu obrazovanja, istraživanja ili razmnožavanja; budući da Direktiva Vijeća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o očuvanju divljih ptica (4), i Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (5) zabranjuju hvatanje i držanje te trgovinu velikim brojem vrsta, pri čemu predviđa izuzeća u posebnim slučajevima, kao što su istraživanje i obrazovanje, obnova populacije, ponovno uvođenje i razmnožavanje; budući da primjerena provedba postojećeg i budućeg zakonodavstva Zajednice o očuvanju divlje faune, kao i potreba da se osigura da zoološki vrtovi na odgovarajući način ispunjavaju svoju važnu ulogu u procesu očuvanja vrsta, obrazovanju javnosti i/ili znanstvenom istraživanju nužnim čine pronalaženje zajedničkog temelja za zakonodavstvo država članica s obzirom na izdavanje dozvola i nadzor zooloških vrtova, držanje životinja u zoološkim vrtovima, osposobljavanje osoblja i obrazovanje posjetitelja; budući da je potrebno poduzeti mjere na razini Zajednice kako bi zoološki vrtovi na području cijele Zajednice doprinosili očuvanju biološke raznolikosti, u skladu s obvezom Zajednice usvajanja mjera za očuvanje ex situ sukladno članku 9. Konvencije o biološkoj raznolikosti; budući da su mnoge organizacije, poput Europskog udruženja zooloških vrtova i akvarija, izradile smjernice za skrb i smještaj životinja u zoološkim vrtovima koje bi mogle, tamo gdje je primjereno, pomoći u razvijanju i usvajanju nacionalnih standarda, DONIJELO JE OVU DIREKTIVU: Članak 1. Cilj Ciljevi ove Direktive jesu zaštita divlje faune i očuvanje biološke raznolikosti pripremom mjera koje države članice trebaju donijeti o izdavanju dozvola i nadzoru zooloških vrtova, kako bi se ojačala uloga zooloških vrtova u očuvanju biološke raznolikosti. Članak 2. Definicija Za potrebe ove Direktive, „zoološki vrtovi” znači sve trajne objekte u kojima se primjerci divljih vrsta životinja drže u svrhu izlaganja javnosti sedam ili više dana godišnje, s izuzetkom cirkusa, trgovina kućnim ljubimcima i objekata koje države članice izuzmu od ispunjavanja zahtjeva iz ove Direktive na temelju činjenice da ne izlažu javnosti značajan broj životinja ili vrsta te da njihovo izuzeće neće ugroziti ciljeve ove Direktive. Članak 3. Zahtjevi primjenjivi na zoološke vrtove Zemlje članice donose mjere sukladno člancima 4. , 5. , 6. i 7. kako bi osigurale da se u svim zoološkim vrtovima provode sljedeće mjere očuvanja: — sudjelovanje u istraživanjima iz kojih proizlazi korist za očuvanje vrsta i/ili osposobljavanje za relevantne vještine očuvanja i/ili razmjena podataka o očuvanju vrsta i/ili, tamo gdje je to primjereno, razmnožavanje u zatočeništvu, repopulacija ili reintrodukcija vrsta u prirodna staništa, — promicanje obrazovanja javnosti i podizanja razine svijesti u vezi s očuvanjem biološke raznolikosti, posebno pružanjem informacija o izloženim vrstama i njihovim prirodnim staništima, — smještaj životinja u uvjetima koji imaju za cilj zadovoljiti zahtjeve očuvanja pojedinačnih vrsta, inter alia, specifičnim oplemenjivanjem njihovih ograđenih staništa; održavanje visokog standarda brige o životinjama, zahvaljujući razvijenom programu preventivne i kurativne veterinarske skrbi i prehrane, — sprečavanje bijega životinja kako bi se izbjegle moguće ekološke prijetnje autohtonim vrstama i sprečavanje širenja nametnika i štetočina izvana, — ažurno vođenje dokumentacije o svim životinjama u zoološkom vrtu primjereno pojedinim vrstama. Članak 4. Izdavanje dozvole i nadzor 1. Države članice donose mjere za izdavanje dozvola i nadzor postojećih i novih zooloških vrtova, kako bi se osiguralo ispunjavanje uvjeta iz članka 3. 2. Svaki zoološki vrt mora pribaviti dozvolu u roku od četiri godine nakon stupanja na snagu ove Direktive ili, u slučaju novih zooloških vrtova, prije nego što budu otvoreni za javnost. 3. Svaka dozvola sadrži uvjete za primjenu zahtjeva iz članka 3. Pridržavanje uvjeta nadgleda se, inter alia, redovitim nadzorom i poduzimaju se primjereni koraci kako bi se osiguralo udovoljavanje tim uvjetima. 4. Prije odobrenja, odbijanja, produljenja ili značajne izmjene dozvole, nadležna tijela države članice obavljaju kontrolu kako bi se utvrdilo jesu li ispunjeni uvjeti za izdavanje dozvole ili predviđeni uvjeti za izdavanje dozvole. 5. Ako zoološkom vrtu nije izdana dozvola u skladu s ovom Direktivom ili ako zoološki vrt ili njegov dio ne ispunjava uvjete za izdavanje dozvole, zoološki vrt ili njegov dio: a) nadležna će tijela zatvoriti za javnost; i/ili b) ispunit će odgovarajuće zahtjeve koje određuju nadležna tijela kako bi se osiguralo ispunjenje uvjeta za dobivanje dozvole. Ne udovolji li se tim zahtjevima unutar primjerenog vremenskog roka, koji određuju nadležna tijela, ali koji nije dulji od dvije godine, nadležno tijelo povlači ili mijenja dozvolu i zatvara zoološki vrt ili njegov dio. Članak 5. Zahtjevi za dozvole određeni u članku 4. ne primjenjuju se u slučajevima kada neka država članica može na zadovoljavajući način dokazati Komisiji da se cilj ove Direktive kako je određen u članku 1. i zahtjevi primjenjivi na zoološke vrtove određeni u članku 3. ispunjavaju i trajno održavaju putem sustava ili putem regulacije i registracije. Takav bi sustav, inter alia, trebao uključivati odredbe o nadzoru i zatvaranju zooloških vrtova jednake onima u članku 4. stavcima 4. i 5. Članak 6. Zatvaranje zooloških vrtova U slučaju zatvaranja zoološkog vrta ili nekog njegovog dijela, nadležno tijelo osigurava da se postupanje sa životinjama, ili njihovo uklanjanje provodi na način koji država članica smatra primjerenim i u skladu s ciljevima i odredbama ove Direktive. Članak 7. Nadležna tijela Države članice određuju nadležna tijela za potrebe ove Direktive. Članak 8. Sankcije Države članice određuju sankcije primjenjive na povrede nacionalnih odredaba usvojenih na temelju ove Direktive. Sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne te odvraćujuće. Članak 9. Provedba 1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 9. travnja 2002. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. Kad države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice. 2. Države članice Komisiji dostavljaju glavne odredbe nacionalnoga prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. Članak 10. Stupanje na snagu Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica. Članak 11. Ova je Direktiva upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 29. ožujka 1999. Za Vijeće Predsjednik F. MÜNTEFERING (1)  SL C 204, 15. 7. 1996. , str. 63. (2)  Mišljenje Europskog parlament od 29. siječnja 1998. (SL C 56, 23. 2. 1998. , str. 34. ), Zajedničko stajalište Vijeća od 20. srpnja 1998. (SL C 364, 25. 11. 1998. , str. 9. ) i Odluka Europskog parlamenta od 10. veljače 1999. (još nije objavljena u Službenom listu). (3)  SL L 61, 3. 3. 1997. , str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 2307/97 (SL L 325, 27. 11. 1997. , str. 1. ) (4)  SL L 103, 25. 4. 1979. , str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 97/49/EZ (SL L 223, 13. 8. 1997. , str. 9. ) (5)  SL L 206, 22. 7. 1992. , str. 7. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 97/62/EZ (SL L 305, 8. 11. 1997. , str. 42. )


title: QUESTION ECRITE no 710/99 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Fonds structurels

eurovoc_concepts:
OSCE
Rioja
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: 3. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 348/121 (1999/C 348/160) QUESTION ÉCRITE E-0709/99 posée par José García-Margallo y Marfil (PPE) à la Commission (29 mars 1999) Objet: Fonds structurels Les régions dont le PIB par habitant est inférieur au seuil de 75 % de la moyenne communautaire sont classées «régions éligibles à l’objectif no 1» et bénéficient d’importantes aides communautaires. La proposition de règlement du Conseil, COM(98) 131 final, portant dispositions générales sur les Fonds structurels (1) indique que le calcul permettant de déterminer si ce seuil a été ou non dépassé sera basé sur des chiffres relatifs aux trois dernières années disponibles auprès d’Eurostat. Le directeur général de l’Office statistique des Communautés européennes (Eurostat) a révélé, lors de la réunion de la sous-commission monétaire du Parlement européen du 17 février 1999, que les données statistiques relatives aux exercices 1994, 1995 et 1996 englobaient déjà celles relatives à l’économie souterraine des régions observées, même s’il n’a pas précisé quels critères avaient été retenus pour appréhender ou évaluer ce type d’activité. Quelle est la part du PIB de la Galice qui correspond à l’«économie souterraine» et à l’«économie officielle» pour chacun des exercices précités? (1) JO C 176 du 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/161) QUESTION ÉCRITE E-0710/99 posée par José García-Margallo y Marfil (PPE) à la Commission (29 mars 1999) Objet: Fonds structurels Les régions dont le PIB par habitant est inférieur au seuil de 75 % de la moyenne communautaire sont classées «régions éligibles à l’objectif no 1» et bénéficient d’importantes aides communautaires. La proposition de règlement du Conseil, COM(98) 131 final, portant dispositions générales sur les Fonds structurels (1) indique que le calcul permettant de déterminer si ce seuil a été ou non dépassé sera basé sur des chiffres relatifs aux trois dernières années disponibles auprès d’Eurostat. Le directeur général de l’Office statistique des Communautés européennes (Eurostat) a révélé, lors de la réunion de la sous-commission monétaire du Parlement européen du 17 février 1999, que les données statistiques relatives aux exercices 1994, 1995 et 1996 englobaient déjà celles relatives à l’économie souterraine des régions observées, même s’il n’a pas précisé quels critères avaient été retenus pour appréhender ou évaluer ce type d’activité. Quelle est la part du PIB de La Rioja qui correspond à l’«économie souterraine» et à l’«économie officielle» pour chacun des exercices précités? (1) JO C 176 du 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/162) QUESTION ÉCRITE E-0711/99 posée par José García-Margallo y Marfil (PPE) à la Commission (29 mars 1999) Objet: Fonds structurels Les régions dont le PIB par habitant est inférieur au seuil de 75 % de la moyenne communautaire sont classées «régions éligibles à l’objectif no 1» et bénéficient d’importantes aides communautaires. La proposition de règlement du Conseil, COM(98) 131 final, portant dispositions générales sur les Fonds structurels (1) indique que le calcul permettant de déterminer si ce seuil a été ou non dépassé sera basé sur des chiffres relatifs aux trois dernières années disponibles auprès d’Eurostat


title: PREGUNTA ESCRITA n. 720/99 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Rakennerahastot


title: Kommissionens förordning (EG) nr 685/1999 av den 29 mars 1999 om leverans av vegetabilisk olja som livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
EU aid
Sudan
food aid
sunflower seed oil
vegetable oil

formats: pdf print

text: 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 86/7 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 685/1999 av den 29 mars 1999 om leverans av vegetabilisk olja som livsmedelsbist(cid:134)nd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING varje parti skall tilldelas den anbudsgivare som l(cid:132)mnar det l(cid:132)gsta anbudet. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning av livs- medelsbist(cid:134)nd samt om s(cid:132)rskilda st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r livsme- delsf(cid:148)rs(cid:148)rjningen (1), s(cid:132)rskilt artikel 24. 1 b i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver l(cid:132)nder och organ som har r(cid:132)tt att motta gemenskapsbi- st(cid:134)nd och anges de allm(cid:132)nna kriterierna f(cid:148)r transport av livsmedelsbist(cid:134)ndet efter fob-stadiet. Som en f(cid:148)ljd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- bist(cid:134)nd har kommissionen tilldelat vissa mottagare vege- tabilisk olja. Dessa leveranser b(cid:148)r ske i enlighet med best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 av den kommissionens f(cid:148)r 16 december 1997 om allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelser anskaffning av varor som skall levereras som livsmedelsbi- st(cid:134)nd fr(cid:134)n gemenskapen i enlighet med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 (2). Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att ange tidsfrister och leveransvillkor f(cid:148)r att best(cid:132)mma de d(cid:132)rav f(cid:148)ljande kostnaderna. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Vegetabilisk olja skall framskaffas inom gemenskapen som livsmedelsbist(cid:134)nd f(cid:148)r leverans till de mottagare som (cid:132)r f(cid:148)rtecknade i bilagan i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 och enligt de villkor som anges i bilagan. Leveransen skall g(cid:132)lla framskaffning av vegetabilisk olja som (cid:132)r producerad inom gemenskapen. Framskaffning kan ej g(cid:132)lla produkt som (cid:132)r producerad och/eller pake- terad enligt metoden f(cid:148)r aktiv f(cid:148)r(cid:132)dling. Anbud skall omfatta antingen rapsolja eller solrosolja. Anbud som inte inneh(cid:134)ller uppgift om vilken typ av olja som avses skall avvisas. Anbudsgivare skall anses ha k(cid:132)nnedom om och ha accep- terat alla till(cid:132)mpliga allm(cid:132)nna och s(cid:132)rskilda villkor. Alla andra villkor eller f(cid:148)rbeh(cid:134)ll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att leveranserna f(cid:148)r ett best(cid:132)mt parti genomf(cid:148)rs b(cid:148)r anbudsgivare ha m(cid:148)jlighet att framskaffa antingen rapsolja eller solrosolja. Kontrakt f(cid:148)r leverans av Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 29 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. L 86/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 1999 BILAGA PARTI A 1. Aktion nr: 130/98 (A 1); 131/98 (A 2) 2. Mottagare (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma tfn (39-6) 6513 2988; fax 6513 2844/3; telex 626675 WFP I 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Best(cid:132)mmelseland: Sudan 5. Vara som skall framskaffas: vegetabilisk olja: Raffinerad rapsolja eller raffinerad solrosolja 6. Total kvantitet (ton netto): 1 031 7. Antal partier: 1, i 2 delar (A 1: 500 t; A 2: 531 t) 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (4) (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 1 a eller b) 9. Emballage (7): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (10. 4 A, B och C. 2) 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (5): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 3) — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: Engelska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Framskaffning av raffinerad vegetabilisk olja som (cid:132)r producerad inom gemen- skapen. Framskaffning kan ej g(cid:132)lla produkt som (cid:132)r producerad och/eller paketerad enligt metoden f(cid:148)r aktiv f(cid:148)r(cid:132)dling. 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: — — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 3–23. 5. 1999 — andra leveranstid: 17. 5–6. 6. 1999 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — f(cid:148)rsta leveranstid: 13. 4. 1999 — andra leveranstid: 27. 4. 1999 20. Anbudsgarantins belopp: 15 euro/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire Attn. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag: — 30. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 86/9 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: Andr(cid:130) Debongnie (tfn (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tfn (32-2) 299 30 50). (2) Leverant(cid:148)ren skall s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt v(cid:132)nda sig till mottagaren f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla vilka fraktdokument som kr(cid:132)vs. (3) Leverant(cid:148)ren skall till mottagaren (cid:148)verl(cid:132)mna ett intyg fr(cid:134)n ett officiellt organ som visar att de till(cid:132)mpliga normerna f(cid:148)r radioaktiv str(cid:134)lning i den ber(cid:148)rda medlemsstaten inte har (cid:148)verskridits f(cid:148)r den produkt som skall levereras. Radioaktivitetsintyget skall inneh(cid:134)lla uppgift om halterna cesium-134 och cesium-137 samt halten jod-131. (4) Leverant(cid:148)ren skall (cid:148)verl(cid:132)mna till mottagaren eller dennes representant f(cid:148)ljande dokument vid leveransen: — Sundhetscertifikat. (5) Trots punkt III. A. 3 c i EGT C 114 av den 29 april 1991 skall p(cid:134)skriften lyda p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: m(cid:132)rkning ”Europeiska gemenskapen”. (6) Anbud som inte inneh(cid:134)ller uppgift om vilken typ av olja som avses skall avvisas. (7) Bruttovikten p(cid:134) containrar f(cid:134)r inte (cid:148)verstiga 22 ton


title: QUESTION ECRITE no 716/99 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Fonds structurels

eurovoc_concepts:
Ceuta and Melilla
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: 3. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 348/123 (1999/C 348/165) QUESTION ÉCRITE E-0714/99 posée par José García-Margallo y Marfil (PPE) à la Commission (29 mars 1999) Objet: Fonds structurels Les régions dont le PIB par habitant est inférieur au seuil de 75 % de la moyenne communautaire sont classées «régions éligibles à l’objectif no 1» et bénéficient d’importantes aides communautaires. La proposition de règlement du Conseil, COM(98) 131 final, portant dispositions générales sur les Fonds structurels (1) indique que le calcul permettant de déterminer si ce seuil a été ou non dépassé sera basé sur des chiffres relatifs aux trois dernières années disponibles auprès d’Eurostat. Le directeur général de l’Office statistique des Communautés européennes (Eurostat) a révélé, lors de la réunion de la sous-commission monétaire du Parlement européen du 17 février 1999, que les données statistiques relatives aux exercices 1994, 1995 et 1996 englobaient déjà celles relatives à l’économie souterraine des régions observées, même s’il n’a pas précisé quels critères avaient été retenus pour appréhender ou évaluer ce type d’activité. Quelle est la part du PIB du Pays basque qui correspond à l’«économie souterraine» et à l’«économie officielle» pour chacun des exercices précités? (1) JO C 176 du 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/166) QUESTION ÉCRITE E-0715/99 posée par José García-Margallo y Marfil (PPE) à la Commission (29 mars 1999) Objet: Fonds structurels Les régions dont le PIB par habitant est inférieur au seuil de 75 % de la moyenne communautaire sont classées «régions éligibles à l’objectif no 1» et bénéficient d’importantes aides communautaires. La proposition de règlement du Conseil, COM(98) 131 final, portant dispositions générales sur les Fonds structurels (1) indique que le calcul permettant de déterminer si ce seuil a été ou non dépassé sera basé sur des chiffres relatifs aux trois dernières années disponibles auprès d’Eurostat. Le directeur général de l’Office statistique des Communautés européennes (Eurostat) a révélé, lors de la réunion de la sous-commission monétaire du Parlement européen du 17 février 1999, que les données statistiques relatives aux exercices 1994, 1995 et 1996 englobaient déjà celles relatives à l’économie souterraine des régions observées, même s’il n’a pas précisé quels critères avaient été retenus pour appréhender ou évaluer ce type d’activité. Quelle est la part du PIB de Ceuta qui correspond à l’«économie souterraine» et à l’«économie officielle» pour chacun des exercices précités? (1) JO C 176 du 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/167) QUESTION ÉCRITE E-0716/99 posée par José García-Margallo y Marfil (PPE) à la Commission (29 mars 1999) Objet: Fonds structurels Les régions dont le PIB par habitant est inférieur au seuil de 75 % de la moyenne communautaire sont classées «régions éligibles à l’objectif no 1» et bénéficient d’importantes aides communautaires. La proposition de règlement du Conseil, COM(98) 131 final, portant dispositions générales sur les Fonds structurels (1) indique que le calcul permettant de déterminer si ce seuil a été ou non dépassé sera basé sur des chiffres relatifs aux trois dernières années disponibles auprès d’Eurostat


title: WRITTEN QUESTION No. 755/99 by Stephen HUGHES Union-busting firms

eurovoc_concepts:
International Labour Organisation
United Kingdom
United States
foreign enterprise
public service
trade union
trade union freedom
trade union rights

text: C 341/142 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 1999 Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (19 april 1999) Kommissionen skulle vilja fästa frågeställarens uppmärksamhet på att kommissionen faktiskt vid flera tillfällen har föreslagit att de sakområden som omfattas av rådets förordning (EEG) 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när arbetstagare, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (1) skall utvidgas till att också omfatta systemen för förtidspensionering. Kommis- sionen kan också bekräfta att rådet hittills inte har uppnått den enighet som krävs för att anta kommissionens förslag från 1996. Kommissionen har emellertid nyligen antagit ett förenkla och reformera förordning (EEG) 1408/71 (2). I detta förslag har ett nytt kapitel införts för att inbegripa och samordna systemen för förtidspensionering, i enlighet med innehållet i det tidigare förslaget från 1996. Det nya förslaget bör komma upp på rådets dagordning någon gång under år 1999. förslag för att Kommissionen håller samtidigt på att studera enskilda fall för att se om de principer som fastställs i EG- fördraget respekteras i de nationella lagstiftningarna på det sätt som dessa principer nyligen har tolkats av EG- domstolen (3). EGT L 149, 5. 7. 1971, EGT C 169, 9. 7. 1980 och EGT C 62, 1. 3. 1996. EGT C 38, 12. 2. 1999. (1) (2) (3) Dom av den 27 november 1997 i mål C-57/96, Meints, och dom av den 24 september 1998 i mål C-35/97, kommissionen mot Frankrike. (1999/C 341/202) SKRIFTLIG FRÅGA E-0755/99 från Stephen Hughes (PSE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Firmor som splittrar fackföreningar The Sunday Observer av den 17 januari 1999 avslöjade att amerikanska firmor som specialiserat sig på att splittra fackföreningar har etablerat sig i Storbritannien. The European Federation of Public Services Unions har kontaktat den ansvarige kommissionsledamoten och begärt att gemenskapsåtgärder skall vidtas på grundval av att det strider mot ILO:s normer och mot EG-fördraget att hindra anställda från att uppnå fackligt erkännande. 1. 2. Övervakar kommissionen dessa företags verksamhet? Kommer kommissionen att vidta åtgärder för att förbjuda dessa företags verksamhet i Europa? Svar från Pádraig Flynn på kommissionens vägnar (14 april 1999) Kommissionen är medveten om de metoder som vissa amerikanska företag etablerade i Förenade kungariket uppges använda. Inom ramen för EU-lagstiftningen är fackföreningsrättigheter huvudsakligen en fråga för medlemsstaterna, eftersom föreningsrätt och strejkrätt enligt artikel 2. 6 i avtalet om socialpolitik (artikel 137. 6 i det nya fördraget) är undantagna från de sociala bestämmelserna i EG-fördraget. Eftersom det är en fråga som faller inom medlemsstaternas ansvarsområde förbereder kommissionen inga åtgärder för att förbjuda de metoder som dessa företag uppges använda


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 732/99 af Gerhard SCHMID Atomkraftværker og år-2000-problemet

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
EU programme
International Atomic Energy Agency
computer system
information
nuclear power station
nuclear safety
software
technical cooperation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 729/99 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structuurfondsen

eurovoc_concepts:
EU aid
Germany
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid