title: 2000/199/EG: Kommissionens beslut av den 17 mars 1999 om det statliga stöd som Grekland har genomfört till förmån för Allmänna Cementbolaget Herakles [delgivet med nr K(1999) 716] (Text av betydelse för EES) (Endast den grekiska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
cement
control of State aid
industrial restructuring
infringement of EU law

text: 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 17 mars 1999 om det statliga st(cid:246)d som Grekland har genomf(cid:246)rt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Allm(cid:228)nna Cementbolaget Herakles [delgivet med nr K(1999) 716] (Endast den grekiska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2000/199/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT II med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 93. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, Tvistens bakgrund efter att i enlighet med n(cid:228)mnda artiklar (1) ha gett ber(cid:246)rda par- ter tillf(cid:228)lle att yttra sig, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I Beslutet om Herakles och dess upph(cid:228)vande (1) Den 6 juli 1995 upph(cid:228)vde f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten (2) kom- missionens beslut om att godk(cid:228)nna det st(cid:246)d som Grek- land hade genomf(cid:246)rt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Allm(cid:228)nna Cement- bolaget Herakles (nedan kallat Herakles), ett grekiskt cementillverkande f(cid:246)retag, och som kommissionen genom en skrivelse av den 1 augusti 1991 (3) hade med- delat de grekiska myndigheterna. (1) EGT C 84, 21. 3. 1996, s. 3. (2) De f(cid:246)renade m(cid:229)len T-447/93, T-448/93 och T-449/93, AITEC mot kommissionen, REG 1995, s. II-1971. (3) EGT C 1, 4. 1. 1992, s. 4. (2) ¯r 1983 vidtog de grekiska myndigheterna vissa struk- turella (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att komma tillr(cid:228)tta med allvarliga st(cid:246)rningar i den grekiska ekonomin. En av dessa (cid:229)tg(cid:228)r- der var att den 5 augusti 1983 anta lag 1386/83 om en myndighet f(cid:246)r den finansiella rekonstruktionen av f(cid:246)re- tag (nedan kallad lag 1386/83). Genom denna lag upp- r(cid:228)ttades ett organ kallat Organismos ikonomikis Ana- sigkrotisis Epiochiriseon (organet f(cid:246)r ekonomisk rekon- struktion av f(cid:246)retag, nedan kallat OAE). Syftet med OAE var att bidra till den ekonomiska och sociala utveck- lingen av landet genom finansiell sanering av f(cid:246)retag, import och till(cid:228)mpning av utl(cid:228)ndsk teknik, utvecklande av nationell teknik, samt uppr(cid:228)ttandet och driften av f(cid:246)rstatligade eller bland(cid:228)gda f(cid:246)retag. S(cid:228)rskilt fick OAE sj(cid:228)lv administrera och driva f(cid:246)retag, befogenhet att teckna aktier och bevilja l(cid:229)n. Genom lag 1386/83 till(cid:228)ts (cid:228)ven nyemissioner f(cid:246)r att t(cid:228)cka de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagens f(cid:246)rluster. (3) Genom ministerdekret av den 7 augusti 1986 till(cid:228)mpade den grekiska regeringen lag 1386/83 p(cid:229) bolaget Herak- les, vars resultatr(cid:228)kning sedan 1983 hade uppvisat ett avsev(cid:228)rt underskott. Regeringen st(cid:228)llde bolaget under statlig f(cid:246)rvaltning och omvandlade de skulder det (cid:229)dragit sig hos grekiska kreditinstitutioner till ett kapitaltillskott, uppg(cid:229)ende till 27 755 miljoner grekiska drakmer (cirka 86 miljoner euro). L 66/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 3. 2000 (4) De grekiska myndigheterna anm(cid:228)lde inte till kommissio- nen lag 1386/83 innan den tr(cid:228)dde i kraft. Det f(cid:246)refaller f(cid:246)rv(cid:228)g heller inte som om den grekiska regeringen i under(cid:228)ttat kommissionen om sin avsikt att i augusti 1986 till(cid:228)mpa lag 1386/83 p(cid:229) Herakles. Sedan st(cid:246)det beviljats fick kommissionen dock k(cid:228)nnedom om detta genom konkurrenterna till Herakles. D(cid:228)rf(cid:246)r beg(cid:228)rde kommissionen, genom ett telex av den 18 september 1986, att den grekiska regeringen inom sju dagar skulle inkomma med upplysningar i denna fr(cid:229)ga och till kom- missionen anm(cid:228)la eventuell till(cid:228)mpning av lag 1386/83. Som svar p(cid:229) denna beg(cid:228)ran skickade den grekiska rege- ringen utf(cid:246)rlig information i en skrivelse av den 10 oktober 1986, i vilken den i synnerhet understr(cid:246)k att omvandlingen av Herakles inte utgjorde ett st(cid:246)d i den mening som avses i artiklarna 92 och 93 i f(cid:246)rdraget. skulder aktier till 1987 f(cid:246)rfarande mot (5) Kommissionen inledde d(cid:228)refter den 29 oktober 1986 lag 1386/83 som den 7 okto- det ber beslut kommissionens i 88/167/EEG (4) om att genomf(cid:246)randet av lag 1386/83 var f(cid:246)renligt med artikel 92. 3 b i f(cid:246)rdraget, med motive- ringen att lagens (cid:228)ndam(cid:229)l var att avhj(cid:228)lpa en allvarlig st(cid:246)rning i en medlemsstats ekonomi. utmynnade (6) Verkst(cid:228)llandet av lagen underkastades emellertid ett antal villkor, bland annat att den grekiska regeringen (cid:229)lades att anm(cid:228)la fall av till(cid:228)mpning som (cid:246)verskred vissa tr(cid:246)skelv(cid:228)rden. (7) I beslutets sk(cid:228)l konstaterade kommissionen att lagen och OAE:s verksamhet uppfyllde villkoren f(cid:246)r till(cid:228)mpning av artikel 92. 3 b andra ledet i f(cid:246)rdraget, s(cid:228)rskilt med h(cid:228)n- syn till protokoll nr 7 till Hellenska republikens anslut- ningsf(cid:246)rdrag och anpassningarna av f(cid:246)rdrag, om den ekonomiska och industriella utvecklingen i Grekland (nedan kallat protokoll nr 7). I detta protokoll stadgas att (cid:148)vid till(cid:228)mpning av artiklarna 92 och 93 i f(cid:246)rdraget kommer det att bli n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta h(cid:228)nsyn till m(cid:229)len med ekonomisk expansion och h(cid:246)jningen av befolknin- gens levnadsstandard(cid:148). (8) Den grekiska regeringen under(cid:228)ttades om detta beslut genom en skrivelse fr(cid:229)n kommissionen av den 17 november 1987. Som svar p(cid:229) denna skrivelse gav rege- ringen i en skrivelse av den 3 december 1987 ytterli- gare, mer utf(cid:246)rliga uppgifter om Herakles, samtidigt som den upprepade sin (cid:229)sikt att den omtvistade (cid:229)tg(cid:228)r- den inte kunde betecknas som statligt st(cid:246)d. (9) Den 8 december 1987 inkom cementf(cid:246)retaget Titan (nedan kallat Titan), en grekisk konkurrent till Herakles, med ett klagom(cid:229)l till kommissionen r(cid:246)rande det bevil- jade st(cid:246)det till Herakles. (4) EGT L 76, 22. 3. 1988, s. 18. (10) Genom en skrivelse av den 15 februari 1988 meddelade kommissionen den grekiska regeringen sitt beslut att, med anledning av det st(cid:246)d som beviljats Herakles, inleda ett f(cid:246)rfarande i enlighet med artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget. P(cid:229) grund av att den grekiska cementexporten till andra medlemsstater (cid:246)kat (s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n Herakles), konstaterade kommissionen att st(cid:246)det i fr(cid:229)ga kunde snedvrida kon- kurrensen och p(cid:229)verka handeln inom gemenskapen i den mening som avses i artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget, d(cid:229) Herakles samtidigt som f(cid:246)retaget drogs med f(cid:246)rluster fr(cid:229)n och med 1983 deltagit i handeln mellan medlems- staterna. Kommissionen p(cid:229)minde om att det enda undantaget som kunde komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r det aktuella st(cid:246)det var det som f(cid:246)reskrivs i artikel 92. 3 b i f(cid:246)rdraget, men att till(cid:228)mpningen av denna artikel var underkastad vissa villkor, som inte uppfylldes i Herakles fall. (11) Den 9 mars 1988 skickade Titan ytterligare synpunkter till kommissionen ang(cid:229)ende st(cid:246)det som beviljats Herak- les. (12) I samband med sitt beslut att inleda f(cid:246)rfarandet i enlig- het med artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget uppmanade kommissio- nen, genom ett meddelande (5), andra ber(cid:246)rda parter (cid:228)n inom en m(cid:229)nad inkomma med medlemsstaterna att som beviljats eventuella yttranden ang(cid:229)ende st(cid:246)det Herakles. (13) Efter detta meddelande gjorde flera av Herakles konkur- renter g(cid:228)llande att gemenskapens cementmarknad allvar- ligt hade st(cid:246)rts av de grekiska myndigheternas ingrepp, genom att det avsev(cid:228)rt hade st(cid:228)rkt Herakles konkurrens- st(cid:228)llning. D(cid:228)refter (cid:228)gde flera m(cid:246)ten och skriftv(cid:228)xlingar rum, dels mellan kommissionen och de klagande (s(cid:246)kan- dena), dels mellan kommissionen och den grekiska rege- ringen. (14) Kommissionen avslutade det administrativa f(cid:246)rfarandet med ett beslut om beviljandet av st(cid:246)d (6). I beslutet drog kommissionen slutsatsen att det st(cid:246)d som 1986 beviljats Herakles, genom att delar av skulderna omvandlats till kapital, beslut vara 88/167/EEG. f(cid:246)renligt med kunde anses (15) Samtidigt med f(cid:246)rfarandet mot Herakles inledde kom- missionen den 3 april 1989 ett annat f(cid:246)rfarande i enlig- het med artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget, med anledning av ett st(cid:246)d som p(cid:229) grundval av lag 1386/83 beviljats Chalkis cement, den tredje st(cid:246)rsta grekiska cementtillverkaren. Detta f(cid:246)rfarande utmynnade i kommissionens beslut 91/144/EEG (7) i vilket kommissionen fastslog att st(cid:246)det som beviljats Chalkis cement stred mot artikel 93. 3 i f(cid:246)rdraget, och var of(cid:246)r- enligt med den gemensamma marknaden, d(cid:229) det inte (nedan kallat beslutet Chalkis), (5) EGT C 124, 11. 5. 1988, s. 4. (6) Se not 3. (7) EGT L 73, 20. 3. 1991, s. 27. 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/3 uppfyllde villkoren f(cid:246)r undantag som f(cid:246)reskrivs i artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:246)rdraget s(cid:228)rskilt med h(cid:228)nsyn till Chal- kis (cid:246)kade export till Italien. Kommissionen drog slutsat- sen att st(cid:246)det stred mot (cid:148)allm(cid:228)nintresset(cid:148). IV F(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens viktigaste slutsatser III Bakgrunden till domstolstalan (16) Genom ans(cid:246)kan som inkom till domstolens kansli den 27 mars 1992 v(cid:228)ckte Associazione Italiana Tecnico Eco- nomica del Cemento (nedan kallat AITEC), som best(cid:229)r av italienska cementillverkare, en talan som syftar till att f(cid:229) ogiltigf(cid:246)rklarat kommissionens beslut av den 1 augusti 1991 (8), som publicerades den 4 januari 1992. (17) P(cid:229) samma s(cid:228)tt v(cid:228)cktes talan genom ans(cid:246)kningar, inkomna till domstolens kansli den 30 mars 1992, f(cid:246)r att f(cid:229) samma beslut ogiltigf(cid:246)rklarat (nedan kallat s(cid:228)r- skilda beslutet). Ans(cid:246)kningarna kom dels fr(cid:229)n Titan, dels fr(cid:229)n British Cement Association (nedan kallad BCA) och (cid:228)ven fr(cid:229)n tre av dess medlemmar, n(cid:228)mligen Blue Circle Industries plc (nedan kallat Blue Circle), Castle Cement Ltd (nedan kallat Castle) och The Rugby Group plc (nedan kallat Rugby), vilka (cid:228)r de st(cid:246)rsta cementtillver- karna i F(cid:246)renade kungariket. (18) De tre m(cid:229)len som v(cid:228)cktes i domstolen och som registre- rades under numren C-97/92, C-105/92 och C-106/92 f(cid:246)renades genom ett beslut av domstolens ordf(cid:246)rande. (19) Genom beslut av domstolens ordf(cid:246)rande av den 12 oktober 1992 och den 24 mars 1993 till(cid:228)ts Grekland och sedan Herakles att intr(cid:228)da som intervenienter till st(cid:246)d f(cid:246)r svarandens talan i de tre m(cid:229)len, i enlighet med deras ans(cid:246)kningar som inkom till domstolens kansli den 14 respektive den 10 augusti 1992. Dessa inkom den 7 december 1992 respektive den 3 juli 1993 med sina interventionsinlagor, som var och en omfattade de tre m(cid:229)len. (21) F(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten konstaterade i sak att samtliga s(cid:246)kande i huvudsak hade h(cid:228)vdat att kommissionen (cid:150) f(cid:246)r att bed(cid:246)ma om det tvistiga st(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med f(cid:246)r- draget (cid:150) inte kunde n(cid:246)ja sig med att pr(cid:246)va om villkoren i beslut 88/167/EEG hade upfyllts. Genom detta fastst(cid:228)ll- des ju att den st(cid:246)dordning som inr(cid:228)ttats genom lag 1386/83, enligt vilken det (cid:246)verklagade st(cid:246)det beviljats, var s(cid:246)kandena borde kommissionen ha gjort en s(cid:228)rskild pr(cid:246)vning av om detta st(cid:246)d var f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. F(cid:246)ljaktligen besl(cid:246)t f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten att f(cid:246)rst bed(cid:246)ma inneh(cid:229)llet i beslut 88/167/EEG och sedan unders(cid:246)ka om det pr(cid:246)vade beslutet br(cid:246)t mot 88/167/EEG och mot arti- kel 92 i f(cid:246)rdraget. f(cid:246)renlig med f(cid:246)rdraget. Enligt (22) Betr(cid:228)ffande inneh(cid:229)llet i beslut 88/167/EEG konstaterade f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten att kommissionen beslutat att god- k(cid:228)nna genomf(cid:246)randet av lag 1386/83, med motive- ringen att den uppfyllde villkoren i artikel 92. 3 b andra ledet i f(cid:246)rening med protokoll nr 7, eftersom den hade som syfte att avhj(cid:228)lpa en allvarlig st(cid:246)rning i den gre- kiska ekonomin. Dock besl(cid:246)t kommissionen detta under f(cid:246)ruts(cid:228)ttningen att (cid:148)den grekiska regeringen skulle med- dela varje enskilt fall av ingrepp i de f(cid:246)retag som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r lagen och som har 300 anst(cid:228)llda eller fler, f(cid:246)r det fall det r(cid:246)r sig om icke k(cid:228)nsliga sektorer, och 100 anst(cid:228)llda eller fler f(cid:246)r det fall det r(cid:246)r sig om k(cid:228)ns- liga sektorer(cid:148). (23) F(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten ans(cid:229)g att det framg(cid:229)r att kommissio- nen menat att de mer betydande ingreppen av OAE skulle granskas s(cid:228)rskilt, dels om det beviljade st(cid:246)det uppfyllde (cid:148)villkoren(cid:148) i beslut 88/167/EEG, dels om det beviljade st(cid:246)det ledde till att de granskade f(cid:246)retagen fick en (cid:148)i f(cid:246)rh(cid:229)llande till andra medlemsstaters industrier starkare konkurrensst(cid:228)llning (cid:228)n den som f(cid:246)retagen skulle ha haft om sv(cid:229)righeterna aldrig intr(cid:228)ffat(cid:148). F(cid:246)rsta- instansr(cid:228)tten konstaterade att behovet av en s(cid:229)dan pr(cid:246)v- ning st(cid:228)mmer (cid:246)verens med (cid:228)ndam(cid:229)let med artikel 92 i f(cid:246)rdraget, vars syfte (cid:228)r att undvika att medlemsstater beviljar st(cid:246)d som snedvrider konkurrensen eller p(cid:229)verkar handeln inom gemenskapen. (20) Den 27 september 1993 h(cid:228)nsk(cid:246)t domstolen m(cid:229)let till f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten. (8) Se not 3. (24) F(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten konstaterade att kommissionen i det tvistiga beslutet uppgav att de enskilda viktigare fallen m(cid:229)ste anm(cid:228)las (cid:148)s(cid:229) att det skall kunna pr(cid:246)vas med h(cid:228)n- syn till deras inverkan p(cid:229) handeln inom gemenskapen och p(cid:229) konkurrensen(cid:148). I det pr(cid:246)vade beslutet begr(cid:228)nsade L 66/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 3. 2000 dock kommissionen sig till att pr(cid:246)va st(cid:246)dets effekter p(cid:229) grekiskt territorium, d(cid:228)r den kom till slutsatsen att st(cid:246)- det uppfyllde beslutets krav, s(cid:228)rskilt att produktions- kapaciteten och f(cid:246)retagets livskraft inte (cid:246)kat. F(cid:246)rsta- instansr(cid:228)tten konstaterade att (cid:228)ven om dessa fr(cid:229)gor borde beaktas vid pr(cid:246)vningen av st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden var de trots allt otill- r(cid:228)ckliga f(cid:246)r varje slutsats i detta avseende. I 88/167/EEG fanns n(cid:228)mligen ett krav p(cid:229) att kommissionen skulle pr(cid:246)va i vilken omfattning konkurrensen kunde snedvri- das eller om handeln inom gemenskapen kunde p(cid:229)ver- kas. Kommissionen utf(cid:246)rde dock aldrig n(cid:229)gon s(cid:229)dan pr(cid:246)vning. (25) Enligt f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten misstolkade kommissionen allts(cid:229) sina skyldigheter att i enlighet med 88/167/EEG och artikel 92 i f(cid:246)rdraget pr(cid:246)va i vilken m(cid:229)n det tvistiga st(cid:246)det snedvred konkurrensen eller p(cid:229)verkade handel inom gemenskapen. V Utstr(cid:228)ckt f(cid:246)rfarande enligt artikel 93. 2 (26) Efter f(cid:246)rstaninstansr(cid:228)ttens beslut att ogiltigf(cid:246)rklara kom- missionens beslut efter avslutat f(cid:246)rfarande enligt artikel 93. 2, (cid:228)r det f(cid:246)rfarande som inleddes 1988 inte avslutat, vilket fordrar ett nytt och slutligt beslut. (27) I enlighet med f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens beslut besl(cid:246)t kommis- sionen den 14 november 1995 d(cid:228)rf(cid:246)r att utvidga det f(cid:246)rfarande som f(cid:246)reskrivs i artikel 93. 2. I detta beslut anf(cid:246)rs att eftersom kommissionen inlett f(cid:246)rfarandet enbart f(cid:246)r att pr(cid:246)va om st(cid:246)det till Herakles var f(cid:246)renligt med 88/167/EEG, m(cid:229)ste det inledda f(cid:246)rfarandet modifie- ras s(cid:229) att kommissionen kan inleda en total pr(cid:246)vning av om st(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med artikel 92. Detta (cid:228)r vad som kr(cid:228)vdes av f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten och skall utf(cid:246)ras utan att inkr(cid:228)kta p(cid:229) den grekiska regeringens r(cid:228)ttigheter. Dess- utom anf(cid:246)rde kommissionen 1995 att kapitaltillskottet till Herakles innebar ett st(cid:246)d, som omfattades av artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget. Det r(cid:229)der allvarliga tvivel om st(cid:246)det kan anses vara f(cid:246)renligt med den gemensamma mark- naden. I sitt beslut tog kommissionen ocks(cid:229) upp fr(cid:229)gan om huruvida st(cid:246)det till Herakles begr(cid:228)nsats till det mini- mum som kr(cid:228)vts f(cid:246)r att g(cid:246)ra det l(cid:246)nsamt igen. Efter att n(cid:228)mligen ha j(cid:228)mf(cid:246)rt Herakles med det n(cid:229)got mindre och l(cid:246)nsamma konkurrentf(cid:246)retaget Titan, kom kommis- sionen till slutsatsen att Herakles verkligen framstod som (cid:246)verkapitaliserat med cirka 5 miljarder drakmer (cirka 15,5 miljoner euro). (28) Kommissionen meddelade Grekland i en skrivelse av den 29 november 1995 sin avsikt att utstr(cid:228)cka det f(cid:246)r- farande som f(cid:246)reskrivs i artikel 93. 2. De grekiska myn- digheterna svarade med en skrivelse av den 13 februari 1996, som sammanfattas nedan. (29) Kommissionens beslut att utstr(cid:228)cka f(cid:246)rfarandet offentlig- gjordes i EGT (9). Kommissionen uppmanade andra med- lemsstater och ber(cid:246)rda parter att inkomma med sina synpunkter p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga. Efter offentligg(cid:246)randet inkom synpunkter fr(cid:229)n tre nationella cementtillverkare, fr(cid:229)n ett med Herakles konkurrerande f(cid:246)retag och fr(cid:229)n vissa andra ber(cid:246)rda parter. Dessa synpunkter (cid:229)terges under rubrik VI. (30) Synpunkter fr(cid:229)n ber(cid:246)rda tredje parter meddelades den grekiska regeringen i kommissionens skrivelse av den 17 juni 1996. Sedan de grekiska myndigheterna i flera omg(cid:229)ngar hade beg(cid:228)rt uppskov med att l(cid:228)mna in syn- punkter, skrivelser den 23 juli 1996 och 12 september 1996, skickade man dessa synpunkter i en skrivelse av den 8 november 1996. Herakles l(cid:228)mnade in komplette- rande uppgifter i skrivelser av den 12 och 23 december 1996. Efter dessa svar bad kommissionen i en skrivelse av den 16 januari 1997 den grekiska regeringen att skicka kompletterande uppgifter. Beg(cid:228)rda uppgifter skickades den 6 februari 1997. (31) Mellan slutet av sommaren och h(cid:246)sten 1997 h(cid:246)lls en rad m(cid:246)ten mellan kommissionen och samtliga ber(cid:246)rda parter: den 29 juli med Agrupaci(cid:243)n de Fabricantes de Cemento de Espaæa (nedan kallat Oficemen), den 30 juli med AITEC, den 30 juli med de gamla aktie(cid:228)garna i Herakles, den 31 juli med Lafarge CoppØe SA (nedan kallat Lafarge), den 1 augusti med representanter f(cid:246)r cementindustrin i F(cid:246)renade kungariket och den 17 sep- tember med Titan. Ett gemensamt m(cid:246)te med Herakles och den grekiska regeringen h(cid:246)lls den 19 september. (32) Kommissionen bad den den 12 augusti de grekiska myndigheterna om kompletterande uppgifter. Dessas svar skickades i en skrivelse av den 17 november 1997. Titan inkom med kompletterande uppgifter i en skri- velse av den 2 december 1997. Herakles skickade i en skrivelse av den 23 januari 1998 ett memorandum till kommissionen. De grekiska myndigheterna skickade ytterligare uppgifter till kommissionen i en skrivelse av den 10 februari. Ut(cid:246)ver sitt memorandum av den 23 januari 1998 l(cid:228)mnade Herakles kompletterande uppgif- ter till kommissionen i en skrivelse av den 6 april 1998. (9) Se not 1. 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/5 (33) Den 5 oktober 1998 h(cid:246)lls ett m(cid:246)te med de grekiska myndigheterna och den 24 november och 29 december skickade Herakles kompletterande uppgifter. P(cid:229) beg(cid:228)ran av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r Herakles h(cid:246)lls ett nytt m(cid:246)te den 12 januari 1999. De grekiska myndigheterna skickade slut- liga uppgifter till kommissionen den 8 februari 1999, d(cid:228)r f(cid:246)reg(cid:229)ende m(cid:246)ten rekapitulerades liksom tidigare l(cid:228)mnade uppgifter. VI Erh(cid:229)llna synpunkter i samband med f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 VI. 1 Synpunkter som inkommit fr(cid:229)n den grekiska regeringen och Herakles inleda f(cid:246)rfarandet (34) Efter kommissionens ursprungliga beslut fr(cid:229)n 1988 om att inkom den grekiska regeringen med sina f(cid:246)rsta synpunkter i en skrivelse av den 27 april 1988. Den 29 juni 1988 h(cid:246)lls ett tv(cid:229)dagarsm(cid:246)te med f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r den grekiska regeringen och Herakles. Efter detta m(cid:246)te beg(cid:228)rde kommissionen kompletterande uppgifter i en skrivelse av den 18 juli 1988, som besva- rades den 26 oktober 1988. Den 30 maj 1989 h(cid:246)lls ett kompletterande m(cid:246)te, varefter de grekiska myndighe- terna skickade kompletterande uppgifter i en skrivelse av den 18 juli 1989. Den 13 december 1989 h(cid:246)lls ett nytt m(cid:246)te, som f(cid:246)ljdes av en skrivelse fr(cid:229)n den grekiska regeringen av den 6 mars 1990. Nya m(cid:246)ten h(cid:246)lls den 19 oktober 1990, 16 november 1990 och 11 januari 1991. Den grekiska regeringen l(cid:228)mnade skriftliga upp- gifter den 3 mars 1991. (35) ¯r 1988 avvisade den grekiska regeringen helt kommis- sionens st(cid:229)ndpunkt och h(cid:228)vdade att OAE:s ingrepp hade begr(cid:228)nsats till det absoluta minimum som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att f(cid:246)retaget skulle (cid:246)verleva. Den h(cid:228)vdade (cid:228)ven att det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att h(cid:229)lla stabila och l(cid:229)ga inhemska priser p(cid:229) cement och f(cid:246)rnekade att Herakles produktionskapa- citet (cid:246)kat eller skulle (cid:246)ka. Den p(cid:229)pekade (cid:228)ven att ett st(cid:246)d beviljats 1985, vilket kompletterande regionalt (cid:228)nnu inte hade utbetalats. Slutligen menade den att utan detta st(cid:246)d skulle omvandlingen av Herakles skulder till aktier ha blivit 3 miljarder dyrare och inkom med upp- gifter om Herakles investeringar, som bevis p(cid:229) att en grundl(cid:228)ggande omstrukturering (cid:228)gt rum. (36) ¯r 1989 meddelade den grekiska regeringen att den tagit fasta p(cid:229) vissa av kommissionens synpunkter. Regle- ringen av de inhemska cementpriserna upph(cid:228)vdes och Herakles investeringsprogram f(cid:246)r perioden 1987(cid:150)1990 skulle st(cid:228)rkas f(cid:246)r att d(cid:228)rigenom skynda p(cid:229) f(cid:246)retagets omstrukturering. Slutligen besl(cid:246)t den grekiska rege- ringen att inte bevilja ett kompletterade regionalt inve- steringsst(cid:246)d. (37) 1990 och 1991 fokuserades diskussionen p(cid:229) det (cid:229)ter- st(cid:229)ende problemet, n(cid:228)mligen st(cid:246)dets storlek, samt p(cid:229) den grekiska regeringens d(cid:229) nya avsikt att privatisera Herakles. (38) Under hela f(cid:246)rfarandet, dvs. f(cid:246)re f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten och under det formella granskningsf(cid:246)rfarande som kommis- sionen inledde 1988 och som sedan utstr(cid:228)cktes 1995, vidh(cid:246)ll den grekiska regeringen sin st(cid:229)ndpunkt att omvandlingen 1986 av Herakles skulder till aktier i inte utgjorde statligt st(cid:246)d i OAE:s (cid:228)go (dvs. offentlig) den mening som avses i artikel 92. 1. De grekiska myn- digheterna kritiserade kommissionen f(cid:246)r att den inte pr(cid:246)vat huruvida den grekiska statens ingrepp verkligen kunde betraktas som st(cid:246)d enligt artikel 92. 1, i samband med att kommissionen godk(cid:228)nde detta st(cid:246)d i augusti 1991. I st(cid:228)llet menade kommissionen bara att varje (cid:229)tg(cid:228)rd enligt lag 1386/83, dvs. den lagliga grunden f(cid:246)r den pr(cid:246)vade (cid:229)tg(cid:228)rden, som i oktober 1987 godk(cid:228)nts enligt artikel 92. 3 b, skulle betraktas som statligt st(cid:246)d. senare offentliga sex den drakmer investeringen (cid:229)r (39) Mer konkret h(cid:228)vdade den grekiska regeringen att kriteriet f(cid:246)r privat investerare var uppfyllt p(cid:229) grund av p(cid:229) det faktum att 20 775 miljoner gav 120 790 miljoner i avkastning, n(cid:228)r f(cid:246)retaget privatisera- des 1992. Den grekiska regeringen h(cid:228)vdar vidare att st(cid:246)- det inte omfattas av artikel 92. 1, eftersom det inte (cid:228)r fr(cid:229)ga om n(cid:229)gon handel mellan medlemsstaterna. Den grekiska regeringen p(cid:229)pekar ocks(cid:229) att j(cid:228)mf(cid:246)relsen mel- lan Herakles och Titan (cid:228)ven den visar att st(cid:246)det inte hade n(cid:229)gon negativ p(cid:229)verkan p(cid:229) konkurrenssituationen f(cid:246)r Herakles viktigaste konkurrent och att st(cid:246)dets storlek faktiskt hade begr(cid:228)nsats till det minimum som kr(cid:228)vts f(cid:246)r f(cid:246)retagets (cid:246)verlevnad. Titans f(cid:246)rs(cid:228)ljning hade n(cid:228)mligen varken minskat utomlands eller p(cid:229) hemmamarknaden och inte heller dess oms(cid:228)ttning hade p(cid:229)verkats negativt. Vinsten f(cid:246)re skatt visar att Titans vinster (cid:246)kat efter omvandlingen av skulder till aktier och (cid:246)versteg Herak- les vinster. (40) I sina synpunkter betonar Herakles i sin tur att den helt ansluter sig till den grekiska regeringens mening. Herak- les n(cid:228)mner att kapitaliseringen av dess skulder inte utg(cid:246)r n(cid:229)got st(cid:246)d och att (cid:228)ven om s(cid:229) varit fallet skulle det god- k(cid:228)nts i full omfattning. Herakles menar att det faktum att kommissionen 1991 godk(cid:228)nde st(cid:246)det till f(cid:246)retaget utifr(cid:229)n vissa uppgifter och bed(cid:246)mningar som fortfarande (cid:228)r giltiga. Om kommissionen nu drar en annan slutsats av samma omst(cid:228)ndigheter, b(cid:246)r ett s(cid:229)dant beslut f(cid:246)ljaktli- gen bryta mot r(cid:228)ttss(cid:228)kerhetsprincipen och principen om sund f(cid:246)rvaltning. Med tanke p(cid:229) den tid som f(cid:246)rflutit har L 66/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 3. 2000 beslut heller inte fattats i rimlig tid, vilket kommmissio- nen (cid:228)r klart ansvarig f(cid:246)r. Herakles menar ocks(cid:229) att om principen om sund f(cid:246)rvaltning skall vara v(cid:228)gledande f(cid:246)r gemenskapsorganens verksamhetsut(cid:246)vning, f(cid:229)r det inte vara m(cid:246)jligt att misstag som dessa otvetydigt beg(cid:229)r skall f(cid:229) skada en enskild som handlar i god tro och skada eller undergr(cid:228)va dennes intressen. VI. 2 Reaktioner fr(cid:229)n ber(cid:246)rda tredje parter a) R e a k t i o n e r p (cid:229) k o m m i s s i o n e n s m e d d e l a n d e a v d e n 1 1 m a j 1 9 8 8 (10) (41) Efter kommissionens ursprungliga beslut fr(cid:229)n 1988 om att inleda f(cid:246)rfarandet avseende st(cid:246)det till Herakles fick den synpunkter fr(cid:229)n regeringar i andra medlemsstater, sju nationella sammanslutningar, fyra konkurrenter till Herakles och gamla aktie(cid:228)gare i Herakles, vilka samtliga st(cid:246)der kommissionens (cid:229)sikt. (42) Sammanslutningarna av cementtillverkare i Belgien, Nederl(cid:228)nderna, Frankrike och Tyskland menade att dessas medlemmar genomf(cid:246)rt kr(cid:228)vande omstruktureringspro- gram, som inneburit minskad produktionskapacitet och omfattande investeringar, men utan att de d(cid:229) erh(cid:229)llit n(cid:229)got s(cid:228)rskilt st(cid:246)d. Den belgiska sammanslutningen till- lade att dess medlemmar haft betydande problem p(cid:229) marknaden, bl. a. beroende p(cid:229) import av billig grekisk cement. Den nederl(cid:228)ndska sammanslutningen uttryckte oro (cid:246)ver det faktum att skapandet och bibeh(cid:229)llandet med statligt st(cid:246)d av en f(cid:246)r stor produktionskapacitet i Grekland skulle tvinga den grekiska cementindustrin, och i synnerhet Herakles, att avs(cid:228)tta stora m(cid:228)ngder cement i andra l(cid:228)nder, dessutom till mycket l(cid:229)ga priser. Den tyska sammanslutningen tillade att den grekiska cementen, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n Herakles, i flera v(cid:228)steuropeiska l(cid:228)nder, som t. ex. Tyskland, saluf(cid:246)rts till priser som legat under j(cid:228)mf(cid:246)rbar produktionskostnad. (43) Sammanslutningen av byggmaterialf(cid:246)retag i Luxemburg menade, att cement producerad av Herkales via Neder- l(cid:228)nderna n(cid:229)dde Luxemburg till priser som var 1/3 l(cid:228)gre (cid:228)n de priser som cementindustrin i Luxemburg till(cid:228)m- pade. till (44) Den italienska sammanslutningen av cementtillverkare protesterade mot den stegrade importen av billig grekisk cement Italien, d(cid:228)r mer (cid:228)n h(cid:228)lften h(cid:228)rr(cid:246)rde fr(cid:229)n Herakles. B(cid:229)de den italienska sammanslutningen och en irl(cid:228)ndsk tillverkare h(cid:228)vdade att den grekiska cement- industrin kunde dra nytta av olika generella st(cid:246)d, s(cid:228)rskilt d(cid:229) exportst(cid:246)d. Varje ytterligare driftst(cid:246)d, som omvand- ling av skulder till aktier, kan om(cid:246)jligen vara f(cid:246)renligt med kriterierna enligt artikel 92. 3. (45) Regeringen i F(cid:246)renade kungariket protesterade s(cid:228)rskilt mot (cid:246)verlevnadsst(cid:246)det som inte var f(cid:246)renat med n(cid:229)got l(cid:229)ngsiktigt omstruktureringsprogram. (46) Tv(cid:229) grekiska konkurrenter till Herakles menade att den b(cid:228)sta metoden att allm(cid:228)nt hj(cid:228)lpa den grekiska cement- industrin skulle vara att avskaffa priskontrollen p(cid:229) cement i Grekland. (47) Regeringarna i Danmark och Tyskland, en sammanslut- ning i F(cid:246)renade kungariket och en tillverkare i Danmark riktade allm(cid:228)nna protester mot st(cid:246)det. (48) Kommissionen bad i en skrivelse av den 18 september 1989 den grekiska regeringen att kommentera de ovan redovisade synpunkterna. Regeringen svarade i en skri- velse av den 6 mars 1990. (49) De tidigare (cid:228)garna av Herakles inkom i november 1990 med konfidentiella uppgifter. Dessa kunde inte (cid:246)verl(cid:228)m- nas till den grekiska regeringen, varf(cid:246)r de inte kan beaktas. b) R e a k t i o n e r p (cid:229) k o m m i s s i o n e n s m e d d e l a n d e a v d e n 2 1 m a r s 1 9 9 6 (11) (50) Forts(cid:228)ttningsvis redovisas reaktionerna fr(cid:229)n ber(cid:246)rda tredje parter p(cid:229) kommissionens meddelande om att utstr(cid:228)cka pr(cid:246)vningen av det st(cid:246)d som beviljats Herakles. Det handlar h(cid:228)r om synpunkter fr(cid:229)n en konkurrent till Herakles, tre nationella sammanslutningar av cementtill- verkare och gamla aktie(cid:228)gare i Herakles. Sedan pr(cid:246)v- ningen utstr(cid:228)ckts inkom advokater, som f(cid:246)retr(cid:228)dde en fransk cementillverkare, i flera fall med synpunkter till kommissionen betr(cid:228)ffande det pr(cid:246)vade st(cid:246)det. (51) Tredje parter menar samtliga att det lagstridiga st(cid:246)det till Herakles inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma mark- naden och f(cid:246)ljaktligen kan bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r (cid:229)tervinning med upplupen r(cid:228)nta. De h(cid:228)vdar vidare att st(cid:246)det inte kan godk(cid:228)nnas i enlighet med artikel 92. 3 b, eftersom det i detta fall inte handlar om en allvarlig st(cid:246)rning i den grekiska ekonomin. Kommissionen har h(cid:228)r varken kunnat visa hur st(cid:246)det kan omfattas av denna st(cid:246)rning eller vilka konsekvenserna skulle blivit f(cid:246)r den grekiska ekonomin, om st(cid:246)det inte beviljats. (10) Se not 5. (11) Se not 1. 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/7 Cementbolaget Titan AB (52) Titan h(cid:228)vdar att det st(cid:246)d som beviljats Herakles (cid:150) dess viktigaste konkurrent p(cid:229) den gemensamma markanden (cid:150) hade (cid:229)samkat f(cid:246)retaget allvarliga f(cid:246)rluster. Titan menar att kommissionen borde ha ber(cid:228)knat storleken p(cid:229) det st(cid:246)d, som skulle kr(cid:228)vts f(cid:246)r att minska Herakles skuldrelaterade finansiella kostnader s(cid:229) att de kunde t(cid:228)ckas av f(cid:246)retagets kassafl(cid:246)de. Den borde h(cid:228)r ha r(cid:228)knat fram det minsta kapitaltillskott som kr(cid:228)vts f(cid:246)r f(cid:246)retagets (cid:246)verlevnad. (53) Titan anser att kommissionens s(cid:228)tt att j(cid:228)mf(cid:246)ra Herakles finansiella st(cid:228)llning med Titans i m(cid:229)nga stycken varit bristf(cid:228)lligt. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta f(cid:246)r att den inte tagit h(cid:228)nsyn till (cid:246)verlevnadskriteriet, d(cid:229) Herakles (cid:228)nd(cid:229) skulle ha (cid:246)verlevt och det (cid:228)ven om dess finansiella st(cid:228)llning var s(cid:228)mre (cid:228)n Titans, som (cid:228)r ledande inom branschen i fr(cid:229)ga. Vidare var det fullt naturligt att Herakles hade h(cid:246)gre finansiella kostnader, d(cid:229) det gjort st(cid:246)rre investeringar och det senare (cid:228)n Titan. F(cid:246)r det andra tvivlar Titan p(cid:229) relevan- sen hos de uppgifter kommissionen vid n(cid:228)mnda j(cid:228)m- f(cid:246)relser utg(cid:229)tt ifr(cid:229)n, s(cid:228)rskilt d(cid:229) f(cid:246)r (cid:229)r 1987. The UK cement industry (54) The UK cement till F(cid:246)renade kungariket industry (12) n(cid:228)mner att st(cid:246)det som beviljades Herakles gav det m(cid:246)jlighet att till F(cid:246)renade kungariket exportera kvantiteter, som inte hade kunnat exporteras utan detta st(cid:246)d. De kvantiteter som Herakles exporterade fr(cid:229)n 12 500 ton 1986 till 388 000 ton 1988 och (cid:246)versteg 400 000 ton per (cid:229)r under perioden 1989(cid:150)1995. St(cid:246)det gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r Herakles att producera cement till l(cid:229)g arbetskostnad, utan att detta (cid:246)kade de finansiella kostnader som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med fabriker, n(cid:228)mligen f(cid:246)r byggande och modernisering, som Herakles nu till. Effekterna p(cid:229) Herakles l(cid:246)nsamhet anv(cid:228)nde st(cid:246)det till(cid:228)t f(cid:246)retaget att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en betydnade och icke vinstgivande export till F(cid:246)renade kungariket. (cid:246)kade (55) The UK cement industry p(cid:229)pekar att Herakles utan st(cid:246)- det inte skulle upph(cid:246)rt med aff(cid:228)rsverksamheten utan i tid skulle tvingats vidta l(cid:228)mpliga omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)r- der, inbegripet en rationalisering av produktionen f(cid:246)r att inte motsvara efterfr(cid:229)gan. kommissionen hur denna omstrukturering med n(cid:246)dv(cid:228)n- dighet skulle lett till en allvarlig st(cid:246)rning i den grekiska ekonomin. I sitt meddelande klarg(cid:246)r (12) Synpunkterna fr(cid:229)n cementtillverkarna i F(cid:246)renade kungariket inbe- griper dem fr(cid:229)n sammanslutningen av brittiska cementillverkare och fr(cid:229)n tre av dennas medlemmar i F(cid:246)renade kungariket (Blue Circle, Castle och Rugby). Dessa parter kallas forts(cid:228)ttningsvis the UK cement industry (cementindustrin i F(cid:246)renade kungariket). (56) Den av staten p(cid:229)tvingade priskontrollen p(cid:229) hemma- marknaden hindrade tillverkarna fr(cid:229)n att f(cid:229) en vinst- givande f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) marknaden i fr(cid:229)ga och f(cid:246)rv(cid:228)rrade de problem som den grekiska cementindustrin allm(cid:228)nt brottades med. Om den grekiska regeringen inte 1989 utan t. ex. redan 1986 hade inskridit mot denna situa- tion, hade den grekiska cementindustrins problem s(cid:228)kert minskat, och detta utan att st(cid:246)d skulle ha kr(cid:228)vts. Om Herakles hade sanerats tidigare och den grekiska rege- ringen inte hade l(cid:229)tit det dra nytta av det lagstridiga st(cid:246)- det, hade branschen dessutom omstrukturerats ordentligt och det l(cid:229)ngt tidigare. (57) The UK cement industry uppmanar kommissionen att bed(cid:246)ma n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av det st(cid:246)d som beviljades Herakles f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rda en allvarlig st(cid:246)rning i den gre- kiska ekonomin med utg(cid:229)ngspunkt fr(cid:229)n hypotesen att den grekiska regeringen i) inte hade beviljat det lagstri- diga st(cid:246)det till Chalkis cement, s(cid:229) att f(cid:246)retaget hade f(cid:229)tt likvideras och den grekiska cementindustrin d(cid:228)rmed hade f(cid:229)tt tillf(cid:228)lle till en beh(cid:246)vlig omstrukturering samt ii) tidigare hade vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att avskaffa pris- kontrollen p(cid:229) hemmamarknaden. (58) The UK cement industry p(cid:229)pekar emellertid att denna j(cid:228)mf(cid:246)relse, baserad p(cid:229) data fr(cid:229)n 1987, omotiverat gyn- nar Herakles, och att en korrekt analys visar att den egentliga (cid:246)verkapitaliseringen (cid:228)r (cid:228)nnu st(cid:246)rre. Parterna kritiserar kommissionen f(cid:246)r att den bara granskat det kapitaltillskott som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att bibeh(cid:229)lla Herakles verk- samhet p(cid:229) existerande niv(cid:229), en analys baserad p(cid:229) anta- gandet att (cid:229)tg(cid:228)rden i fr(cid:229)ga varit n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att und- vika en st(cid:246)rning av den grekiska ekonomin. AITEC (59) I sina synpunkter pekar AITEC p(cid:229) den snedvridning av konkurrensen som uppst(cid:229)tt genom den sedan 1988 (cid:246)kade importen till Italien. Volymm(cid:228)ssigt (cid:246)kade denna fr(cid:229)n 34 000 ton 1987 till 885 000 ton 1991, en (cid:246)kning fr(cid:229)n 1 % till 32 %. AITEC h(cid:228)vdar att Herakles lyckades tr(cid:228)nga in p(cid:229) den italienska marknaden genom att s(cid:228)tta extremt l(cid:229)ga priser och till(cid:228)mpa en aggressiv prispolitik. I detta sammanhang bifogas data som visar att priserna p(cid:229) den grekiska cementen (cid:228)r i genomsnitt 22,5 % l(cid:228)gre (cid:228)n de italienska och upp till 30 % l(cid:228)gre (cid:228)n priserna p(cid:229) den grekiska marknaden. (60) AITEC h(cid:228)vdar att det st(cid:246)d som beviljats Herakles gynnat f(cid:246)retaget gentemot dess italienska konkurrenter s(cid:229) att det kunnat f(cid:229) en betydande marknadsandel i Italien. Det faktum att det inte f(cid:246)rekom n(cid:229)gon omstrukturering i samband med att skulderna omvandlades 1986 inneb(cid:228)r att f(cid:246)retagets produktionskapacitet inte har f(cid:246)r(cid:228)ndrats sedan 1985. Dess (cid:229)rsproduktion har dock (cid:246)kat, trots det L 66/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 3. 2000 f(cid:246)retagets investeringar faktum att antalet anst(cid:228)llda minskade betydligt mellan 1988 och 1994 (fr(cid:229)n 3 600 till 3 000). N(cid:228)mnas kan ocks(cid:229) att f(cid:246)rh(cid:229)llande till oms(cid:228)ttningen under samma period (1988(cid:150)1994) (cid:246)kade fr(cid:229)n 2 % till cirka 4 %. AITEC anser att det var st(cid:246)det till som m(cid:246)jliggjorde denna (cid:246)kning. Herakles Herakles export till Italien har, enligt AITEC, lett till 350(cid:150)400 f(cid:246)r- lorade arbetstillf(cid:228)llen i Italien. i Oficemen (61) I sin skrivelse p(cid:229)pekar Oficemen att ett k(cid:228)nnetecken f(cid:246)r den grekiska cementindustrin (cid:228)r att st(cid:246)rre delen av dess produktion exporteras. Av den totala grekiska cement- exporten (cid:246)kade under 1989(cid:150)1995 exporten till Spanien fr(cid:229)n 1 % till 12 %, eller, i absoluta tal, fr(cid:229)n 62 000 ton till 929 000 ton. Herakles totala export till Spanien (cid:246)kade fr(cid:229)n 29 000 ton 1989 till 370 000 ton 1994, d(cid:228)r den sistn(cid:228)mnda siffran utg(cid:246)r cirka 50 % av detta (cid:229)rs gre- kiska export till Spanien. Oficemen h(cid:228)vdar att den stora (cid:246)kningen av Herakles exportvolym under den granskade fem(cid:229)rsperioden berodde p(cid:229) det mottagna st(cid:246)det fr(cid:229)n den grekiska staten, vilket gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r f(cid:246)reta- get att s(cid:228)lja under produktionspris. De spanska cement- tillverkarna missgynnades allts(cid:229) i f(cid:246)rh(cid:229)llande till Herak- les. De gamla aktie(cid:228)garna i Herakles i f(cid:246)rv(cid:228)g och br(cid:246)t mot (62) De gamla aktie(cid:228)garna i Herakles betraktar sig sj(cid:228)lva som ber(cid:246)rda parter, eftersom den genomf(cid:246)rda (cid:246)kningen av f(cid:246)retagets kapital ledde till att de gamla aktie(cid:228)garna f(cid:246)r- lorade kontrollen i f(cid:246)retaget. De p(cid:229)pekar ocks(cid:229) att det inte b(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:229)na att Herakles (cid:228)r (cid:246)verkapitaliserat, d(cid:229) (cid:246)kningen av f(cid:246)retagets aktiekapital utgjorde ett f(cid:246)rt(cid:228)ckt f(cid:246)rs(cid:246)k att ta kontrollen (cid:246)ver f(cid:246)retaget och inte motivera- des av rent finansiella sk(cid:228)l. De gamla aktie(cid:228)garna h(cid:228)vdar att st(cid:246)det beviljades olagligt, eftersom det inte offenlig- direktiv gjordes 77/91/EEG (13), senast (cid:228)ndrat genom Anslutningsakten f(cid:246)r (cid:214)sterrike, Finland och Sverige (andra direktivet om bolagsr(cid:228)tt). Av detta f(cid:246)ljer att ett st(cid:246)d inte f(cid:229)r uppfattas som f(cid:246)renligt med artikel 92. 3, om sj(cid:228)lva f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r att bevilja detta strider mot gemenskapslagstiftningens best(cid:228)mmelser (i detta fall andra direktivet om bolagsr(cid:228)tt), (cid:228)ven bortsett fr(cid:229)n artiklarna 92, 93 och 94 i f(cid:246)rdraget. ˜ven om st(cid:246)det befanns vara f(cid:246)renligt med den gemen- samma marknaden, borde det inte till(cid:229)tits, eftersom det beviljats p(cid:229) ett lagstridigt s(cid:228)tt. Enligt f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens dom borde de gamla aktie(cid:228)garna (cid:229)terf(cid:229) sin tidigare kon- trollst(cid:228)llning. r(cid:229)dets (13) EGT L 26, 30. 1. 1977, s. 1. Lafarge CoppØe SA (63) ˜ven den franska cementtillverkaren Lafarge kritiserade kommissionen. Vid sitt beslut om att utstr(cid:228)cka f(cid:246)rfaran- det beaktade den n(cid:228)mligen det faktum att st(cid:246)det kunnat g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r Herakles att ta (cid:246)ver ett f(cid:246)rlustbring- ande cementillverkande f(cid:246)retag som Chalkis cement och sedan ytterligare (cid:246)ka sin produktionskapacitet. P(cid:229) denna punkt n(cid:228)mner Lafarge uttyckligen att Herakles, som sj(cid:228)lvt kontrolleras av Concretum SA via Cal-Nat SA, av Concretum k(cid:246)pt upp minst 50 % av Concretums (cid:228)garan- del i Chalkis cement. Concretum kontrollerar Chalkis cement och (cid:228)ger 70 % av f(cid:246)retagets aktiestock. Lafarge h(cid:228)vdar, att (cid:228)ven om denna (cid:229)tg(cid:228)rd formellt inte inneb(cid:228)r att Herakles k(cid:246)pt upp Chalkis cement, s(cid:229) (cid:228)r resultatet ekonomiskt sett detsamma. F(cid:246)r det st(cid:228)rker produktions- kapaciteten hos tv(cid:229) tillverkare som dragit nytta av stat- ligt st(cid:246)d. F(cid:246)ljaktligen anser Lafarge att det utstr(cid:228)ckta f(cid:246)r- farandet (cid:228)r otillr(cid:228)ckligt och inte beaktar det ekonomiska samg(cid:229)endet mellan Herakles och Chalkis cement. VII Till(cid:228)mpningen av artikel 92 i EG-f(cid:246)rdraget VII. 1 Till(cid:228)mpningen av artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget (64) Av sk(cid:228)l som anf(cid:246)rs nedan anser kommissionen att det st(cid:246)d som 1986 beviljades Herakles uppfyller samtliga kriterier i artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. Mer konkret gavs st(cid:246)- det i form av statliga medel till visst f(cid:246)retag, hotade att snedvrida konkurrensen och p(cid:229)verkade handeln mellan medlemsstaterna. (65) I beslut 88/167/EEG om till(cid:228)mpningen av lag 1386/83 anges att OAE:s ingrepp skall betraktas som statligt st(cid:246)d. Herakles gick med f(cid:246)rlust fr(cid:229)n och med 1983 och dess ackumulerade skulder uppgick i slutet av 1985 till 7 249 miljoner drakmer, vilket vid denna tidpunkt var tre g(cid:229)nger s(cid:229) stort som dess aktiekapital. Genom ett ministerdekret av den 7 augusti 1986 till(cid:228)mpades lag 1386/83 p(cid:229) f(cid:246)retaget och dess skulder omvandlades till aktier. Offentliga organ omvandlade de 27 755 miljoner drakmer som Herakles var skyldigt till kapital och f(cid:246)re- taget fick p(cid:229) detta s(cid:228)tt ett tio g(cid:229)nger st(cid:246)rre aktiekapital, till 93 % offentlig(cid:228)gt. (66) I samband med sitt beslut av den 15 november 1995 om att utstr(cid:228)cka f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 p(cid:229)pekade kommissionen, att enligt artikel 92. 1 hade det st(cid:246)d som beviljats Herakles snedvridit konkurrensen och p(cid:229)verkat handeln mellan medlemsstaterna. 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/9 VII. 2 Snedvridning av konkurrensen och p(cid:229)verkan mellan medlemsstaterna land), Holderbank (Schweiz), Italcementi (Italien), Lafarge (Frankrike) och Scancem AB (Sverige). a) D e n e u r o p e i s k a c e m e n t m a r k n a d e n (14) (67) Cement (cid:228)r en handelsvara, trots en i f(cid:246)rh(cid:229)llande till sitt l(cid:229)ga pris h(cid:246)g vikt, som i sin tur (cid:150) vid landtransporter (cid:150) bara g(cid:246)r den konkurrenskraftig n(cid:228)ra tillverkningsorten. D(cid:228)rf(cid:246)r ser n(cid:228)stan hela v(cid:228)rldshandeln av cement ut som f(cid:246)ljer: antingen exporteras den strax bortom gr(cid:228)nsen fr(cid:229)n tillverkningsorten sett eller fraktas via stora fartyg (cid:246)ver mycket l(cid:228)ngre avst(cid:229)nd. (68) Cementindustrins verksamhet (cid:228)r kopplad till byggandet, som (cid:228)r direkt beroende av den ekonomiska situationen. Cement (cid:228)r en viktig best(cid:229)ndsdel i byggnads- och anl(cid:228)gg- ningsarbete, som st(cid:229)r f(cid:246)r betydande offentliga och pri- vata investeringar. (69) Cementtillverkningen har tv(cid:229) huvudsteg: (cid:151) Framst(cid:228)llning av ett halvfabrikat kallat klinker, som erh(cid:229)lls genom br(cid:228)nning vid h(cid:246)g temperatur av en blandning av r(cid:229)material (lera, kalksten etc. ), som malts eller slammats, beroende p(cid:229) tillverkningsmeto- den (v(cid:229)t- eller torrmetod). (cid:151) Framst(cid:228)llning av f(cid:228)rdig cement, som erh(cid:229)lls genom en homogen blandning av klinker och kalciumsulfat. Beroende p(cid:229) typen av cement kan (cid:228)ven andra kom- ponenter ing(cid:229) som slagg, flygaska, puzzolan, filler etc. (70) Cementtillverkning (cid:228)r f(cid:246)renat med betydande energif(cid:246)r- brukning. De senaste (cid:229)rtiondena har betydande framsteg gjorts f(cid:246)r att minska energi(cid:229)tg(cid:229)ngen per ton cement. (71) Det finns inga allm(cid:228)nt accepterade kriterier f(cid:246)r klassifi- cering av cementf(cid:246)retag eller cementkoncerner, eftersom b(cid:229)de oms(cid:228)ttning och produktionskapacitet kan definie- ras p(cid:229) olika s(cid:228)tt. Den i koncernredovisningar offentlig- gjorda oms(cid:228)ttningen kan (cid:228)ven omfatta annan verksam- het (cid:228)n cement, samtidigt som handelsidkande dotterbo- lag till visst f(cid:246)retag kan ge olika volymer f(cid:246)r producerad och distribuerad cement. Del(cid:228)gda f(cid:246)retags produktions- kapacitet redovisas p(cid:229) annat s(cid:228)tt. Med n(cid:228)mnda reserva- tioner anses de st(cid:246)rsta f(cid:246)retagen i v(cid:228)rldsm(cid:229)ttstock med intressen i gemenskapens cementbransch vara (i afabe- tisk ordning): Blue Circle (F(cid:246)renade kungariket), Cemex (Tysk- (Mexico), Dyckerhoff (Tyskland), Heidelberger (14) Institute of Economic and Industrial Research: (cid:148)Den grekiska industrins konkurrenskraft, kapitel IV, Cementindustrin(cid:148), Aten juni 1987 (en rapport utarbetad f(cid:246)r GD III vid kommissionen). fr(cid:229)n 164 miljoner (72) Under perioden 1979(cid:150)1985 minskade det europeiska varf(cid:246)r den totala konsumtionen inom byggandet, gemenskapen f(cid:246)ll ton 1979 till 134 miljoner 1985. Under andra halvan av (cid:229)ttiotalet (cid:246)kade (cid:229) andra sidan anv(cid:228)ndningen av betong vid v(cid:228)g- byggnad och av armerad betong vid j(cid:228)rnv(cid:228)gsbyggen, vil- ket tillsammans med behovet att modernisera infrastruk- turer etc. ledde till en efterfr(cid:229)ge(cid:246)kning p(cid:229) cement i med- lemsstaterna. J(cid:228)mf(cid:246)rt med den totala konsumtionen p(cid:229) den gemensamma marknaden var importen relativt l(cid:229)g: importens andel av den gemensamma konsumtionen i EU var 1979 3,9 % och 1986 4,6 %. Gemenskapens totala import var mellan 1979 och 1986 of(cid:246)r(cid:228)ndrat 6,4 miljoner ton. Den totala europeiska produktionen minskade till 185 mijoner 153 miljoner ton 1986, vilket (cid:229)terspeglar nedg(cid:229)ngen i konsumtionen och byggandet. Exportens andel av den europeiska produktionen utgjorde 1986 13 %, motsva- rande 19,1 miljoner ton. 1979 fr(cid:229)n ton (73) I Grekland minskade cementkonsumtionen under perio- den 1979(cid:150)1986, precis som i gemenskapen i (cid:246)vrigt. Denna negativa trend var dock mycket starkare inom gemenskapen (cid:228)n i Grekland. Vad g(cid:228)ller produktionen (cid:246)kade den grekiska produktionens andel p(cid:229) den gemen- samma marknaden fr(cid:229)n 6,5 % 1979 till 8,6 % 1986. Detta berodde p(cid:229) den kombinerade effekten av att den grekiska produktionen (cid:246)kade medan gemenskapens minskade. (74) Fr(cid:229)n andra h(cid:228)lften av 70-talet till b(cid:246)rjan av 80-talet (cid:246)kade de grekiska cementtillverkarna sin produktions- kapacitet med cirka 7 miljoner ton f(cid:246)r att kunna m(cid:246)ta den starka efterfr(cid:229)gan p(cid:229) marknaderna i Mellan(cid:246)stern, som under denna period utvecklades starkt till f(cid:246)ljd av de h(cid:246)ga oljepriserna. Traditionellt har Greklands export- l(cid:228)nderna i Mellan(cid:246)stern och marknader fr(cid:228)mst varit Nordafrika, och fram till 1986 var den grekiska cement- exporten till medlemsstaterna blygsam. Sedan mitten av 80-talet ledde sjunkade oljepriser till att marknaderna i Mellan(cid:246)stern kollapsade, vilket i kombination med utvecklingen av de inhemska cementf(cid:246)retagen skapade en enorm (cid:246)verkapacitet inom grekisk cementindustri. F(cid:246)ljaktligen uppstod ett behov av att s(cid:246)ka nya mark- nader f(cid:246)r den nationella produktionen, som var betydligt h(cid:246)gre (cid:228)n den inhemska efterfr(cid:229)gan. Sedan dess har andelen av den grekiska exporten mot de (cid:246)vriga med- lemsstaterna (cid:246)kat. Medan Grekland (cid:229)r 1987 exporterade 6 miljoner tredje land och bara ton till (cid:246)vriga medlemsstater, uppgick 0,5 miljoner till (cid:246)vriga medlemsstaterna exporten mot 2,6 miljoner ton 1990 och 2,8 miljoner ton 1992. ton cement till de (75) I slutet av 1985 och b(cid:246)rjan av 1986 orienterade de gre- kiska producenterna sig mot V(cid:228)steuropa, s(cid:228)rskilt mot de marknader som de ans(cid:229)g vara l(cid:228)ttast att penetrera: fr(cid:228)mst F(cid:246)renade kungariket, eftersom det hade h(cid:246)gst cementpriser i Europa och d(cid:228)refter Italien, d(cid:228)r sm(cid:229) kon- sumentf(cid:246)reningar b(cid:246)rjat importera grekisk cement. import/export-f(cid:246)retag och L 66/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 3. 2000 b) O m s t r u k t u r e r i n g e n a v d e n g r e k i s k a c e m e n t b r a n s c h e n (15) (76) Cementtillverkning (cid:228)r en av den grekiska industrins mest traditionella branscher. De tv(cid:229) st(cid:246)rsta f(cid:246)retagen, Herak- les och Titan, har 80 % av den grekiska marknaden (cirka 40 % var). Det tredje st(cid:246)rsta f(cid:246)retaget, Chalkis cement, har en marknadsandel p(cid:229) 13(cid:150)14 % och det fj(cid:228)rde f(cid:246)retaget, Chalyps, har 6(cid:150)7 %. Dessa fyra f(cid:246)retags marknadsandel varierar avsev(cid:228)rt mellan olika regioner i Grekland. F(cid:246)r samtliga f(cid:246)retag g(cid:228)ller att de har st(cid:246)rst marknadsandel i de regioner som ligger n(cid:228)rmast respek- tive anl(cid:228)ggningar och distributionscentran. (77) Den inhemska cementmarknaden (cid:228)r oligopolisk. Av de fyra cementf(cid:246)retagen (cid:228)r bara ett, Titan, ett rent grekiskt f(cid:246)retag. (cid:214)vriga tre kontrolleras av utl(cid:228)ndska multinatio- nella f(cid:246)retag, varav tv(cid:229) (Herakles och Chalkis cement) av ett och samma italienska f(cid:246)retag. I praktiken har allts(cid:229) tv(cid:229) f(cid:246)retag, Herakles/Chalkis cement och Titan, 93 % av den inhemska marknaden. Med andra ord (cid:228)r marknaden i h(cid:246)g grad centraliserad. N(cid:229)gon utl(cid:228)ndsk konkurrens finns i dag inte p(cid:229) den inhemska marknaden, eftersom importen (cid:228)r f(cid:246)rsumbar och det (cid:228)r sv(cid:229)rt f(cid:246)r utl(cid:228)ndska f(cid:246)retag att etablera sig i Grekland p(cid:229) grund av etable- ringshinder (str(cid:228)ng milj(cid:246)lagstiftning, etableringstillst(cid:229)nd som i (cid:246)vriga europeiska l(cid:228)nder, h(cid:246)ga transportkostnader och de grekiska f(cid:246)retagens starka st(cid:228)llning och relativa f(cid:246)rdelar etc. ). (78) De fyra grekiska f(cid:246)retagens marknadsandel (dvs. Herakles, Titan, Chalkis cement och Chalyps) har sedan mitten av 80-talet utvecklat sig p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt, enligt uppgifter som kommissionen f(cid:229)tt fr(cid:229)n den grekiska regeringen: Inhemska marknadsandelar f(cid:246)r grekiska cementillverkare 1985(cid:150)1994 (%) F(cid:246)retag 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Titan Herakles Chalkis Chalyps 44,6 43,3 8,8 3,4 43,6 42,9 9,1 4,4 43,2 43,6 8,4 4,9 43 43,1 9 4,9 43,3 42,6 9,4 4,7 42,4 42,1 10 5,5 41,8 41 11,3 5,9 42 40,1 11,6 6,3 41,5 40,5 11,4 6,6 39,6 38,7 13 8,6 K(cid:228)lla: Grekiska cementf(cid:246)reningen/Cembureau. (79) Om den grekiska cementindustrins l(cid:246)nsamhet och finansiella nyckeltal sedan mitten av 80-talet kan det s(cid:228)gas att r(cid:246)relsens bruttovinst per producerat ton totalt (cid:246)kade under perioden 1979(cid:150)1985. Detta berodde p(cid:229) r(cid:246)relsens kostnadseffektivitet, trots sjunkande exportpriser och j(cid:228)mf(cid:246)relsevis l(cid:229)ga priser p(cid:229) hemmarknaden. En analys av den grekiska cementindustrins vinster f(cid:246)re och efter avdrag f(cid:246)r finansiella kostnader visar p(cid:229) dessas negativa effekter p(cid:229) industrins l(cid:246)nsamhet. De h(cid:246)ga kost- naderna i fr(cid:229)ga kan h(cid:228)rledas till finansieringen av industrins modernisering. Dessutom fortsatte den relativa kostnaden att (cid:246)ka, beroende p(cid:229) att de flesta l(cid:229)ngfristiga l(cid:229)nen f(cid:246)r modernisering av anl(cid:228)gg- ningarna var i utl(cid:228)ndsk valuta. Varje nedskrivning av drakman (cid:246)kade d(cid:228)rf(cid:246)r, relativt sett, r(cid:228)ntekost- nader och skulder, vilket fick omedelbara konsekvenser f(cid:246)r f(cid:246)retagens finansiella struktur (mellan 1979 och 1985 sj(cid:246)nk drakmans v(cid:228)rde 3,2 g(cid:229)nger mot US-dollarn). Koncernvinster f(cid:246)r grekisk cementindustri (miljarder drakmer) 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 2,3 1,2 1,1 2,7 1,6 1,1 3,7 2,2 1,5 3,2 2,8 0,4 2,6 5,5 ﬂ 2,9 4,0 9,4 ﬂ 5 4,5 13,3 ﬂ 8,8 Resultat f(cid:246)re finansiella kostnader Finansiella kostnader Nettoresultat f(cid:246)re skatt K(cid:228)lla: F(cid:246)retagens bokslut. (15) Detta kapitels uppgifter om den grekiska cementbranschen (cid:228)r fr(cid:228)mst h(cid:228)mtade fr(cid:229)n f(cid:246)ljande tv(cid:229) studier: i) Institutet f(cid:246)r ekono- misk och industriell forskning: (cid:148)Den grekiska industrins konkur- renskraft, del IV, Cementindustrin(cid:148), Aten juni 1987 (en rapport utarbetad f(cid:246)r GD III vid kommissionen), ii) Stiftelsen f(cid:246)r ekono- misk och industriell forskning: (cid:148)Cementindustrin(cid:148), Aten 1997. 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/11 (80) Om den grekiska cementindustrins finansiella nyckeltal kan s(cid:228)gas att de ackumulerade skulderna 1985 p(cid:229) ett betydande s(cid:228)tt p(cid:229)verkande de tv(cid:229) industriernas finansiella struktur. De urgr(cid:246)pte n(cid:228)mli- gen helt r(cid:246)relsens bokf(cid:246)rda nettov(cid:228)rde och gav ett negativt nettov(cid:228)rde f(cid:246)r industrin som helhet. Tabellen nedan visar att: (cid:151) Industrins skulds(cid:228)ttning (cid:246)kade efter 1982 och de l(cid:229)ng- och kortfristiga skulderna (cid:246)versteg 1985 de totala tillg(cid:229)ngarna, dvs. industrins totala tillg(cid:229)ngar var finansierade av l(cid:229)ng- och kortfristiga l(cid:229)n. (cid:151) Likviditeten som fram till 1982 var tillfredsst(cid:228)llande f(cid:246)rs(cid:228)mrades d(cid:228)refter (cid:228)ven den, vilket (cid:229)ter- speglade hela industrins akuta problem med kassafl(cid:246)det. (cid:151) L(cid:246)nsamheten (nettoresultatet) f(cid:246)rs(cid:228)mrades under hela perioden. Finansiella nyckeltal f(cid:246)r grekisk cementindustri L(cid:229)ng- och kortfristiga skulder/totala tillg(cid:229)ngar Oms(cid:228)ttningstillg(cid:229)ngar/kortfristiga skulder Resultat f(cid:246)re skatt/totala tillg(cid:229)ngar K(cid:228)lla: F(cid:246)retagens bokslut, l(cid:246)pande priser. 1979 0,75 0,85 0,06 1982 0,81 0,75 0,01 1985 1,07 0,43 (0,10) Den finansiella profilen f(cid:246)r respektive grekisk producent (cid:229)r 1985 visas i f(cid:246)ljande tabell: (miljoner drakmer) Antal anst(cid:228)llda Balansomslutning Justerat eget kapital Kortfristiga skulder L(cid:229)ngfristiga skulder Resultat (f(cid:246)re skatt) K(cid:228)lla: F(cid:246)retagens bokslut. Herakles Titan Chalkis Chalyps Industrin total 1 937 2 076 1 288 43,6 ﬂ 2,2 31,8 14,0 ﬂ 4,2 20,7 3,7 10,2 6,8 0,4 16,7 ﬂ 8,3 19,2 5,8 ﬂ 5,0 270 6,3 0,2 4,4 1,7 (cid:151) 5 571 87,4 ﬂ 6,6 65,6 28,3 ﬂ 8,8 (81) Om viktiga faktorer f(cid:246)r den grekiska cementindustrins utveckling under perioden i fr(cid:229)ga b(cid:246)r det s(cid:228)gas att f(cid:246)r- s(cid:228)ljningspriserna p(cid:229) hemmamarknaden var l(cid:229)ga i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till andra hemmamarknader i gemenskapen. Detta faktum berodde delvis p(cid:229) att de grekiska cementpriserna var statligt reglerade. De grekiska exportpriserna sj(cid:246)nk pl(cid:246)tsligt efter 1983, en utveckling som var lika negativ f(cid:246)r motsvarande gemenskapsf(cid:246)retag. Som ovan n(cid:228)mnts var en stor del av de l(cid:229)ngfristiga l(cid:229)n, som i b(cid:246)rjan av i utl(cid:228)ndsk valuta. investeringarna, 80-talet Detta skapade problem f(cid:246)r industrin p(cid:229) grund av drak- mans svaga st(cid:228)llning mot utl(cid:228)ndsk valuta. Tillverkarna st(cid:228)lldes vilket 1983(cid:150)1985 ledde till att industrin som helhet vidk(cid:228)ndes stora f(cid:246)rluster. finansierat kostnader, finansiella h(cid:246)ga inf(cid:246)r (82) Slutligen b(cid:246)r det energipriserna (cid:228)ven n(cid:228)mnas utgjorde en viktig del av cementindustrins kostnadsbild. att Energik(cid:228)llor som kol, olja och el var av s(cid:228)rskild bety- delse f(cid:246)r den grekiska cementindustrin: de utgjorde n(cid:228)mligen 53 % av de totala kostnaderna, medan det europeiska genomsnittet f(cid:246)r 1984 var cirka 39 %. ¯ andra sidan var kol, det viktigaste br(cid:228)nslet f(cid:246)r Greklands och gemenskapens cementindustri, betydligt billigare i Grekland efter 1984. c) U t v e c k l i n g e n a v H e r a k l e s e x p o r t p r o f i l (83) Den grekiska cementindustrin (cid:228)r av tradition en viktig export(cid:246)r. Den grekiska cementexporten genomgick under perioden 1979(cid:150)1986 en dynamisk utveckling och (cid:246)kade fr(cid:229)n 4,9 miljoner ton 1979 till 7,6 miljoner ton 1985. ¯r 1985 exporterades 55,9 % av den grekiska produktionen, medan motsvarande andel f(cid:246)r 1990 var L 66/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 3. 2000 43,6 % och f(cid:246)r 1995 var 51,7 %. Den grekiska cement- industrin har olika konkurrensf(cid:246)rdelar, som m(cid:246)jligg(cid:246)r exportframg(cid:229)ngar. En orsak (cid:228)r Greklands geografiska k(cid:228)nnetecken, som medger att produktionsenheterna b(cid:229)de kan ligga n(cid:228)ra r(cid:229)varans brytningsort och de platser d(cid:228)r slutprodukten lastas p(cid:229) b(cid:229)t (sj(cid:246)transport (cid:228)r det eko- nomiskt mest intressanta transports(cid:228)ttet f(cid:246)r cement, s(cid:228)r- skilt f(cid:246)r stora avst(cid:229)nd). De grekiska f(cid:246)retagen, varav de flesta har moderna anl(cid:228)ggningar, har ocks(cid:229) l(cid:229)ga produk- tionskostnader, eftersom produktionsenheterna (cid:228)r stora. Slutligen har de st(cid:246)rre grekiska f(cid:246)retagen egna fartyg f(cid:246)r cementtransporter. (88) Det b(cid:246)r ocks(cid:229) n(cid:228)mnas att den grekiska regeringen under denna period tog risker som skulle varit om(cid:246)jliga f(cid:246)r andra investerare. I vilket fall har den grekiska rege- ringen inte kunnat visa att Herakles f(cid:246)r sin (cid:246)verlevnad hade kunnat uppbringa n(cid:246)dv(cid:228)ndiga medel p(cid:229) kapital- marknaden. Den har heller inte kunnat visa att det stat- liga st(cid:246)det till Herakles, p(cid:229) grund av f(cid:246)retagets struktur och framtidsutsikter, inte utgjorde n(cid:229)got st(cid:246)d, d(cid:229) det inom rimlig tid kunde f(cid:246)rv(cid:228)ntas en sannolik vinst i form av avkastning eller kapitaltillv(cid:228)xt. (84) Herakles (cid:228)r det st(cid:246)rsta grekiska exportf(cid:246)retaget. Fr(cid:229)n 1983 till 1984 minskade f(cid:246)retagets export med 6 %. ¯r 1985 (cid:246)kade dess export med 3 %, i likhet med (cid:246)vriga grekiska cementindustrier. ¯r 1986 och 1987 h(cid:246)ll den sig p(cid:229) samma niv(cid:229) som 1985. ¯r 1988 minskade den med 18 %, medan den totala grekiska exporten minskade med 11,3 %. (89) Mot denna bakgrund vill kommissionen p(cid:229)peka att den grekiska regeringen, fast den h(cid:228)vdar att den f(cid:246)ljt princi- pen om privat investerare, hamnar i mots(cid:228)gelser n(cid:228)r den b(cid:229)de h(cid:228)vdar att Herakles finansiella problem 1986 framkallats av tillf(cid:228)lliga problem i ekonomin och att orsaken till att den grekiska regeringen inf(cid:246)rde lag 1386/83 och OAE var att detta kr(cid:228)vdes av den speciella ekonomiska situationen och utvecklingen i Grekland. Herakles export (miljoner ton) Greklands export (miljoner ton) Herakles andel 3,4 3,4 3,4 2,8 2,4 2,8 7,6 7,1 7,1 6,3 5,1 5,9 45 % 48 % 48 % 44 % 47 % 47 % 1985 1986 1987 1988 1989 1990 (90) Genom att inte offenligg(cid:246)ra st(cid:246)det innan kapitaltillskot- tet skedde uppfyllde den grekiska regeringen inte kraven enligt artikel 92. 3 i f(cid:246)rdraget. En f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r kom- missionens godk(cid:228)nnande av lag 1386/83 (se beslut 88/167/EEG) var dessutom kravet att offentligg(cid:246)ra enskilda ingrepp enligt lag 1386/83 p(cid:229) f(cid:246)retag som sys- selsatte 300 anst(cid:228)llda eller fler, f(cid:246)r det fall det r(cid:246)r sig om icke k(cid:228)nsliga sektorer, och 100 anst(cid:228)llda eller fler f(cid:246)r det fall det r(cid:246)r sig om k(cid:228)nsliga sektorer. S(cid:229)ledes beviljades st(cid:246)det p(cid:229) ett lagstridigt s(cid:228)tt. (85) Under perioden 1985(cid:150)1987 (cid:246)kade Herakles sin andel av fr(cid:229)n 14,8 % till exporten till (cid:246)vriga medlemsstater 18,8 %. VIII (86) N(cid:228)mnda fakta leder till slutsatsen att det statliga st(cid:246)d som beviljades Herakles gjorde att f(cid:246)retaget kunde (cid:246)ver- leva och exportera en st(cid:246)rre andel av sin produktion till (cid:246)vriga medlemsstater. F(cid:246)ljaktligen utg(cid:246)r f(cid:246)rst(cid:228)rkningen av Herakles kapital ett st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdra- get, eftersom det snedvridit konkurrensen och p(cid:229)verkat handeln mellan medlemsstaterna. (87) I enlighet d(cid:228)rmed kan kommissionen inte omfatta den grekiska regeringens (cid:229)sikt att st(cid:246)det till Herakles inte omfattas av artikel 92. 1 Oacceptabel (cid:228)r ocks(cid:229) (cid:229)sikten att inte alla kriterier i denna artikel skulle uppfyllas, efter- som handel inte skulle f(cid:246)rekomma inom gemenskapen. Redan vid den aktuella tidpunkten kunde det n(cid:228)mligen f(cid:246)rutses att den grekiska cementexporten skulle inriktas p(cid:229) vissa andra medlemsstater inom gemenskapen, vilket f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten p(cid:229)pekade i sitt beslut. Granskning av st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden enligt artikel 92 VIII. 1 Undantagen i artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:246)rdraget (91) Kommissionen (cid:228)r s(cid:229)lunda f(cid:246)rpliktigad att bed(cid:246)ma huru- vida best(cid:228)mmelserna i artikel 92. 2 och 92. 3 kan till(cid:228)m- pas vid pr(cid:246)vningen av st(cid:246)det, s(cid:229) att detta kan undantas fr(cid:229)n allm(cid:228)nna f(cid:246)rbudet enligt artikel 92. 1. (92) De undantag som anges i artikel 92. 2 kan, till f(cid:246)ljd av ingreppets art, inte till(cid:228)mpas p(cid:229) det f(cid:246)religgande fallet, som inte motsvarar dennas syfte. 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/13 (93) Grekland kan visserligen anses uppfylla kraven p(cid:229) undantag enligt artikel 92. 3 a, s(cid:228)rskilt d(cid:229) fr(cid:228)mjandet av den ekonomiska utvecklingen i regioner d(cid:228)r levnadsstan- darden (cid:228)r onormalt l(cid:229)g eller d(cid:228)r det r(cid:229)der allvarlig brist p(cid:229) syssels(cid:228)ttning. Dock handlar typfallen f(cid:246)r regional utveckling, som detta undantag avser, fr(cid:228)mst om bevil- jande av st(cid:246)d till nya investeringar eller betydande utvidgningar eller f(cid:246)retagsomvandlingar med omfattande fysiska investeringar och med detta f(cid:246)renade kostnader. Kapitaltillskottet till Herakles kan inte anses omfattas av detta undantag. (94) Artikel 92. 3 c kan inte till(cid:228)mpas p(cid:229) det st(cid:246)d som bevil- jades Herakles, eftersom dess syfte inte var att underl(cid:228)tta utvecklingen av vissa regioner eller n(cid:228)ringsverksamhet. St(cid:246)det hade med andra ord inget regionalt syfte och var inte f(cid:246)renat med en omstrukturering av f(cid:246)retaget i fr(cid:229)ga. (95) Artiklel 92. 3 d kan inte till(cid:228)mpas p(cid:229) det st(cid:246)d som bevil- jades Herakles, eftersom dess syfte inte var att fr(cid:228)mja kultur och bevara kulturarvet. (96) Det undantag som avses i artikel 92. 3 b f(cid:246)rsta delen, n(cid:228)mligen st(cid:246)d f(cid:246)r att fr(cid:228)mja genomf(cid:246)randet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, kan inte till- l(cid:228)mpas p(cid:229) det f(cid:246)religgande fallet, d(cid:229) syftet med st(cid:246)det inte var att fr(cid:228)mja genomf(cid:246)rande av n(cid:229)got s(cid:229)dant pro- jekt. (97) Lag 1386/83 var den r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r att bevilja st(cid:246)det till Herakles. D(cid:229) kommissionen godk(cid:228)nde denna p(cid:229) grundval av artikel 92. 3 b andra delen (om att avhj(cid:228)lpa en allvarlig st(cid:246)rning i den grekiska ekonomin), kan ett s(cid:229)dant enskilt fall av beviljat st(cid:246)d bara godk(cid:228)n- nas i enlighet med detta undantag. generella program. Greklands ekonomiska situation f(cid:246)r- v(cid:228)rrades successivt efter oktober 1985. Inre och yttre obalanser hade skapat en sv(cid:229)r situation, som kr(cid:228)vde kraftfulla politiska (cid:229)tg(cid:228)rder. S(cid:228)rskilt stod de grekiska myndigheterna i september 1985 inf(cid:246)r stora utlands- betalningar och press p(cid:229) v(cid:228)xelkurserna. I oktober 1985 inf(cid:246)rdes d(cid:228)rf(cid:246)r ett ekonomiskt stabiliserings- och (cid:229)ter- h(cid:228)mtningsprogram. I detta ingick en devalvering av drakman med 15 %, ett system med r(cid:228)ntefri deposition vid import, upph(cid:228)vandet av indexreglerade l(cid:246)ne(cid:246)k- ningar, betydande (cid:228)ndringar av skattesystemet samt en h(cid:229)rdare kredit- och penningpolitik. Innan detta krispro- gram inf(cid:246)rdes hade m(cid:229)nga grekiska f(cid:246)retag haft finansi- ella problem p(cid:229) grund av den tidigare l(cid:246)nepolitiken, begr(cid:228)nsningar i m(cid:246)jligheterna att frist(cid:228)lla arbetskraft, priskontrollerna, r(cid:228)ntekurserna och den (cid:246)verv(cid:228)rderade drakman. N(cid:228)r kommissionen genom beslut 88/167/EEG godk(cid:228)nde till(cid:228)mpningen av lag 1386/83, p(cid:229)pekade den att f(cid:246)r att krisprogrammets m(cid:229)l skulle kunna n(cid:229)s var det viktigt att de grekiska f(cid:246)retagen s(cid:246)kte n(cid:229) b(cid:228)sta m(cid:246)jliga ekonomiska resultat. Med tanke p(cid:229) att den grekiska regeringen genom krisprogrammet fr(cid:229)n oktober 1985 seri(cid:246)st f(cid:246)rs(cid:246)kte f(cid:246)r(cid:228)ndra den tidigare politiken, uppfatta- des lag 1386/83 och OAE:s verksamhet som en integre- rad del av programmet i fr(cid:229)ga och f(cid:246)renligt med artikel 92. 3 b. (100) Syftet med st(cid:246)det var att (cid:229)tg(cid:228)rda allvarliga problem i den grekiska ekonomin via sanering av Herakles och (cid:229)tf(cid:246)ljande kapitaltillskott. Om detta syfte b(cid:246)r det p(cid:229)pe- kas att Herakles var och (cid:228)r ett viktigt f(cid:246)retag f(cid:246)r den grekiska ekonomin. Den grekiska regeringen betonade detta faktum i sin skrivelse av den 3 december 1987 och anf(cid:246)rde att utan OAE:s ingrepp skulle nedl(cid:228)ggning hota en av de st(cid:246)rsta cementindustrierna med cirka 2 000 direkt anst(cid:228)llda, inom den n(cid:228)st st(cid:246)rsta grekiska exportbranschen. Detta skulle f(cid:229)tt allvarliga samh(cid:228)lleliga och regionala konsekvenser, samtidigt som det skulle inverkat p(cid:229) landets betalningsbalans. VIII. 2 Till(cid:228)mpningen av artikel 92. 3 b (101) Kommissionen noterar att st(cid:246)det enligt f(cid:246)rdraget skall vara s(cid:229) l(cid:229)gt som m(cid:246)jligt f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av de m(cid:229)l som det beviljats f(cid:246)r, s(cid:229) att det inte snedvrider konkur- rensen. (98) Som redan n(cid:228)mnts var lag 1386/83 den r(cid:228)ttsliga grun- den f(cid:246)r att bevilja st(cid:246)det till Herakles. Till(cid:228)mpningen av lagen i fr(cid:229)ga var dock f(cid:246)renad med vissa villkor, som att den grekiska regeringen m(cid:229)ste offentligg(cid:246)ra de fall d(cid:228)r vissa tr(cid:246)skelv(cid:228)rden (cid:246)verskreds. Detta speciella krav fast- st(cid:228)lldes f(cid:246)r att kommissionen skulle kunna granska enskilda viktigare falls p(cid:229)verkan p(cid:229) gemenskapshandeln och konkurrensen. (99) Kommissionen vill h(cid:228)r betona det fallet Herakles inte (cid:228)r n(cid:229)got tillf(cid:228)lligt fall utan ing(cid:229)r i OAE:s faktum att (102) P(cid:229) dessa grunder godtar kommissionen att st(cid:246)det till Herakles var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att framg(cid:229)ngsrikt genom- f(cid:246)ra de grekiska myndigheternas (cid:229)tg(cid:228)rder mot de allvar- liga problemen i den grekiska ekonomin. Dock menar kommissionen att det inte var s(cid:229) l(cid:229)gt som m(cid:246)jligt, d(cid:229) det gick ut(cid:246)ver m(cid:229)let att (cid:229)tg(cid:228)rda de allvarliga problemen i den grekiska ekonomin och d(cid:228)rigenom snedvred kon- kurrensen och p(cid:229)verkade handeln mellan medlemssta- terna, s(cid:229) att det ocks(cid:229) stred mot den gemensamma marknaden. En direkt konsekvens av de (cid:229)tg(cid:228)rder som L 66/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 3. 2000 godk(cid:228)ndes f(cid:246)r Herakles var att skulderna skrevs av, en viktig kostnadsbesparing d(cid:229) det i f(cid:246)rh(cid:229)llande till offent- liga organ inte beh(cid:246)ver betalas n(cid:229)ga r(cid:228)ntor f(cid:246)r de inl(cid:246)sta skulderna eller n(cid:229)gon dr(cid:246)jsm(cid:229)lsr(cid:228)nta. F(cid:246)retaget fick en betydligt b(cid:228)ttre likviditet, eftersom dess skulder omvand- lades till kapital och det inte beh(cid:246)vde betala r(cid:228)ntor eller amorteringar till kreditorer, utan kunde f(cid:246)rb(cid:228)ttra sina kreditvillkor f(cid:246)r kunder p(cid:229) marknaderna hemma och i utlandet och exportera st(cid:246)rre delen av sin produktion till andra medlemsstater. F(cid:246)retaget fick en starkare konkur- rensst(cid:228)llning p(cid:229) grund av export(cid:246)kningen mot andra medlemsstater. F(cid:246)renligt med artikel 92. 3 b i f(cid:246)rdraget kan bara den del av st(cid:246)det anses vara som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att Herakles skulle bli livskraftigt, utan att detta p(cid:229)ver- kade handeln mellan medlemsstaterna och d(cid:228)rigenom stred mot den gemensamma marknaden, eller gynnade f(cid:246)retaget i f(cid:246)rh(cid:229)llande till konkurrenterna. Denna del av st(cid:246)det, som omfattas av syftet att avhj(cid:228)lpa allvarliga st(cid:246)r- ningar i den grekiska ekonomin, p(cid:229)verkade dock han- deln p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt att f(cid:246)retaget tack vare det statliga ingrep- pet kunde forts(cid:228)tta verksamheten och (cid:246)ka exporten till andra medlemsstater, dock utan att detta stred mot den gemensamma marknaden. (cid:214)kningen av Herakles export till andra medlemsstater m(cid:229)ste n(cid:228)mligen ses mot bak- grund av den grekiska exportens omorientering mot andra medlemsstater som kunde konstateras 1986. Som ovan n(cid:228)mnts kollapsade de traditionella grekiska export- marknaderna i Mellan(cid:246)stern, vilket ledde till att de gre- kiska export(cid:246)rerna alltmer inriktade sin produktion p(cid:229) medlemsstaterna. Detta berodde fr(cid:228)mst p(cid:229) den grekiska exportens konkurrenskraft i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den europe- iska produktionen, som under perioden 1986(cid:150)1990 inte f(cid:246)rm(cid:229)dde t(cid:228)cka (cid:246)kningen av den inhemska konsumtio- nen. (103) En del av st(cid:246)det var inte f(cid:246)renlig med artikel 92. 3, efter- som den gick ut(cid:246)ver m(cid:229)let att (cid:229)tg(cid:228)rda de allvarliga pro- blemen i den grekiska ekonomin och gav f(cid:246)retaget en i f(cid:246)rh(cid:229)llande till konkurrenterna b(cid:228)ttre finansiell st(cid:228)llning (cid:228)n som var n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att p(cid:229) l(cid:229)ng sikt s(cid:228)kra dess (cid:246)verlevnad. F(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma denna dels storlek ska kommissionen forts(cid:228)ttningsvis analysera Herakles ekonomiska utveckling och finansiella st(cid:228)llning samt redovisa det l(cid:228)mpligaste s(cid:228)ttet att ber(cid:228)kna delen i fr(cid:229)ga. a) H e r a k l e s e k o n o m i s k a u t v e c k l i n g o c h f i n a n s i e l l a s t (cid:228) l l n i n g (104) Till 1983 gick Herakles med f(cid:246)rlust. ¯r 1985 fick f(cid:246)re- taget akuta finansiella problem: i sitt (cid:229)rsbokslut redo- visade det ett negativt eget kapital p(cid:229) 2 163 miljoner drakmer, nettof(cid:246)rluster p(cid:229) 4 216 miljoner drakmer och i nettof(cid:246)rluster p(cid:229) 4 623 miljoner drakmer. I slutet av 1985 uppgick dess ackumulerade f(cid:246)rluster till 7 249 miljoner drakmer. verksamheten ordinarie den (105) ¯r 1985 och 1986 dvs. f(cid:246)re det statliga ingreppet var Herakles situation s(cid:229)dan att (cid:151) det f(cid:246)rfogade (cid:246)ver moderna produktionsanl(cid:228)gg- ningar, till f(cid:246)ljd av ett betydande investeringspro- gram fr(cid:229)n b(cid:246)rjan av 80-talet (1983 var det sista (cid:229)ret med h(cid:246)ga kapitalkostnader), (cid:151) investeringsprogrammet hade till stor del, men ej helt, finansierats med kompletterande utl(cid:228)ndsk upp- l(cid:229)ning, (cid:151) devalveringen av drakman inverkade negativt p(cid:229) denna l(cid:229)nekostnad, (cid:151) prognoserna (cid:246)ver f(cid:246)rs(cid:228)ljningsint(cid:228)kterna f(cid:246)rs(cid:228)mrades till f(cid:246)ljd av den inhemska priskontrollen, (cid:151) till den minskade efterfr(cid:229)gan p(cid:229) f(cid:246)retagets traditio- nella exportmarknader (Mellan(cid:246)stern) kom oljekrisen 1985(cid:150)1986 (som begr(cid:228)nsade oljeexportl(cid:228)ndernas m(cid:246)jligheter att exportera olja f(cid:246)r att finansiera st(cid:246)rre byggnadsprogram). (106) Till f(cid:246)ljd av uppl(cid:229)ningen k(cid:228)nnetecknades allts(cid:229) f(cid:246)retagets ekonomiska och finansiella situation av snabbt (cid:246)kande finansiella kostnader, som inte bara p(cid:229)verkade dess l(cid:246)n- samhet negativt men ocks(cid:229) skapade ett likvidationshot. ¯ andra sidan fanns det m(cid:246)jligheter till relativt bety- dande produktivitetsf(cid:246)rb(cid:228)ttringar, till f(cid:246)ljd av det inve- steringsprogram som genomf(cid:246)rts i b(cid:246)rjan av 80-talet. (107) F(cid:246)r att r(cid:228)dda f(cid:246)retaget fr(cid:229)n konkurs omvandlades genom ett regeringsbeslut av den 7 augusti 1986 Herak- les skulder till olika kreditinstitut p(cid:229) 27 755 miljoner drakmer till aktiekapital. P(cid:229) detta s(cid:228)tt befriades Herakles fr(cid:229)n en del av sina skulder, d(cid:228)r det slapp betala r(cid:228)nta p(cid:229) ifr(cid:229)gavarande l(cid:229)n och slapp utdelningar till aktie(cid:228)gare. F(cid:246)retaget r(cid:228)ddades och kunde forts(cid:228)tta att exportera en del av sin produktion till andra medlemsstater. 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/15 (108) I tabellen nedan visas Herakles finansiella och ekonomiska situation under perioden 1985(cid:150)1989, dvs. resultaten av det statliga st(cid:246)dets effekter p(cid:229) f(cid:246)retagets bokslut. 1985 1986 1987 1988 1989 (miljoner drakmer) Anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar 27 627 24 507 22 194 26 854 24 572 Oms(cid:228)ttningstillg(cid:229)ngar 14 301 14 987 17 078 20 438 25 132 Eget kapital L(cid:229)ngfristiga skulder Kortfristiga skulder Balansomslutning Oms(cid:228)ttning R(cid:246)relsekostnader R(cid:246)relseresultat ﬂ 2 163 23 054 23 751 32 402 35 866 13 990 4 841 2 768 1 506 687 30 933 12 679 12 155 12 305 11 249 43 583 40 919 39 820 47 607 49 934 29 928 29 840 30 480 34 923 39 549 28 020 27 356 26 840 29 777 31 940 1 908 2 484 3 640 5 146 7 609 Finansiella kostnader ﬂ 6 530 ﬂ 4 202 ﬂ 2 388 ﬂ 2 087 ﬂ 1 992 Resultat efter finansnetto ﬂ 4 622 ﬂ 1 718 1 252 3 059 5 617 Resultat f(cid:246)re bokslutsdisp. och skatt 407 ﬂ 230 ﬂ 1 144 ﬂ 1 634 ﬂ 2 151 Nettoresultat ﬂ 4 215 ﬂ 1 948 108 1 425 3 466 K(cid:228)lla: f(cid:246)retagets (cid:229)rsrapporter 1985(cid:150)1989. (109) I tabellen nedan visas tendensen f(cid:246)r n(cid:229)gra av Herakles nycketal f(cid:246)re och efter omvandlingen av skulder till kapital. L(cid:229)ng- och kortfristiga skulder/balansomslutning Oms(cid:228)ttningstillg(cid:229)ngar/kortfristiga skulder Nettoresultat f(cid:246)re skatt/balansomslutning K(cid:228)lla: f(cid:246)retagets (cid:229)rsrapporter 1985(cid:150)1989. 1985 1986 1987 1988 1989 1,03 0,46 ﬂ 0,1 0,43 1,18 ﬂ 0,05 0,37 1,41 0 0,29 1,66 0,03 0,24 2,23 0,07 (110) Det framg(cid:229)r av Herakles (cid:229)rsrapporter att f(cid:246)retagets finansiella situation var s(cid:228)rskilt allvarlig innan skulderna omvandlades till aktiekapital: de h(cid:246)ga finansiella kost- naderna p(cid:229) grund av den h(cid:246)ga skulds(cid:228)ttningen gav bety- dande f(cid:246)rluster, s(cid:229) att bolagets aktiekapital f(cid:246)rbrukades. Det b(cid:246)r dock n(cid:228)mnas att Herakles under flertalet av de f(cid:246)r f(cid:246)retaget kritiska (cid:229)ren kunde notera positiva r(cid:246)relse- resultat, oaktat finansiella kostnader, och att dess h(cid:246)ga finansiella kostnader i h(cid:246)g grad h(cid:228)ngde ihop med hela den grekiska ekonomins exceptionellt svaga st(cid:228)llning. b) A l t e r n a t i v a b e r (cid:228) k n i n g s s (cid:228) t t f (cid:246) r d e n s t (cid:246) d d e l s o m (cid:246) v e r s t e g m i n i m i n i v (cid:229) n (111) Som n(cid:228)mdes i samband med det utstr(cid:228)ckta f(cid:246)rfarandet enligt artikel 93. 2 (16) och efter f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens dom, till tvivlade kommissionen i h(cid:246)g grad p(cid:229) att st(cid:246)det (16) Se not 1. L 66/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 3. 2000 Herakles kunde vara f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. S(cid:228)rskilt betvivlade kommissionen att det undantag som f(cid:246)reskrivs i artikel 93. 2 b kunde till(cid:228)mpas p(cid:229) fallet Herakles. Den menade att st(cid:246)det kan ha gett Herakles en starkare konkurrensst(cid:228)llning (cid:228)n som kunde motiveras av att s(cid:228)kra dess (cid:246)verlevnad. f(cid:246)r att betala skuldr(cid:228)ntorna och uppr(cid:228)tth(cid:229)lla produktio- nen. D(cid:228)rf(cid:246)r analyserade Titan Herakles f(cid:246)rv(cid:228)ntade kas- safl(cid:246)de efter 1986, eftersom kassafl(cid:246)det anv(cid:228)nds till att reglera skulder. (112) Granskas de finansiella kostnaderna f(cid:246)r Titan och Herak- les i f(cid:246)rh(cid:229)llande till dessas oms(cid:228)ttning och f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- volym, kommer kommissionen till slutsatsen att Herak- les var (cid:246)verkapitaliserat i storleksordningen 5 miljarder drakmer. F(cid:246)ljaktligen kan st(cid:246)det inte ha begr(cid:228)nsats till en miniminiv(cid:229). (113) Efter det att f(cid:246)rfarandet utstr(cid:228)ckts i enlighet med artikel 93. 2 erh(cid:246)ll kommissionen flera synpunkter fr(cid:229)n tredje part, vilka ocks(cid:229) behandlade s(cid:228)ttet att ber(cid:228)kna minimi- niv(cid:229)n f(cid:246)r omvandlingen av skulder till aktier f(cid:246)r att s(cid:228)kra Herakles (cid:246)verlevnad. (114) F(cid:246)r sina medlemmars r(cid:228)kning hade BCA v(cid:228)nt sig till professor George Yarrow (Hertford College) f(cid:246)r en granskning av st(cid:246)dets ekonomiska aspekter. I sin f(cid:246)rsta rapport ber(cid:228)knar denne Herakles (cid:246)verkapitalisering genom att analysera kassafl(cid:246)det enligt dess redovisning. P(cid:229) beg(cid:228)ran av kommissionen bad den brittiska cement- industrin professor Yarrow att inkomma med ytterligare synpunkter, eftersom slutsatserna i den f(cid:246)rsta rapporten n(cid:228)rmast var av efterhandskarakt(cid:228)r och endast kunde anv(cid:228)ndas som fakta om intr(cid:228)ffade h(cid:228)ndelser. (115) I sin senare analys (cid:148)f(cid:246)re st(cid:246)det(cid:148) och j(cid:228)mf(cid:246)relser av f(cid:246)re- tagens finansiella struktur drar professor Yarrow slutsat- sen att Herakles investeringar (j(cid:228)mf(cid:246)rt med Titan) finan- sierats p(cid:229) samma s(cid:228)tt som Titans verksamhet i stort. F(cid:246)retagen har n(cid:228)mligen en liknande mix av l(cid:229)n och eget kapital och liknande betalningar och avgifter f(cid:246)r l(cid:229)n och kapital. Med detta som utg(cid:229)ngspunkt visar uppgifter om avskrivningar och tillg(cid:229)ngsposter att Herakles kreditv(cid:228)r- dighet, med allt annat of(cid:246)r(cid:228)ndrat, under mitten av 80-talet b(cid:246)r ha varit dubbelt s(cid:229) god som Titans. BCA drar h(cid:228)rav slutsatsen att Herakles omvandling av skulder till (cid:229)r 1986 (cid:246)verskred miniminiv(cid:229)n med 15,5 miljarder drakmer. aktier (116) I sitt klagom(cid:229)l h(cid:228)vdar Titan att en (cid:246)verkapitalisering skett och att en omvandling i denna storleksordning var- ken var acceptabel eller rimlig, sett till f(cid:246)retagets storlek och behov. Enligt Titan skulle det minimum som kr(cid:228)vts f(cid:246)r Herakles (cid:246)verlevnad motsvara vad f(cid:246)retaget beh(cid:246)vde (117) Dessa ber(cid:228)kningar utgick ifr(cid:229)n finansiella data i Herakles (cid:229)rsrapporter och Titan drar h(cid:228)r slutsatsen att Herakles kassafl(cid:246)de fr(cid:229)n och med 1987 varit tillr(cid:228)ckligt stort f(cid:246)r att med annuitetsl(cid:229)n t(cid:229)la ytterligare skulder p(cid:229) (cid:229)tmins- tone 15 eller 20 miljarder drakmer. (118) F(cid:246)r att visa att omvandlingen av dess skulder till aktieka- pital (cid:229)r 1986 inte lett till (cid:246)verkapitalisering har f(cid:246)retaget Herakles skickat en rapport till kommissionen, samman- st(cid:228)lld av professorerna Iosif Chassid (Pireus universitet) och Emmanouil Sakellis (Panteionuniversitet, Aten). Ber(cid:228)kningarna baseras p(cid:229) j(cid:228)mf(cid:246)relser av olika nyckeltal f(cid:246)r Herakles kapitalstruktur med motsvarande nyckeltal i ett st(cid:246)rre urval av internationella cementtillverkare (17). I urvalen ing(cid:229)r inte bara livskraftiga f(cid:246)retag utan (cid:228)ven f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter. (119) Rapportens utg(cid:229)ngspunkt var att fastst(cid:228)lla hur stor (cid:246)kning av Herakles nettov(cid:228)rde som den 31 december 1985 hade kr(cid:228)vts f(cid:246)r att s(cid:228)kra f(cid:246)retagets (cid:246)verlevnad. F(cid:246)r att ett f(cid:246)retag skall kunna anses som livskraftigt m(cid:229)ste dess l(cid:229)ngfristiga kapital (cid:246)verstiga f(cid:246)retagets anl(cid:228)ggnings- tillg(cid:229)ngar. ˜r s(cid:229) inte fallet m(cid:229)ste f(cid:246)retaget finansiera en del av sina anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar med kortfristiga l(cid:229)n, vilket inte (cid:228)r sunt, d(cid:229) dess r(cid:246)relsekapital (d(cid:228)r (cid:228)ven icke likvida tillg(cid:229)ngar ing(cid:229)r) inte skulle kunna t(cid:228)cka dessa kortfristiga skulder. till (120) F(cid:246)r att best(cid:228)mma den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga omfattningen av de kortfristiga aktiekapital skuldernas omvandling anv(cid:228)ndes finansiella bokslutsdata ur de fyra urvalen, ur vilka individuella och genomsnittliga v(cid:228)rden f(cid:246)r finansi- ella nyckeltal h(cid:228)mtades. H(cid:228)r anv(cid:228)ndes det geometriska medeltalet av samtliga urvals genomsnitt som det l(cid:228)mp- liga kritiska v(cid:228)rdet som Herakles finansiella struktur framr(cid:228)knades ur borde str(cid:228)va mot. F(cid:246)ljande nyckeltal l(cid:229)ngfristiga skulder plus nettov(cid:228)rde genom urvalen: i) anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar, ii) anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar genom nettov(cid:228)rde och iii) Z-nyckeltal (dvs. nyckeltal f(cid:246)r sanno- likheten f(cid:246)r konkurs). (17) Urval 1: Troy Almanac of Business and Financial Ratios (441 bolag med cementproduktion, perioden juli 1984 till juni 1985). Urval 2: Value Line-databaserna (samtliga cementindustrier F(cid:246)renta staterna, 1985). Urval 3: Robert Morris och Associates, Annual Statement Studies (209 bolag med produktion av cement och relaterade produkter, perioden april 1985 till mars 1986). Urval 4: Robert Morris och Associates, Annual Statement Studies (136 bolag med produktion av f(cid:228)rdigblandad cement, perioden april 1985 till mars 1986). i 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/17 av f(cid:246)r kapital Herakles l(cid:229)ngfristiga (121) Med det f(cid:246)rsta nyckeltalet ber(cid:228)knades den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga till (cid:246)kningen 27,5 miljarder drakmer. Detta (cid:228)r den volym som skulle beh(cid:246)vts till att omvandla kortfristiga antingen l(cid:229)ngfristiga l(cid:229)n eller aktiekapital, s(cid:229) att nyck- eltalet kom upp i samma niv(cid:229) som i de fyra urvalen. D(cid:229) det totalt 20,2 miljarder i kortfristiga skulder som omvandlades till aktiekapital (resterande 7,5 miljarder avs(cid:229)g l(cid:229)ngfris- tiga l(cid:229)n som omvandlades till aktiekapital), var kapitali- seringen i sj(cid:228)lva verket l(cid:228)gre (cid:228)n vad nyckeltalet anger. (cid:214)vriga nyckeltal ger liknande resultat. augusti 1986 var i Herakles skulder fall i (122) I samband med granskningen av hur stor del av skuld- omvandlingen som (cid:246)verskred vad som kr(cid:228)vts f(cid:246)r att s(cid:228)kra f(cid:246)retagets (cid:246)verlevnad menar kommissionen, att det med h(cid:228)nsyn till den grekiska cementmarknadens karakteristika (cid:228)r l(cid:228)mpligt att j(cid:228)mf(cid:246)ra Herakles med den n(cid:229)got mindre men stabilt l(cid:246)nsamma konkurrenten Titan. S(cid:229) skedde i november 1995, n(cid:228)r f(cid:246)rfarandet utstr(cid:228)ckts i enlighet med artikel 93. 2. En s(cid:229)dan j(cid:228)mf(cid:246)relse motiveras av det faktum att de tv(cid:229) f(cid:246)retagen verkade under samma sv(cid:229)ra villkor och hade liknande utgifter, som arbets-, energi- och r(cid:228)ntekostnader. Vid tiden f(cid:246)r kapitaltillskot- tet skilde sig de villkor som p(cid:229) marknaden r(cid:229)dde f(cid:246)r grekiska f(cid:246)retag faktiskt betydligt fr(cid:229)n vad som g(cid:228)llde f(cid:246)r dessas europeiska konkurrenter. Detta g(cid:228)llde s(cid:228)rskilt insatsvarors priser och villkor, makroekonomisk milj(cid:246), best(cid:228)mmelser i nationell bolagsr(cid:228)tt, prisbildningssystem och beroende av exportmarknader. (123) Betr(cid:228)ffande det bokf(cid:246)rings(cid:229)r som valts till utg(cid:229)ngs(cid:229)r anser kommissionen ocks(cid:229) att 1987 (cid:228)r ett l(cid:228)mpligt (cid:229)r h(cid:228)rvidlag, d(cid:229) detta var Herakles f(cid:246)rsta normala verksam- hets(cid:229)r efter st(cid:246)det. Detta g(cid:228)ller ocks(cid:229) f(cid:246)r beslutet att ustr(cid:228)cka f(cid:246)rfarandet i enlighet med artikel 93. 2. J(cid:228)m- f(cid:246)relsen i fr(cid:229)ga medger en granskning av den situation som r(cid:229)dde n(cid:228)r det statliga ingreppet skedde. (124) Kommissionen anser att j(cid:228)mf(cid:246)relsen mellan Herakles och Titans finansiella struktur m(cid:229)ste g(cid:246)ras med tre finansiella nyckeltal. Det f(cid:246)rsta (cid:228)r finansiella nettoavgif- ter f(cid:246)r oms(cid:228)ttning, finansiella nettoavgifter per s(cid:229)lt ton samt finansiella nettoavgifter per producerat ton. Utg(cid:229)- ende ifr(cid:229)n de uppgifter som utv(cid:228)xlats under det f(cid:246)r- farande som inletts i enlighet med artikel 93. 2 menar kommissionen, att det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att komplettera de tv(cid:229) nyckeltal som anv(cid:228)nts i samband med dess beslut fr(cid:229)n november 1995 om att utstr(cid:228)cka f(cid:246)rfarandet i enlighet med artikel 93. 2. Nyckeltalet i fr(cid:229)ga (cid:228)r (cid:148)finansiella netto- avgifter per producerat ton(cid:148). Detta g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att g(cid:246)ra en riktigare j(cid:228)mf(cid:246)relse av de tv(cid:229) f(cid:246)retagen, eftersom det kan kompensera f(cid:246)r olika f(cid:246)r- s(cid:246)rjningsstrategier som i det ena fallet handlar om lag- ring av produktionen och i det andra om f(cid:246)rs(cid:246)rjning direkt fr(cid:229)n produktion. (125) Med hj(cid:228)lp av uppgifter som de grekiska myndigheterna skickade den 8 februari 1999 kan kommissionen b(cid:228)ttre underbygga sina definitiva slutsatser. Den kan n(cid:228)mligen finslipa den finansiella metoden f(cid:246)r ber(cid:228)kning av Herak- les (cid:246)verkapitalisering. Ber(cid:228)kningen inneb(cid:228)r en mer ana- lytisk j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan de finansiella avgifterna, b(cid:229)de f(cid:246)r Herakles och Titan, d(cid:229) inkomster fr(cid:229)n intressenter r(cid:228)knas av fr(cid:229)n b(cid:228)gge f(cid:246)retagens samlade finansiella avgifter. (126) P(cid:229) detta s(cid:228)tt kan kommissionen fastsl(cid:229) att Titans finansi- ella nettoavgifter utgjorde 10,1 % av dess oms(cid:228)ttning, medan motsvarande siffra f(cid:246)r Herakles var knappt 8,1 %. Vad g(cid:228)ller finansiell nettokostnad i f(cid:246)rh(cid:229)llande till f(cid:246)r- s(cid:228)ljningsvolym, (cid:228)r siffran 469,9 drakmer/ton f(cid:246)r Titan och 392,7 drakmer/ton f(cid:246)r Herakles. Finansiella netto- kostnader per producerat ton (cid:228)r slutligen 423,5 drak- mer/ton f(cid:246)r Titan och 471,2 drakmer/ton f(cid:246)r Herakles. (127) Kommissionen har ber(cid:228)knat den genomsnittliga teore- tiska finansiella utgiftsvolym som Herakles besparats. Genom att anv(cid:228)nda Titans nyckelv(cid:228)rden kommer den h(cid:228)r till slutsatsen att Herakles (cid:246)verkapitalisering uppg(cid:229)r till 2 488 miljoner drakmer (cirka 7 miljoner euro). (128) Metoden ger en blygsammare skillnad mellan de tv(cid:229) f(cid:246)retagens finansiella avgifter och f(cid:246)ljaktligen en j(cid:228)mf(cid:246)rt med Titan mindre grad av (cid:246)verkapitalisering f(cid:246)r Herak- les del. Motivet till att anv(cid:228)nda metoden i fr(cid:229)ga (cid:228)r det faktum att de finansiella avgifter som anv(cid:228)nts i j(cid:228)mf(cid:246)rel- sen mellan Herakles och Titan motsvarar varandra, efter- som de (cid:228)r nettov(cid:228)rden och f(cid:246)ljaktligen j(cid:228)mf(cid:246)rbara. P(cid:229) ekonomins omr(cid:229)de f(cid:246)redrar man att vid denna typ av analyser anv(cid:228)nda finansiella avgifters netto- och inte bruttov(cid:228)rden, eftersom de f(cid:246)rra (cid:228)r mer exakta. (129) Beloppet 2 488 miljoner drakmer utg(cid:246)r den till kapital omvandlade skuldvolym som (cid:246)verskridit det minimum som kr(cid:228)vts f(cid:246)r att s(cid:228)kra Herakles l(cid:229)ngsiktiga (cid:246)verlevnad. Denna (cid:246)verkapitalisering hade snedvridande effekter p(cid:229) den europeiska cementmarknaden, eftersom den st(cid:228)rkte f(cid:246)retagets konkurrensst(cid:228)llning. Detta visade sig i (cid:246)kad export och en omorientering av Herakles export mot andra medlemsstater. Denna del av st(cid:246)det kr(cid:228)vdes inte f(cid:246)r att s(cid:228)kra f(cid:246)retagets (cid:246)verlevnad. Den syftade inte till att avhj(cid:228)lpa en allvarlig st(cid:246)rning i den grekiska ekono- min utan gav f(cid:246)retaget en omotiverat mer gynnsam st(cid:228)llning i f(cid:246)rh(cid:229)llande till konkurrenterna. Denna del (cid:228)r inte f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden i enlig- het med artikel 92. 3 b i f(cid:246)rdraget. En (cid:229)tervinning av de vinster som f(cid:246)retaget gjort (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att (cid:229)terupp- r(cid:228)tta den tidigare konkurrenssituationen. (130) P(cid:229) detta s(cid:228)tt kan kommissionen ber(cid:228)kna Herakles (cid:246)ver- kapitalisering p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n tiden n(cid:228)r det statliga ingreppet skedde. Det vill s(cid:228)ga att den inte beh(cid:246)ver anv(cid:228)nda sekund(cid:228)ra uppgifter, som utg(cid:229)r fr(cid:229)n h(cid:228)ndelser efter omvandlingen av skulderna och som inte var k(cid:228)nda n(cid:228)r det statliga ingreppet skedde. Av dessa sk(cid:228)l tvivlar L 66/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 3. 2000 kommissionen p(cid:229) Titans s(cid:228)tt att ber(cid:228)kna Herakles (cid:246)ver- skjutande aktiekapital. Detta baserar sig n(cid:228)mligen p(cid:229) en analys av f(cid:246)retagets kassafl(cid:246)den efter 1986 och dess kre- ditv(cid:228)rdighet. mer. Till beloppet skall l(cid:228)ggas r(cid:228)nta som ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av den referensr(cid:228)nta som anv(cid:228)nds vid ber(cid:228)k- ningen av bidragsekvivalenten inom ramen f(cid:246)r regio- nalst(cid:246)d och l(cid:246)per fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) st(cid:246)det beta- lades ut till st(cid:246)dmottagaren till dess att det faktiskt (cid:229)ter- betalas. (131) Kommissionens s(cid:228)tt att fastst(cid:228)lla Herakles (cid:246)verkapitalise- ring relaterar ocks(cid:229) de tv(cid:229) f(cid:246)retagens fiannsiella avgifter till deras produktion (uttryckt b(cid:229)de i pengar och abso- luta tal). Det g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att avvisa konstlade anta- ganden som gjorts av BCA, i samband med ber(cid:228)kningen av Herakles (cid:246)verskjutande aktiekapital. Hit h(cid:246)r bl. a. att Titans finansiella struktur skulle likna Herakles och att de vid finansieringen av sin verksamhet skulle haft en liknande mix av skulder och aktiekapital, n(cid:229)got som inte alls motsvarade verkligheten under perioden i fr(cid:229)ga. (135) Genom den utf(cid:246)rda analysen har kommissionen f(cid:246)ljakt- ligen ocks(cid:229) uppfyllt sin f(cid:246)rpliktelse att pr(cid:246)va i vad m(cid:229)n st(cid:246)det snedvridit konkurrensen och p(cid:229)verkat handeln mellan medlemsstaterna, vilket den (cid:229)lades att g(cid:246)ra av f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten, n(cid:228)r denna ogiltigf(cid:246)rklarade kommis- sionens beslut att godk(cid:228)nna st(cid:246)det till Herakles. f(cid:246)retaget j(cid:228)mf(cid:246)rs med ett (132) Kommissionen (cid:228)r ocks(cid:229) tveksam till Herakles tillv(cid:228)ga- g(cid:229)ngss(cid:228)tt, n(cid:228)r det s(cid:246)ker bevisa att inte var (cid:246)verkapitaliserat. Detta s(cid:228)tt utg(cid:229)r n(cid:228)mligen fr(cid:229)n att Herakles internationella cementtillverkare. Det har redan sagts att de marknads- villkor som vid tidpunkten f(cid:246)r kapitaltillskottet g(cid:228)llde f(cid:246)r de grekiska f(cid:246)retagen skilde sig betydligt fr(cid:229)n vad som g(cid:228)llde f(cid:246)r deras konkurrenter i v(cid:228)rldsm(cid:229)ttstock. Och det kan inte vara riktigt att analysen baseras p(cid:229) en j(cid:228)mf(cid:246)relse av finansiella nyckeltal f(cid:246)r f(cid:246)retag som verkar i olika milj(cid:246)er och under olika villkor. stort antal (133) Analysen ovan tar inte bara h(cid:228)nsyn till de tvivel som samband kommissionen ursprungligen formulerade i med st(cid:246)det ifr(cid:229)ga utan ocks(cid:229) till granskningen av st(cid:246)dets snedvridande effekter p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). I detta sam- manhang granskade kommissionen i vilken m(cid:229)n st(cid:246)det beviljades i enlighet med beslut 88/167/EEG, dvs. med lag 1386/83 och artikel 92 i f(cid:246)rdraget. Analysen visar att omvandlingen av den del av Herakles skulder till aktiekapital (cid:229)r 1986 kan anses ha genomf(cid:246)rts av den grekiska regeringen p(cid:229) ett s(cid:228)tt som var f(cid:246)renligt med beslut 88/167/EEG avseende lag 1386/83. IX Slutsatser (136) Genom den utf(cid:246)rda analysen har kommissionen visat att st(cid:246)det var lagstridigt och delvis of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. (137) F(cid:246)retaget Herakles h(cid:228)vdar att i det fall kommissionens beslut om f(cid:246)renlighet med den gemensamma mark- naden ogiltigf(cid:246)rklaras, bryter detta mot r(cid:228)ttss(cid:228)kerhets- principen och principen om sund f(cid:246)rvaltning. Betr(cid:228)f- fande Herakles synpunkt att de fakta som kommissionen grundade sitt beslut p(cid:229) inte har f(cid:246)r(cid:228)ndrats, b(cid:246)r det n(cid:228)m- nas att f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten i sin dom anmodar kommis- sionen att inte bara bed(cid:246)ma de f(cid:246)rutsebara effekterna av st(cid:246)det, utan ocks(cid:229), (cid:229)tminstone indirekt (cid:229)l(cid:228)gger kommis- sionen att granska de effekter som faktiskt kan konstate- ras under perioden 1986(cid:150)1991. De fakta som kommis- sionen allts(cid:229) skall granska h(cid:228)nf(cid:246)r sig allts(cid:229) inte bara till tiden d(cid:229) st(cid:246)det beviljades utan ocks(cid:229) till senare h(cid:228)ndel- ser. (134) Vad avser st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet med artikel 92 i f(cid:246)rdraget visar emellertid granskningen ocks(cid:229) att en del av det totala st(cid:246)det p(cid:229) totalt 27 755 miljoner drakmer, konkret 25 267 miljoner, i enlighet med artikel 92. 3 b i f(cid:246)rdra- get kan anses vara f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Det syftade n(cid:228)mligen till att avhj(cid:228)lpa en all- varlig st(cid:246)rning i den grekiska ekonomin, utan att p(cid:229)verka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset och utan att ge f(cid:246)retaget en omotiverat mer gynnsam st(cid:228)llning i f(cid:246)rh(cid:229)llande till kon- kurrenterna. Samtidigt visar analysen ocks(cid:229) att Herakles (cid:246)verkapitaliserats storleksordningen 2 488 miljoner drakmer. F(cid:246)r att r(cid:228)tta till st(cid:246)dets snedvridande effekt p(cid:229) marknaden (cid:229)l(cid:228)gger kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r Grekland att fr(cid:229)n Herakles (cid:229)tervinna beloppet 2 488 miljoner drak- i (138) Kommissionen konstaterar ocks(cid:229) att domstolen i enlig- het med sin fasta praxis (18) alltid h(cid:228)vdat att, med h(cid:228)n- syn till att statliga st(cid:246)d obligatoriskt skall granskas av kommissionen enligt artikel 93 i f(cid:246)rdraget, f(cid:246)retag inte f(cid:229)r f(cid:246)rlita sig p(cid:229) att det st(cid:246)d de erh(cid:229)llit (cid:228)r lagligt annat (cid:228)n om det beviljats i enlighet med det f(cid:246)rfarande som f(cid:246)reskrivs i artikeln i fr(cid:229)ga. Det faktum att kommissio- nen ursprungligen godk(cid:228)nde st(cid:246)det till Herakles f(cid:229)r inte anses ha givit upphov till n(cid:229)gra ber(cid:228)ttigade f(cid:246)rv(cid:228)nt- (18) Dom av den 20 september 1990 i m(cid:229)l C-5/89, Kommissionen mot Tyskland, Rec. 1990, s. I-3437, punkt 14; och dom av den 14 januari 1997 i m(cid:229)l C-169/95, Spanien mot kommissionen, REG 1997, s. I-135, punkt 53. 14. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 66/19 i ningar hos det mottagande f(cid:246)retaget Herakles, eftersom tid (cid:246)verklagades vid f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten, detta beslut som i sin tur ogiltigf(cid:246)rklarade det. F(cid:246)ljaktligen f(cid:229)r kom- missionens felbed(cid:246)mning inte undanr(cid:246)ja konsekvenserna av Greklands lagstridiga agerande. 2. ¯tervinnandet skall ske i enlighet med f(cid:246)rfarandena i lagstiftning. Det belopp som skall (cid:229)terkr(cid:228)vas skall nationell l(cid:246)pa med r(cid:228)nta fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) st(cid:246)det betalades ut till st(cid:246)dmottagaren till dess att det faktiskt (cid:229)terbetalas. R(cid:228)ntan skall ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av den referensr(cid:228)nta som anv(cid:228)nds vid ber(cid:228)kningen av bidragsekvivalenten inom ramen f(cid:246)r regional- st(cid:246)d och som g(cid:228)llde den dag d(cid:229) st(cid:246)det beviljades. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Kapitaltillskottet p(cid:229) 27 755 miljoner drakmer till Allm(cid:228)nna Cementbolaget Herakles utg(cid:246)r st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. En del av detta st(cid:246)d, uppg(cid:229)ende till 25 267 miljoner drakmer, skall anses vara f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden, eftersom det uppfyller kraven f(cid:246)r att omfattas av det undantag som f(cid:246)reskrivs i artikel 92. 3 b i EG- till f(cid:246)rdraget. 2 488 miljoner drakmer, (cid:228)r inte f(cid:246)renligt med den gemen- samma marknaden. uppg(cid:229)ende Resterande st(cid:246)det, del av Artikel 3 Grekland skall inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n delgivningen av detta beslut underr(cid:228)tta kommissionen om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja det. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland. Artikel 2 Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 17 mars 1999. 1. fr(cid:229)n Grekland skall vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att mottagaren (cid:229)tervinna det of(cid:246)renliga st(cid:246)d som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till st(cid:246)dmottagaren och skall (cid:229)terkalla den i artikel 1 n(cid:228)mnda del av st(cid:246)det som uppg(cid:229)r till 2 488 miljoner drakmer. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen