title: Kommissionens forordning (EF) nr. 619/1999 af 23. marts 1999 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af tråd af rustfrit stål af diameter under 1 mm med oprindelse i Indien og Republikken Korea

eurovoc_concepts:
India
import
monetary compensatory amount
originating product
steel
wire

text: L 79/60 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 619/1999 af 23. marts 1999 om indførelse af en midlertidig udligningstold p(cid:134) importen af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l af diameter under 1 mm med oprindelse i Indien og Republikken Korea KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Euro- pæiske Fællesskab (1), særlig artikel 12, (3) efter høring af det r(cid:134)dgivende udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (4) (5) (1) (2) A. PROCEDURE juni 1998 en Kommissionen offentliggjorde i meddelelse (i det følgende benævnt »indlednings- meddelelsen«) i De Europæiske Fællesskabers Tidende (2) om indledning af en antisubsidiepro- cedure vedrørende importen til Fællesskabet af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l af diameter under 1 mm med oprin- delse i Indien og Republikken Korea (i det følgende benævnt »Korea«) og iværksatte en under- søgelse. Proceduren indledtes p(cid:134) grundlag af en klage indgivet af EUROFER (Foreningen af Europæiske St(cid:134)lproducenter) p(cid:134) vegne af EF-producenter, der tegner sig for en betydelig del af produktionen af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at nævnte vare subsidieredes, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ans(cid:134)s for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. Før indledningen af proceduren og i overensstem- melse med artikel 10, stk. 9, i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2026/97 (i det følgende benævnt »grundfor- ordningen«) underrettede Kommissionen Indiens og Koreas regeringer om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage, hvori det blev p(cid:134)st(cid:134)et, at subsidieret import af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l med oprindelse i Indien og Korea forvolder EF- erhvervsgrenen væsentlig skade. Begge regeringer blev indkaldt til konsultationer med henblik p(cid:134) at kaste lys over situationen og n(cid:134) til en gensidigt acceptabel regering løsning. Den koreanske modtog tilbuddet om konsultationer, som blev ført med de ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen (1) EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (2) EFT C 199 af 25. 6. 1998, s. 3. den 12. juni 1998 i Bruxelles. Der blev taget behø- rigt hensyn til de bemærkninger, der blev fremsat af den koreanske regering med hensyn til p(cid:134)stan- dene i klagen om subsidieret import og om den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. Kommissionen underrettede officielt de EF-produ- center, eksporterende producenter og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsen- tanterne for eksportlandene og klageren om indled- ningen af proceduren; de berørte parter fik lejlighed til at synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. tilkendegive deres Den indiske og den koreanske regering, en række eksporterende producenter i Indien og Korea s(cid:134)vel som flere producenter, importører og leverandører i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skrift- ligt. Alle parter, der anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist i indledningsmedde- lelsen, blev hørt. spørgeskemaer Kommissionen sendte alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og modtog besvarelser fra den indiske og den kore- anske regering og mange selskaber i Fællesskabet, Indien og Korea. til Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den ans(cid:134) for nødvendige med henblik p(cid:134) at træffe en foreløbig afgørelse af, om der var tale om subsidier og skade, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: a) Producenter i Fællesskabet — AB Sandvik Steel, Sandviken, Sverige — Bekaert N. V. , Zwevegem, Belgien — Gusab Stainless, Mjolby, Sverige — Sprint-Metal, Paris, Frankrig — Sprint Metal Edelstahlzieherein GmbH, Hemer, Tyskland — Rigby-Maryland Stainless Ltd, Sheffield, Det Forenede Kongerige — Rodacciai S. p. a og Rodasider S. r. l, Bosisio Parrini, Italien — Societa Italiana Kanthal S. p. a, Cinisello Balsamo, Italien 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/61 b) Den indiske regering — Handelsministeriet, New Delhi — Tolddepartementet, New Delhi — Finansministeriet, New Delhi c) Eksporterende producenter i Indien — Drawmet Wires Pvt. Ltd, Mumbai — Indore Wire Company Ltd, Indore — Isinox Steels Ltd, Mumbai — Kei Industries Limited, New Delhi — Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbai — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad — Venus Wire Ltd, Mumbai d) Den koreanske regering — Udenrigs- og Handelsministeriet — Finans- og Økonomiministeriet — Korea Asset Management Corporation — Small and Medium Business Administration — Small and Medium Industry Promotion Corporation — Office of National Budget — Søfarts- og Fiskeriministeriet — Bank of Korea — The Export-Import Bank of Korea — The Korea Development Bank — Industrial Bank of Korea — Korea Technology Finance Corporation — The Commercial Bank of Korea, Ltd — Pusan Bank — Korea Electric Power Corporation e) Eksporterende producenter i Korea — Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul — Shine Metal Co. Ltd, Pusan — Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan — Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul/Pusan — Mjung Jin Co. Ltd, Pusan (virksomhed forbundet med Korea Sangsa Co. Ltd) — Kowel Speciel Steel Wire Co. , Pusan — SeAH Metal Products Co. Ltd, Chang Won f) Importører i Fællesskabet, der er forretnings- mæssigt forbundet med eksporterende indiske producenter — Isibars GmbH, D(cid:129)sseldorf, Tyskland (6) (7) (8) (9) g) Importører i Fællesskabet, der ikke er forret- forbundet med eksporterende ningsmæssigt producenter — Trio Handels GmbH, Eppstein, Tyskland — Bodo Trading GmbH, Dreieich, Tyskland. Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 1997 til 31. marts 1998 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersø- gelsen omfattede perioden fra 1994 til udløbet af undersøgelsesperioden. Den periode, der især benyttedes i forbindelse med konklusionerne om underbud, er ovennævnte undersøgelsesperiode. vedrørende Den 25. juni 1998 indledte Kommissionen en anti- dumpingundersøgelse importen af samme vare med oprindelse i Korea (1). Denne undersøgelse løber stadig; der er indført en midler- tidig antidumpingtold p(cid:134) importen med oprindelse i Korea ved Kommissionens forordning (EF) nr. 616/1999 (2). B. DEN P(cid:143)GÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den p(cid:134)gældende vare Den p(cid:134)gældende vare er tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l, med indhold af nikkel p(cid:134) 2,5 vægtprocent og derover, undtagen med indhold af nikkel p(cid:134) 28 vægtprocent og derover, men ikke over 31 vægtprocent, og af chrom p(cid:134) 20 vægtprocent og derover, men ikke over 22 vægtprocent, af diameter under 1 mm. Denne vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7223 00 19. Denne vare defineres grundlæggende ved sin fysiske fremtræden som koldtbehandlet tr(cid:134)d og sin tarifering i en specifik gruppe af kvaliteter af rust- frit st(cid:134)l. Tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l fremstilles ved at forme valsetr(cid:134)d ved operationer, der mindsker valsetr(cid:134)- dens tværsnit. Det endelige tværsnit er sædvanligvis rundt. Der anvendes flere processer til at omdanne valsetr(cid:134)d til st(cid:134)l. Afhængigt af rustfrit kundens behov har tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l specifikke mekaniske eller kemiske egenskaber (trækstyrke, diameter, st(cid:134)lkvalitet) og overfladeudseende (blank, mat, overtrukket), hvilket fører til et stort antal varetyper (i det følgende ogs(cid:134) benævnt »referencer« eller »modeller«). Trods disse forskelle anses alle typer tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l for at være (cid:130)n og samme vare. tr(cid:134)d af Tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l af diameter under 1 mm produ- ceres ved at ved v(cid:134)dtrækning og fremstilles mindske tværsnittet ved hjælp af en maskine, der er udstyret med et antal oliesmurte stempler. Frem- stilling af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l er betydeligt dyrere end fremstilling af større størrelser (1 mm eller — Mukand International Ltd, London, Det Forenede Kongerige (1) EFT C 199 af 25. 6. 1998, s. 8. (2) Se side 1 i denne Tidende. L 79/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 derover), fordi processen indebærer en række p(cid:134) hinanden følgende omdannelsesfaser for at n(cid:134) de krævede vareegenskaber; produktionen er desuden mere arbejdskraftkrævende. (10) Tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l omdannes yderligere af brugere, der f. eks. fremstiller ultrafine filtreringselementer, fjedre osv. Disse halvfabrikata anvendes derefter i sektorer s(cid:134)som automobilindustrien, den elektro- mekaniske industri, tekstilindustrien, sektoren for medicinsk udstyr osv. (11) Under undersøgelsen blev det foreløbigt konsta- teret, at der er forskelle i fysiske egenskaber og anvendelsesform(cid:134)l mellem tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l af diameter p(cid:134) 1 mm og derover p(cid:134) den ene side og af diameter under 1 mm p(cid:134) den anden side. Disse fysiske forskelle vedrører især trækstyrke, belæg- ning og smidighed. Desuden er brugen af fin tr(cid:134)d hovedsagelig koncentreret p(cid:134) omr(cid:134)det for ultrafine anvendelsesform(cid:134)l, s(cid:134)som medicinsk og kirurgisk udstyr, fine filtre osv. , mens tyk tr(cid:134)d hovedsagelig anvendes til bygge- og anlægsform(cid:134)l, i automobi- for mekanisk og lindustrien og i visse former husholdningsmæssigt udstyr. Der er derfor tilsyne- ladende ingen eller kun meget begrænset udskifte- lighed mellem tykke og fine tr(cid:134)des anvendelses- form(cid:134)l. Spørgsm(cid:134)let om, hvorvidt der kan drages en klar skillelinje mellem disse to varer, vil dog blive undersøgt yderligere. 2. Samme vare (14) (12) Ved undersøgelsen konstateredes det, at tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l, som produceredes og solgtes i Indien og Korea eller til eksport til Fællesskabet, og tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l, som produceredes og solgtes i Fælles- skabet af de klagende EF-producenter faktisk havde samme fysiske egenskaber og anvendelsesform(cid:134)l og s(cid:134)ledes var samme vare, jf. artikel 1, stk. 5, i grund- forordningen. (15) C. SUBSIDIER I. INDIEN 1. Indledning (13) P(cid:134) grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i klagen, og besvarelserne af Kommissionens spørge- skema, gennemgik Kommissionen følgende fem ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes eksportsubsidier: (16) — »Passbook Scheme« — »Duty Entitlement Passbook Scheme« (told- godtgørelsesordning) — »Export Promotion Capital Goods Scheme« investeringsgoder) (eksportfremmeordning for — »Export Processing Zones/Export Oriented (eksportforarbejdningszoner/eksportori- Units« enterede virksomheder) — »Income Tax Scheme« (indkomstskatteordning). for førstnævnte fire ordninger er Grundlaget »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992« (udenrigshandelsloven) (med virkning fra den 7. august 1992), hvorved »Imports and Exports Control Act of 1947« ophævedes. Ved Foreign Trade Act bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Export and Import Policy«-dokumenter, der udstedes hvert femte (cid:134)r og ajourføres hvert (cid:134)r. To af disse dokumenter er relevante for undersøgelsespe- rioden for den foreliggende sag, dvs. fem(cid:134)rspla- nerne for (cid:134)rene 1992-1997 og 1997-2002. Grundlaget for sidstnævnte ordning, indkomstskat- teordningen, »Income Tax Act of 1961« (indkomstskatteloven af 1961), som ændres (cid:134)rligt ved »Finance Act« (finansloven). er 2. »Passbook Scheme« (PBS) Et af instrumenterne under »Export and Import Policy« (eksport- og importpolitikken), som inde- bærer eksportrelateret bistand, er PBS, der tr(cid:134)dte i kraft den 30. maj 1995. a) Støtteberettigelse udfører derefter PBS st(cid:134)r (cid:134)ben for visse kategorier af eksportører, nemlig eksportører, der producerer varer i Indien og dem (»producenter/eks- portører«), og eksportører, uanset om de er produ- center eller blot handlende, som har f(cid:134)et tildelt et s(cid:134)kaldt »Export House/Trading House/Star Trading House/Super Star Trading House«-certifikat. Sidst- nævnte kategori, som er defineret i eksport- og fremlægge importpolitikdokumentet, dokumentation for tidligere eksportresultater. skal bl. a. b) Praktisk gennemførelse En støtteberettiget eksportør kan ansøge om en »Passbook«. Dette er en bog, hvori bogføres kredit- og debitposter vedrørende told. Bogen udstedes automatisk, hvis selskabet er en anerkendt produ- cent/eksportør eksporthan- delshus. anerkendt eller et 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/63 (17) af færdigvarer kan eksportøren Ved udførsel anmode om en kredit, som kan anvendes til beta- ling af told p(cid:134) senere indførsel. Der tages hensyn til forskellige faktorer ved beregningen af størrelsen af den kredit, der skal indrømmes i henhold til »Stan- dard Input/Output norms«, som udstedes af den indiske regering for udførte varer. I disse Standard Input/Output-normer fastsættes mængderne af de r(cid:134)materialer, der normalt skal indføres til fremstil- ling af en enhed af færdigvaren. Normerne fast- sættes af et særligt udvalg for forh(cid:134)ndsudstedelse af licenser (»Special Advance Licensing Committee«) p(cid:134) grundlag af en teknisk analyse af produktions- processen og globale statistiske oplysninger. Ved af nævnte Standard Input/Output- anvendelse normer indrømmes der en kredit p(cid:134) et beløb, som svarer til den grundlæggende told, der skal betales p(cid:134) de r(cid:134)materialer, som den indiske industri normalt indfører til fremstilling af den p(cid:134)gældende udførte vare. En anden faktor er den s(cid:134)kaldte »minimum value addition« (MVA). Dette er den mindsteværdi, hvormed den indiske producent ved fremstillingen af færdigvaren skal øge værdien (dvs. ved hjælp af indenlandske r(cid:134)materialer/arbejdskraft) af de indførte r(cid:134)materialer. (18) Den kredit, der indrømmes, bogføres i nævnte Passbook og kan anvendes til udligning af told, der skal betales p(cid:134) fremtidig indførsel af varer (f. eks. r(cid:134)materialer, investeringsgoder osv. ) undtagen varer, der er anført i den s(cid:134)kaldte »Negative List of Imports«, som er indeholdt i den gældende »Export and Import Policy«. I denne liste er anført varer, som enten ikke m(cid:134) indføres eller som først m(cid:134) indføres, n(cid:134)r de indiske regeringsmyndigheder har udstedt en særlig licens til importøren. De indførte varer skal ikke nødvendigvis have nogen tilknyt- ning til eksportørens faktiske produktion og kan sælges p(cid:134) det indiske marked. (19) Passbook-kreditter er ikke omsættelige. En Pass- book er gyldig i en periode p(cid:134) to (cid:134)r fra udstedelses- dagen. Tilbageværende kredit ved udgangen af to(cid:134)rs perioden kan anvendes i løbet af en periode p(cid:134) 12 m(cid:134)neder derefter. Ved udgangen af det tredje (cid:134)r bortfalder uudnyttede kreditter. Inden for denne generelle tidsramme foreligger der ikke nogen frist for at indgive anmodning om kredit for en bestemt eksporttransaktion. (20) N(cid:134)r alle kreditter i en Passbook er udnyttet, lukkes den, og Passbook-indehaveren skal betale et gebyr til de p(cid:134)gældende myndigheder. (22) (21) Det er blevet fremført, at Passbook-ordningen ikke er udligningsberettiget, fordi den er en autoriseret toldgodtgørelsesordning. Det fastsættes s(cid:134)ledes i i grundforordningen, at artikel 2, stk. 1, nr. ii), fritagelse af en eksportvare for afgifter eller skatter ikke anses for at være subsidier, forudsat at frita- gelsen indrømmes i henhold til bilag I, II og III til grundforordningen. I bilag I, punkt i), (liste over eksempler p(cid:134) eksportsubsidier) i nævnte forordning anføres, at eftergivelse eller godtgørelse af importaf- gifter ud over dem, der opkræves p(cid:134) indførte r(cid:134)ma- terialer, der forbruges ved produktionen af den udførte vare, er eksportsubsidier. For at afgøre, om indførte r(cid:134)materialer forbruges som led i produkti- skal undersøgelsesmyndighederne onsprocessen, desuden ifølge bilag II til grundforordningen fastsl(cid:134), om eksportlandets regering opretholder en ordning eller en procedure med henblik p(cid:134) at ved r(cid:134)materialer der fastsl(cid:134), hvilke produktionen af den udførte vare. I det forelig- gende tilfælde findes der ikke en s(cid:134)dan ordning. De fordele, der i Indien indrømmes eksportører af den p(cid:134)gældende vare i form af Passbook-kreditter, beregnes s(cid:134)ledes automatisk p(cid:134) grundlag af nævnte Standard Input/Output-normer uafhængigt af, om r(cid:134)materialerne er indført, om der er betalt told af dem, eller om de faktisk er forbrugt ved produkti- onen af eksportvarer. forbruges Endvidere er eksportøren ifølge PBS hverken forpligtet til at indføre de p(cid:134)gældende r(cid:134)materialer eller til at forbruge de indførte varer i produktions- processen. Det, der faktisk sker i PBS, er, at en eksportør ved udførsel af en færdigvare indrømmes et kreditbeløb, som fastsættes p(cid:134) grundlag af den told, der anses for at være betalt p(cid:134) normalt indførte r(cid:134)materialer, som forbruges ved fremstil- lingen af færdigvaren. Dette kreditbeløb kan anvendes til at udligne told, der skal betales p(cid:134) fremtidig indførsel af en hvilken som helst vare. Eksportøren opn(cid:134)r en fordel i form af ikke-betalt told p(cid:134) indførsel af varer (uanset om der er tale om r(cid:134)materialer eller investeringsgoder). Denne ord- for en eksportør at ning gør det derfor muligt indføre varer uden at betale told, n(cid:134)r den p(cid:134)gæl- dende tidligere har udført varer. c) Konklusion om PBS PBS er ikke en tilladt eftergivelses-/godtgørelses- ordning eller substitutionsgodtgørelsesordning som omhandlet i grundforordningen, eftersom Pass- book-kreditten ikke beregnes i forhold til de r(cid:134)ma- terialer, der faktisk forbruges i produktionspro- cessen. Endvidere er eksportøren ikke forpligtet til at i produktionsprocessen. indføre toldfri varer, som skal forbruges L 79/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 Det skal anføres, at selv om det antages, at den p(cid:134)gældende ordning udgør en eftergivelses-/godt- gørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesord- ning, foreligger der ingen ordning eller procedure med henblik p(cid:134) at fastsl(cid:134), hvilke r(cid:134)materialer der forbruges ved produktionen af den udførte vare, jf. bilag I, punkt i), bilag II og bilag III til grundfor- ordningen. I bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, til nævnte forordning fastsættes, at hvis det fastsl(cid:134)s, at eksportlandets regering ikke opretholder en s(cid:134)dan ordning, vil det normalt være p(cid:134)krævet, at eksportlandet foretager en yderligere undersøgelse p(cid:134) af henholdsvis de faktiske r(cid:134)materialer, der indg(cid:134)r, eller de faktiske transaktioner, med henblik p(cid:134) at fastsl(cid:134), om der har været tale om for store betalinger. Den indiske regering foretog ikke en s(cid:134)dan undersøgelse. Kommissionen undersøgte derfor ikke, om der rent faktisk var tale om for store godtgørelser af import- afgifter p(cid:134) r(cid:134)materialer, der forbrugtes ved produk- tionen af den udførte vare. grundlag (25) (23) Ordningen indebærer ydelse af subsidier, eftersom det finansielle bidrag fra den indiske regering i form af ikke opkrævet told p(cid:134) indførsel giver Pass- book-indehaveren en fordel, idet han kan indføre varer toldfrit ved anvendelse af de kreditbeløb, der er optjent ved udførsel. Der er tale om subsidier, som retligt er betinget af eksportresultater, og de anses derfor for specifikke i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Hertil kommer, at MVA-bestemmelsen anses for at foreskrive, at der anvendes indførte varer. PBS er i s(cid:134) henseende ogs(cid:134) en specifik subsi- dieordning i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforordningen. indenlandske varer frem for Under disse omstændigheder anses ordningen for at være en udligningsberettiget subsidieordning. Det skal ogs(cid:134) understreges, at PBS blev afløst af DEPB (se betragtning 26 til 35). DEPB tr(cid:134)dte i kraft, da PBS blev bragt til ophør. Selv om DEPB er en revideret version af PBS, var det muligt at opn(cid:134) fordele efter begge programmer i undersøgelsespe- rioden. d) Beregning af subsidiebeløbet i størrelsen af den told, der normalt Fordelen for eksportørerne er beregnet p(cid:134) grundlag af skulle erlægges p(cid:134) indførsel i undersøgelsesperioden, men som ikke betaltes i henhold til PBS. For at fast- lægge den fulde fordel af ordningen for modta- geren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsesperioden. Eftersom fordelene ved fritagelsen for importafgifter opn(cid:134)s regelmæs- sigt i løbet af undersøgelsesperioden, svarer de til en række tilskud. Det er normal praksis at beregne form af som modtageren opn(cid:134)r de fordele, (cid:130)ngangstilskud, ved at lægge den (cid:134)rlige markeds- rente til den nominelle værdi af tilskuddet ud fra den antagelse, at tilskuddet anses for at være ydet p(cid:134) den første dag i undersøgelsesperioden. I den foreliggende sag er det imidlertid klart, at individu- elle tilskud kan ydes p(cid:134) et hvilket som helst tids- punkt mellem den første og den sidste dag i under- søgelsesperioden. I stedet for at lægge den (cid:134)rlige rente til det fulde beløb anses det derfor for rime- ligt at antage, at tilskuddene i gennemsnit vil være modtaget i midten af undersøgelsesperioden, og at renten derfor bør dække en periode p(cid:134) seks m(cid:134)neder, svarende til halvdelen af den (cid:134)rlige markedsrente i Indien i undersøgelsesperioden, dvs. 7 %. Dette beløb (dvs. ikke betalt told plus renter) er blevet fordelt over hele udførslen i undersøgel- sesperioden. (24) fandt I begyndelsen af 1997 bekendtgjorde den indiske regering, at PBS ikke længere var i kraft, og at der ikke kunne opn(cid:134)s kredit for eksporttransaktioner, der sted efter den 31. marts 1997. En eksportør kan imidlertid fortsat anvende en alle- rede udstedt Passbook i en periode p(cid:134) tre (cid:134)r efter udstedelsesdatoen. Endvidere er der ikke fastsat nogen frist, inden hvilken der skal indgives anmod- ning om kredit for eksporttransaktioner, der har fundet sted inden den 31. marts 1997. Ordningen i den foreliggende form er s(cid:134)ledes bortfaldet, men eksportørerne kan fortsat udnytte den ved at indføre er opbrugt, eller senest indtil den 31. marts 2000. alle kreditter toldfrit, indtil varer Syv selskaber opn(cid:134)ede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier p(cid:134) mellem 4,1 % og 23,3 %. 3. »Duty Entitlement Passbook Scheme« (DEPB) (toldgodtgørelsesordningen) (26) Et andet instrument under eksport- og importpoli- tikken, som indebærer eksportrelateret bistand, er DEPB, der tr(cid:134)dte i kraft den 7. april 1997. DEPB er en ordning, der afløser PSB, som ophørte den 31. marts 1997. Der er to varianter af DEPB: 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/65 — DEPB p(cid:134) før-eksportbasis — DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis. DEPB-kreditter er frit omsættelige. DEPB-licensen er gyldig i en periode p(cid:134) 12 m(cid:134)neder fra udstedel- sesdagen. a) DEPB p(cid:134) før-eksportbasis (30) N(cid:134)r alle kreditter er opbrugt, skal selskabet betale et gebyr til de p(cid:134)gældende myndigheder. (27) DEPB p(cid:134) før-eksportbasis st(cid:134)r (cid:134)ben for produ- center/eksportører (dvs. alle producenter i Indien, handelsselskaber/ som udfører eksportører (dvs. handlende), som er knyttet til producenter. For at blive støtteberettiget under denne ordning skal selskabet have udført varer i den tre(cid:134)rs periode, der g(cid:134)r forud for indgivelse af anmodning om kredit. varer) eller Imidlertid ansøgte ingen producenter/eksportører af den p(cid:134)gældende vare om eller anvendte DEPB p(cid:134) før-eksportbasis. Det er derfor ikke nødvendigt, at Kommissionen vurderer denne del af ordningen i forbindelse med undersøgelsen. b) Støtteberettigelse til DEPB p(cid:134) efter-eksport- basis (28) DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis er stort set identisk med PBS, som er beskrevet ovenfor. Som forklaret ovenfor har ordningen afløst PBS og er reelt et (cid:134)ben for erstatningsprogram. Ordningen st(cid:134)r producenter/eksportører i Indien, som udfører varer) eller handelsselskaber/ eksportører (dvs. handlende). (dvs. alle producenter c) Praktisk gennemførelse af DEPB p(cid:134) efter- eksportbasis (29) eksportør I henhold til denne ordning kan enhver støttebe- rettiget anmode om kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de udførte færdigvarer. S(cid:134)danne DEPB-procentsatser er fastsat af de indiske myndigheder for de fleste varer, herunder de p(cid:134)gældende varer, p(cid:134) grundlag af gældende Input/Output-normer. En licens med angivelse af det bevilgede kreditbeløb udstedes automatisk. Standard DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis (cid:134)bner mulighed for at anvende s(cid:134)danne kreditter i forbindelse med senere indførsel af varer, som ikke er anført p(cid:134) tidligere Imports«. S(cid:134)danne nævnte indførte varer kan sælges p(cid:134) hjemmemarkedet (og p(cid:134)lægges omsætningsafgift) anvendes p(cid:134) anden m(cid:134)de. »Negative List of eller d) Konklusion om DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis (31) Denne ordning er ganske klart betinget af eksport- resultater. N(cid:134)r et selskab udfører varer, bevilges det en kredit, som kan anvendes til udligning af told p(cid:134) fremtidig indførsel af alle varer. Ligesom PBS er det ikke en tilladt eftergivelses-/godtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning af de samme grunde, som er anført i betragtning 22. Ordningen indebærer ydelse af subsidier, eftersom det finan- sielle bidrag fra den indiske regering i form af ikke opkrævet told p(cid:134) indførsel giver et selskab en fordel, idet det kan indføre varer toldfrit. Der er tale om subsidier, som retligt er betinget af eksportre- sultater, og de anses derfor for specifikke i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. e) Beregning af subsidiebeløbet for DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis (32) Fordelene for eksportørerne er blevet beregnet p(cid:134) to særskilte m(cid:134)der, alt efter hvorledes selskabet har gjort brug af DEPB-licenserne. (33) Hvor selskabet benyttede licenserne til at foretage toldfri import, beregnedes fordelen p(cid:134) grundlag af den told, der normalt skulle betales for import fore- i undersøgelsesperioden, men som forblev taget ubetalt i henhold til DEPB. (34) Hvor selskabet solgte sine licenser, beregnedes fordelen p(cid:134) grundlag af den kredit, der blev ydet i licensen, uanset licensens salgspris. Nogle selskaber hævdede, at fordelen burde begrænses til licensens reelle salgspris, der ofte er mindre end den p(cid:134)ly- dende værdi af kreditterne i licensen. Dette kan imidlertid ikke imødekommes, da salget af en licens til en pris, der ligger under den p(cid:134)lydende værdi, er en rent kommerciel afgørelse, der ikke ændrer størrelsen af den fordel, der opn(cid:134)s af ordningen. (35) For at fastlægge den fulde fordel af ordningen for modtageren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter p(cid:134) 7 % i undersøgelsesperioden; rente- satsen beregnes som beskrevet i betragtning 25. Det fremkomne subsidiebeløb er derefter fordelt p(cid:134) hele udførslen i undersøgelsesperioden. L 79/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 Syv selskaber opn(cid:134)ede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier p(cid:134) mellem 5,7 % og 14,3 %. (42) 4. »Export Promotion Capital Goods Scheme« (EPCGS) (Eksportfremmeordning for inve- steringsgoder) (36) Et andet instrument under eksport- og importpoli- tikken, som indebærer eksportrelateret bistand, er EPCGS, som indførtes den 1. april 1990 og ændredes den 5. juni 1995. (37) (38) a) Støtteberettigelse EPCGS st(cid:134)r (cid:134)ben for producenter/eksportører (dvs. alle producenter i Indien, som udfører varer) eller handelsselskaber/eksportører (dvs. handlende). Si- den den 1. april 1997 har producenter, der er knyt- til handelsselskaber/eksportører, ogs(cid:134) kunnet tet udnytte ordningen. b) Praktisk gennemførelse For at opn(cid:134) støtte under denne ordning skal et selskab fremlægge oplysninger for de p(cid:134)gældende myndigheder om arten og værdien af de investe- indføres. Afhængig af de ringsgoder, som skal eksportforpligtelser, som selskabet er rede til at p(cid:134)tage sig, vil det f(cid:134) bevilling til at indføre investe- ringsgoder enten til nul-told eller til nedsat told. Der udstedes automatisk en licens, som giver tilla- delse til indførsel til præferencesatser. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de udførte varer være fremstillet ved brug af de indførte inve- steringsgoder. (39) Der betales et ansøgningsgebyr for udstedelse af licensen. c) Konklusion om EPCGS (40) (41) EPCGS er en udligningsberettiget subsidieordning, eftersom en eksportørs betaling af nedsat told eller nul-told udgør et finansielt bidrag fra den indiske regering, idet der gives afkald p(cid:134) indtægter, der ellers ville være indg(cid:134)et, og modtageren opn(cid:134)r en fordel i form af nedsat told eller fuldstændig frita- gelse for betaling af importafgifter. Subsidieydelsen er retligt betinget af eksportresul- tater som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen, eftersom den ikke kan opn(cid:134)s uden forpligtelse til at udføre varer, og den anses derfor for specifik. d) Beregning af subsidiebeløbet Fordelen for eksportørerne er beregnet p(cid:134) grundlag af størrelsen af den ikke betalte skyldige told p(cid:134) indførte investeringsgoder ved at fordele dette beløb over en periode, der afspejler den normale afskrivning p(cid:134) s(cid:134)danne investeringsgoder i den p(cid:134)gældende industri. Denne periode er fastsat ved anvendelse af det vejede gennemsnit (p(cid:134) grundlag af de producerede mængder af den p(cid:134)gældende vare) af afskrivningsperioderne for investerings- goder, som hvert selskab faktisk har indført under EPCGS, og resultatet heraf er en normal afskriv- ningsperiode p(cid:134) 15,5 (cid:134)r. Det s(cid:134)ledes beregnede beløb, som skal henføres til undersøgelsesperioden, er blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgel- sesperioden for dermed at fastlægge den fulde støtte, som modtageren opn(cid:134)r under denne ordning. I betragtning af arten af disse subsidier, som svarer til et (cid:130)ngangstilskud, ans(cid:134)s markeds- renten i Indien i undersøgelsesperioden, dvs. 14 %, for fremkomne subsidiebeløb er derefter fordelt p(cid:134) hele udførslen i undersøgelses- perioden. rimelig. Det Fire selskaber opn(cid:134)ede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,1 % og 0,9 %. 5. »Export Processing Zones Oriented Units« (EOU) ningszoner/eksportorienterede (EPZ)/Export (eksportforarbejd- virksom- heder) (43) Et andet instrument under eksport og importpoli- tikken, som indebærer eksportrelateret bistand, er ordningen om eksportforarbejdningszoner/eksport- orienterede virksomheder (EPZ/EOU), som ind- førtes den 22. juni 1994. Kommissionen fastslog, at ingen producenter af den p(cid:134)gældende vare var beliggende i en EPZ eller var en EOU. Det er derfor ikke nødvendigt, at Kommissionen vurderer ordningen i forbindelse med undersøgelsen. 6. »Income Tax Exemption Scheme« (ITES) (indkomstskatteordningen) (44) Retsgrundlaget for ITES er Income Tax Act of 1961. I denne lov, som ændres (cid:134)rligt ved Finance Act, fastlægges grundlaget for skatteopkrævningen samt for forskellige fritagelses-/fradragsordninger, der kan gøres krav p(cid:134). Blandt de fritagelser, som firmaer kan gøre krav p(cid:134), findes nogle i nævnte lovs Section 10A, 10B og 80HHC. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/67 a) Støtteberettigelse gelse for fortjeneste p(cid:134) eksportsalg, og den anses derfor for specifik. (45) Fritagelse i henhold til Section 10A kan opn(cid:134)s af firmaer, der er beliggende i frihandelszoner. Frita- gelse i henhold til Section 10B kan opn(cid:134)s af s(cid:134)kaldte »Export Oriented Units«, eksportoriente- rede virksomheder. Fritagelse i henhold til Section 80HHC kan opn(cid:134)s af alle firmaer, der udfører varer. b) Praktisk gennemførelse (46) For at opn(cid:134) ovennævnte fradrag/fritagelser i forbin- delse med skattebetalingen skal et selskab anmode herom, n(cid:134)r det indsender selvangivelse til skatte- myndighederne ved udgangen af hvert skatte(cid:134)r. Skatte(cid:134)ret løber fra den 1. april til den 31. marts. Selvangivelsen skal forelægges for myndighederne senest den 30. november samme (cid:134)r. Det kan vare indtil tre (cid:134)r fra indsendelse af selvangivelsen, inden myndighederne har foretaget den endelige skatte- ligning. Et selskab kan kun anmode om (cid:130)n, af de nedsættelser, der kan indrømmes i henhold til ovennævnte tre Sections. Selskaberne kan i henhold til Sections 10A, 10B og 80HHC anmode om fritagelse for betaling af skat af skattepligtig indkomst hidrørende fra fortjeneste p(cid:134) eksportsalg. Selskaberne anmodede kun om fritagelse for betaling af indkomstskat i henhold til Section 80HHC i undersøgelsesperioden. c) Konklusion om ITES (47) I punkt e) i listen over eksempler p(cid:134) eksportsubsi- dier (bilag I til grundforordningen) henvises der til »hel eller delvis fritagelse. for direkte skatter. af eksporthensyn« som værende eksportsubsidier. Under ITES yder den indiske regering det p(cid:134)gæl- dende selskab et finansielt bidrag ved at give afkald p(cid:134) statsindtægter i form af direkte skatter, der ellers skulle betales, hvis selskabet ikke opn(cid:134)ede fritagelse indkomstskat. Dette finansielle for betaling af bidrag udgør en fordel for modtageren, hvis indkomstskattepligt mindskes. d) Beregning af subsidiebeløbet (49) Anmodning om støtte i henhold til Sections 10A, 10B og 80HHC indgives ved indsendelse af selvan- givelse ved udgangen af hvert skatte(cid:134)r. Da skatte- (cid:134)ret i Indien (1. april til 31. marts) svarer til under- fordelen ved den søgelsesperioden, beregnedes effektive indkomstskattefritagelse i denne periode. Fordelen for eksportørerne er derfor beregnet p(cid:134) grundlag af forskellen mellem de skatter, der normalt skulle betales henholdsvis med og uden nævnte fritagelse. Der er taget hensyn til, at nogle selskaber er omfattet af den s(cid:134)kaldte »Minimum Alternate Tax«, som er en alternativ metode til beregning af skat, der skal betales i henhold til nævnte Income Tax Act. Selskabsskatteprocenten var det p(cid:134)gældende (cid:134)r 35 %. For at fastlægge den fulde fordel for modtageren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsesperioden. I betragtning af arten af disse subsidier, som svarer til et (cid:130)ngangstilskud, ans(cid:134)s markedsrenten i Indien i undersøgelsesperioden, dvs. 14 %, for rimelig. Subsidiebeløbet er fordelt over hele udførslen i skatte(cid:134)ret 1997/98. Tre selskaber opn(cid:134)ede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier p(cid:134) mellem 1,3 % og 5,9 %. Et selskab, Drawmet Wires, fremlagde ikke en genpart af sin selvangi- velse inden for den frist, som Kommissionen havde fastsat. Dette selskab ans(cid:134)s derfor for ikke at have udvist samarbejdsvilje i forbindelse med ITES, og for ikke at belønne dette anvendte Kommissionen de foreliggende kendsgerninger ved beregningen, hvilket var den højeste sats for de samarbejdsvillige selskaber, nemlig 5,9 %. 7. Udligningsberettigede subsidier (48) Subsidieydelsen er retligt betinget af eksportresul- tater som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen, eftersom der indrømmes frita- (50) Det udligningsberettigede subsidiebeløb for hver af de undersøgte eksportører udgør: L 79/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 Passbook DEPB EPCGS Indkomstskat I alt Drawmet Wires 1,4 % 7,1 % 0,2 % 5,9 % 14,5 % Indore Wire Isinox Steel 7,7 % 10,7 % 0,9 % 0,0 % 19,3 % 4,3 % 5,8 % 0,0 % 0,0 % 10,1 % Kei Industries 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % Macro Bars Mukand Ltd Raajratna Venus Wire 9,6 % 12,6 % 0,0 % 3,2 % 25,4 % 7,5 % 5,7 % 0,0 % 0,0 % 13,2 % 23,3 % 13,7 % 0,0 % 5,9 % 42,9 % 19,8 % 14,3 % 0,0 % 1,3 % 35,4 % II. KOREA 2. L(cid:134)neprogrammer a) Generelt 1. Indledning (52) (51) P(cid:134) grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i klagen, og besvarelserne af Kommissionens spørge- skema, gennemgik Kommissionens tjenestegrene følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes udligningsberettigede subsidier: havde I sin besvarelse af spørgeskemaet erklærede den koreanske regering, at de besvarende selskaber og de forbundne selskaber mellem 1980 og marts langfristede 1998 policy-l(cid:134)n, l(cid:134)n i udenlandsk valuta og eksportfinan- sieringsl(cid:134)n. Ifølge den koreanske regering modtog selskaberne policy-l(cid:134)n i henhold til følgende programmer: benyttet kort- og — L(cid:134)neprogrammer — »Policy-l(cid:134)n« (dvs. offentligt finansierede l(cid:134)n) — Statsstyring af l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r — Statsstyring af l(cid:134)n i udenlandsk valuta — Eksportfinansieringsl(cid:134)n ydet af Export-Import Bank of Korea (i det følgende benævnt »EXIM«) — Skatteordninger — Toldgodtgørelsesordning — Levering af elektricitet uden dækkende betaling — Ad hoc-subsidier og indskydelse af aktiekapital — Gældsafskrivning. Der gives nærmere oplysninger om disse ordninger herunder. — »Basic Structuring Loans for Small and Medium Enterprises« — »Technology Development Business Loan« — »Fishing Net Production Operation (Facility) Loan« — »Environment Pollution Prevention Loan« — »Science and Technology Promotion Fund« — »National Investment Fund« — »National Housing Fund« — »SMEs Start-up and Promotion Fund« — »Industrial Accident Prevention Fund« — »Agricultural and Fishery Products Price Stabili- sation Fund« — »Informationalization Promotion Fund Loan« — »Technology Innovation Special Loan« — »Special Facility Loans« 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/69 (57) Den koreanske regering bekræftede, at alle l(cid:134)n fra EXIM var i overensstemmelse med OECD’s arran- gement vedrørende offentligt støttede eksportkre- ditter, og at den koreanske eksportkreditpraksis var i overensstemmelse med internationale forplig- telser, da renten p(cid:134) indenlandske valutal(cid:134)n var baseret p(cid:134) markedsrenten, og udenlandske valu- tal(cid:134)n var baseret p(cid:134) l(cid:134)nerenten plus et rimeligt tillæg. — »Export Industry Facility Loans« — »Industrial Development Fund Loan«. (53) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r statslig styring af l(cid:134)n i udenlandsk valuta erklærede den koreanske regering, at kore- anske selskaber har tre muligheder for at opn(cid:134) l(cid:134)n i udenlandsk valuta: — indenlandske l(cid:134)n i udenlandsk valuta fra inden- landske finansielle institutioner — direkte l(cid:134)n i udenlandsk valuta fra finansielle institutioner baseret i udlandet — direkte finansiering fra udenlandske kapital- markeder. (54) Af disse kategorier benyttede de samarbejdsvillige selskaber kun indenlandske l(cid:134)n i udenlandsk valuta. I henhold til den koreanske regering finder Finansministeriets retningslinjer for godkendelse af l(cid:134)n i udenlandsk valuta kun anvendelse p(cid:134) direkte l(cid:134)n i udenlandsk valuta, og det hævdedes, at den koreanske regering ikke havde nogen indflydelse p(cid:134) indenlandske finansieringsinstitutioners l(cid:134)ngiv- ningsafgørelser (se betragtning 133). (58) (55) Med hensyn til den statslige styring af »Heavy s(cid:134)kaldte and Chemical l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r erklærede den koreanske regering, at finansieringsinstitutionerne havde prioriteret virk- somheder i sværindustrien og den kemiske industri ved l(cid:134)ngivning i perioden fra 1973 til 1982, hvor det Industry Programme« (HCI) var blevet anvendt. Desuden modtog centrale sektorer (herunder st(cid:134)lsektoren) præferentielle rentesatser for indenlandske valu- tal(cid:134)n. I besvarelsen af spørgeskemaet erklærede den koreanske regering, at den ikke havde været invol- veret l(cid:134)ngivningsafgørelser siden afskaffelsen af dette program i 1982. Selv reguleringen af rentesatserne, som Bank of Korea (BOK) stod for, var blevet liberaliseret i 1991, og Interest Limitation Act (loven om rentebegræns- ning), der fastsatte et renteloft p(cid:134) 25 %, var blevet ophævet den 31. december 1997. forretningsbankers i (56) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r eksportfinansieringsl(cid:134)n fra EXIM erklærede den koreanske regering, at de samar- bejdsvillige eksportører benyttede tre typer l(cid:134)n: — »Export Finance Loans« (eksportfinansie- ringsl(cid:134)n) til fremstilling af eksportvarer — »Export Loans« (eksportl(cid:134)n) til fremstilling af investeringsgoder til sm(cid:134) og mellemstore virk- somheder — »Foreign Investment Credit« (udenlandske inve- steringskreditter). b) Beregning af subsidiebeløbet i tilfælde af l(cid:134)n fandt Kommissionen, Subsidiet er forskellen mellem den rente, der er betalt p(cid:134) l(cid:134)net i undersøgelsesperioden, og den rente, der normalt skulle betales for et sammenlig- neligt l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r i samme periode. Det sammenlignelige l(cid:134)n bør være et l(cid:134)n p(cid:134) samme beløb og med samme tilbagebetalingsperiode, der rent faktisk er opn(cid:134)et af modtageren fra en repræ- sentativ privat bank, som opererer p(cid:134) hjemmemar- kedet. I forbindelse med denne undersøgelse blev l(cid:134)n dels opdelt i l(cid:134)n med en hovedstol p(cid:134) op til 200 mio. WON, fra 200 til 400 mio. WON, fra 400 til 600 mio. WON, fra 600 til 800 mio. WON samt over 800 mio. WON, og dels i kortfristede, mellemfristede og langfristede l(cid:134)n med en løbetid p(cid:134) henholdsvis under et (cid:134)r, mellem et og fire (cid:134)r og over fire (cid:134)r. Hvis der ikke er ydet selskabet et sammenligneligt l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r i den rele- vante kategori, at det passende sammenligningsgrundlag ville være den gennemsnitlige rente, som de øvrige samarbejdsvil- lige eksportører har betalt p(cid:134) l(cid:134)n ydet p(cid:134) markeds- vilk(cid:134)r af tilsvarende størrelse og med samme tilba- gebetalingsfrist. Den heraf følgende forskel er selskabets fordel af det præferentielle l(cid:134)n, som udlignes. Hvis der ikke er betalt rente i undersøgel- sesperioden, fordi l(cid:134)net er blevet tilbagebetalt før undersøgelsesperioden, m(cid:134) det først afgøres, om l(cid:134)net er blevet benyttet til erhvervelse af anlægsak- tiver. Hvis dette er tilfældet, skal den samlede fordeles over den gennemsnitlige afskriv- fordel 7, st(cid:134)lindustrien, ningsperiode stk. 3, i grundforordningen, som er 7 (cid:134)r for den koreanske erhvervsgren, der fremstiller tr(cid:134)d af rust- frit st(cid:134)l. Det beløb, som vedrører undersøgelsespe- rioden, er selskabets udligningsberettigede fordel. Hvis l(cid:134)net kun blev benyttet til driftsform(cid:134)l og blev tilbagebetalt har selskabet ikke haft nogen udligningsberettiget fordel i undersøgelsesperioden. undersøgelsesperioden, artikel for jf. i L 79/70 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r (59) Hvis den periode, hvor l(cid:134)net er fritaget for tilbage- betaling af s(cid:134)vel hovedstol som renter, er længere end s(cid:134)danne henstandsperioder for et sammenlig- neligt i undersøgelsespe- rioden, er der tale om et subsidie, der medfører en fordel for selskabet i form af et rentefrit l(cid:134)n. Det rentefri l(cid:134)n anses for at være ydet for en periode, der forskellen mellem den faktiske henstandsperiode for det p(cid:134)gældende l(cid:134)n, og henstandsperioden for et sammenligneligt l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r for det beløb, der normalt skulle have været betalt i renter eller afdrag i perioden. Hvis der ikke er betalt renter eller afdrag i undersø- gelsesperioden, fordi l(cid:134)net var tilbagebetalt inden samme analyse undersøgelsesperioden, som beskrevet i ovenst(cid:134)ende betragtning. foretages svarer til (64) statslige støtteberettigelseskrav og procedurer af organer eller statsejede banker. For det andet ydes disse l(cid:134)n til renter, der generelt ligger under de rentesatser, der gælder for sammenlignelige l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r, og de medfører derfor en fordel for modtageren, i grundforord- ningen. Medmindre andet er anført, er disse betin- gelser opfyldt som er beskrevet nedenfor. for alle de policy-l(cid:134)n, jf. artikel 2, stk. 2, af For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r det i betragtning 59 og 60 omhandlede spørgsm(cid:134)l om henstandsperioder og har l(cid:134)n tilbagebetaling udsættelse Kommissionen foreløbigt besluttet, at fordelene som følge heraf er ubetydelige. Endelig fandtes det, at der ikke havde været tale om eftergivelse af policy-l(cid:134)n for de samarbejdsvillige eksportører. af (60) Hvis tilbagebetalingen af l(cid:134)net er blevet udskudt p(cid:134) en m(cid:134)de, der ikke afspejler normal kommerciel praksis, udgør en s(cid:134)dan udsættelse et rentefrit l(cid:134)n, og subsidiebeløbet beregnes som beskrevet ovenfor. (61) Hvis l(cid:134)net er blevet eftergivet p(cid:134) en m(cid:134)de, der ikke afspejler normal kommerciel praksis, behandles det eftergivne beløb som et tilskud. (62) i Korea For at indbefatte hele fordelen for selskabet for alle beløb, der er beregnet som ovenfor angivet, blev der tillagt rente med den gennemsnitlige markeds- rente i undersøgelsesperioden, dvs. 13,35 %. Det fulde subsidiebeløb fordeles over det samlede eksportsalg, hvis subsidiet er afhængigt af eksportresultater, mens det i alle andre tilfælde fordeles over den samlede omsætning. P r o g r a m m e r b e n y t t e t a f s a m a r b e j d s v i l l i g e e k s p o r t ø r e r (65) Nogle policy-l(cid:134)neprogrammer var afsluttet før undersøgelsesperioden, men der eksisterede stadig udest(cid:134)ende l(cid:134)n i henhold til disse programmer i undersøgelsesperioden. Da de af undersøgelsen omfattede selskaber opn(cid:134)ede fordele i undersøgel- sesperioden og fortsat vil opn(cid:134) fordele i fremtiden, finder Kommissionen, at dette program bør være udligningsberettiget, jf. artikel 17 i grundforord- ningen. i) »Basic Structuring Loans for SMEs« (BSL-SME) sm(cid:134) og (grundlæggende struktureringsl(cid:134)n til mellemstore virksomheder) (66) for dette l(cid:134)neprogram er den Retsgrundlaget s(cid:134)kaldte »Regulation on Basic Structuring Loans for Small and Medium Enterprises«, som tr(cid:134)dte i kraft den 15. marts 1994, og de s(cid:134)kaldte »Operation Plans« for gennemførelsen heraf. Programmet blev afsluttet i 1996, og der opkræves kun renter og afdrag p(cid:134) udest(cid:134)ende l(cid:134)n. c) Policy-l(cid:134)n Generelle konklusioner om, hvorvidt policy-l(cid:134)n er udligningsberettigede subsidier a) Støtteberettigelse (63) Alle policy-l(cid:134)n har to ting til fælles. For det første indebærer policy-l(cid:134)n et finansielt bidrag fra rege- ringen i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), i grundforordningen, da betalingen af l(cid:134)n udgør en direkte overførsel af midler enten fra statsejede banker eller fra det offentlige. Desuden fastsættes (67) Sm(cid:134) og mellemstore virksomheder kan f(cid:134) grund- læggende struktureringsl(cid:134)n til visse aktiviteter, f. eks. opførelse af produktionsfaciliteter eller køb af indenlandsk enten fremstillede maskiner produktion af eksportvarer eller produktion af importsubstituerende materialer eller dele. til 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/71 (68) (69) (70) b) Praktisk gennemførelse For at f(cid:134) et l(cid:134)n skal et selskab indgive en ansøgning til en forretningsbank, som derefter udbetaler l(cid:134)net, der tilvejebringes fra midler distribueret af Finans- og Økonomiministeriet gennem Industrial Bank of Korea (IBK). c) Konklusion om BSL-SME L(cid:134)nene er finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 63. afhænger Et af form(cid:134)lene med l(cid:134)neprogrammet er at tilveje- for bringe finansiering til produktionsfaciliteter af derfor eksportvarer. Ordningen eksportresultater og er derfor specifik i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. Ordningen er ogs(cid:134) betinget af, at der anvendes indenlandsk frem- stillede varer i stedet for importerede varer, da en af betingelserne er, at l(cid:134)nene kun kan benyttes til køb af indenlandsk fremstillede maskiner og til produk- tionsfaciliteter for importsubstituerende materialer og dele. Ordningen udgør derfor et importsubstitu- tionssubsidie og er derfor specifik og udligningsbe- jf. artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. rettiget, d) Beregning af subsidiebeløbet (71) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 58 til 62. Et selskab opn(cid:134)ede fordele fra dette program og modtog subsidier p(cid:134) 0,06 %. ii) »Fishing Net Production Loan« (FNPL) (l(cid:134)n til fremstilling af fiskenet) (72) Denne ordning er baseret p(cid:134) artikel 11 i Special Act on Development of Agricultural and Fishing Villages (særloven om udvikling af landbosamfund og fiskelejer) med tilhørende gennemførelsesbe- stemmelser og retningslinjer. Programmet blev etableret i januar 1994. Corporation (FNC), og NFFC udbetaler derefter l(cid:134)net. c) Konklusion om FNPL (75) L(cid:134)nene er finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 63. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r tildelingen af subsidiet til den p(cid:134)gældende vare gør de billige l(cid:134)n det muligt for de producenter af fiskenet, der ogs(cid:134) producerer den p(cid:134)gældende vare, at nedbringe deres samlede finan- ogs(cid:134) medfører sieringsomkostninger, fordele i forbindelse med den p(cid:134)gældende vare. hvilket (76) Da l(cid:134)nene desuden er specifikke for fiskenetindu- et udligningsberettiget strien, subsidie, jf. artikel 3, stk. 2, i grundforordningen. er programmet d) Beregning af subsidiebeløbet (77) Subsidiet beregnes som beskrevet i betragtning 58 til 62. Et selskab opn(cid:134)ede fordele fra dette program og modtog subsidier p(cid:134) 0,14 %. iii) »SMEs Start-up and Promotion Fund Loans« (SME-SPFL) (l(cid:134)n fra fonden for etablering og fremme af sm(cid:134) og mellemstore virksomheder) (78) Retsgrundlaget for denne ordning er Promotion of Small and Medium Enterprises and Encouragement of Purchase of their Products Act of 22 December 1994 (loven af 22. december 1994 om fremme af sm(cid:134) og mellemstore virksomheder og om opmunt- ring til køb af deres varer), som ændret, med tilhø- rende gennemførelsesbestemmelser og retnings- linjer. Ordningen blev i sin nuværende form indledt i 1996. a) Støtteberettigelse a) Støtteberettigelse (79) Der er tre støtteberettigelseskategorier: (73) Selskaber, der fremstiller fiskenet, er berettigede til l(cid:134)n til at finansiere produktionen heraf. Nogle af disse selskaber producerer ogs(cid:134) den af undersø- gelsen omfattede vare. b) Praktisk gennemførelse (74) Et selskab indgiver ansøgning til formanden for National Federation Fisheries Cooperative (NFFC) efter henstilling fra formanden for Fishing Net — L(cid:134)n til etablering af sm(cid:134) og mellemstore virk- somheder (l(cid:134)n af type A). De samarbejdsvillige eksportører modtog ikke l(cid:134)n af denne type. — L(cid:134)n til strukturel forbedring af sm(cid:134) og mellem- store virksomheder (l(cid:134)n af type B). L(cid:134)n af type B kan ydes til sm(cid:134) og mellemstore virksom- heder, dog ikke til virksomheder i landbrugs-, skovbrugs- og fiskerisektoren. L(cid:134)n kan benyttes til bestemte projekter, f. eks. automatisering, teknisk udvikling og normalisering af operati- oner. L 79/72 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 — L(cid:134)n til udvikling af lokale sm(cid:134) og mellemstore virksomheder (l(cid:134)n af type C). Disse l(cid:134)n kan opn(cid:134)s af sm(cid:134) og mellemstore virksomheder i de enkelte lokale forvaltningsomr(cid:134)der. De detalje- rede retningslinjer for fondens drift fastsættes af de lokale myndigheder. I henhold til Kyung Sang South Province SME Support Fund Establishment and Operation Bylaw (vedtæg- terne for etablering og drift af den sydlige kan Kyung s(cid:134)danne selskaber f(cid:134) tildelt midler til bestemte projekter, f. eks. udskiftning af udstyr og struk- turelle forbedringer. I henhold til Pusan Metro- politan City SMEs Support Fund Establishment and Operation Bylaw (vedtægterne for etable- ring og drift af Pusan Metropolitan City’s SMV- støttefond) kan s(cid:134)danne virksomheder ansøge om l(cid:134)n til bl. a. strukturtilpasning og virksom- hedsomlægning. SMV-støttefond) Sang-provins’ ikke bevis for, at l(cid:134)n af type C, der er ydet p(cid:134) grundlag af Basic Guidelines of Local SME Support og Kyung Sang South Province SME Support Fund Establishment and Operation Bylaw, er specifikke. Pusan Metropolitan City SMEs Support Fund Establishment and Operation Bylaw indeholder dog et eksportkrav, idet brugen af l(cid:134)n begrænses til bl. a. »etablering af eksportfremmende erhverv i egne fremfor i lejede fabrikker«. L(cid:134)n af type C, der er ydet i henhold til nævnte Bylaw, er derfor speci- fikke, da de er betingede af eksportresultater. Kommissionen finder, at l(cid:134)n af type B og l(cid:134)n af type C, der er ydet i henhold til Kyung Sang South Province SME Support Fund Establishment and Operation Bylaw, ikke er specifikke og derfor ikke er udligningsberettigede. L(cid:134)n af type C, der er ydet i henhold til Pusan Metropolitan City SMEs Support Fund Establishment and Operation Bylaw, er specifikke og udligningsberettigede. b) Praktisk gennemførelse d) Beregning af subsidiebeløbet (80) For at f(cid:134) et l(cid:134)n af type B skal et selskab indgive en ansøgning til en forretningsbank, der derefter frem- sender ansøgningen til Small and Medium Industry Promotion Corporation med henblik p(cid:134) evaluering og godkendelse. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n af type C indgiver selskabet en ansøgning direkte til de lokale myndigheder, der godkender ansøgningen, hvis den opfylder berettigelseskriterierne. Efter at have indhentet godkendelse udbetaler forretnings- banken l(cid:134)net. (84) Establishment Subsidiebeløbet for l(cid:134)n af type C, der er ydet i henhold til Pusan Metropolitan City SMEs Support Fund and Operation Bylaw, beregnes som beskrevet i betragtning 58 til 62. Tre selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,02 % og 0,14 %. iv) »Special Facility Loans« (SFL) (særlige facili- tetsl(cid:134)n) c) Konklusion om SME-SPFL (81) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 63. (82) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n af type B fandtes der ikke bevis for, at ordningen er specifik. (83) for For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n af type C indeholder hverken de s(cid:134)kaldte Basic Guidelines of Local SME Support lokal SMV- retningslinjer (grundlæggende støtte), der er udstedt af Office of Small and Medium Enterprises, og som gælder for alle l(cid:134)n af type C, eller Kyung Sang South Province SME Support Fund Establishment and Operation Bylaw, der gælder i den p(cid:134)gældende region, krav i forbin- delse med eksport eller importsubstitution. Disse retningslinjer begrænser desuden ikke støtteberetti- gelsen til visse økonomiske sektorer. Der fandtes (85) (86) retningslinjer Retsgrundlaget for dette program er den s(cid:134)kaldte »Operation Guideline of Special Facilities Loans« (operationelle facili- tetsl(cid:134)n), og programmet indledtes i 1989. I henhold til programmet yder IBK og Korea Development Bank (KDB) l(cid:134)n direkte til selskaber eller tilveje- bringer midler til selskaber gennem forretnings- banker. særlige for a) Støtteberettigelse For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n forvaltet af IBK er kun sm(cid:134) og mellemstore virksomheder støtteberettigede. L(cid:134)n, der forvaltes af KDB, kan ogs(cid:134) ydes til store skal selskaber. For selskaber tilhøre fremstillingsindustrien (herunder edb-softwareindustrien). Midler kan ikke benyttes til køb af maskiner importeret fra udlandet. L(cid:134)n støtteberettigede være at 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/73 kan kun benyttes til form(cid:134)l, der vedrører produkti- onsfaciliteter for eksportvarer og/eller importsubsti- tuerende materialer eller varer (»Export Industry Equipment Loans«), investeringer i forskning og udvikling (»Research & Development Loans«) samt industrier, der er udpeget af Finansministeriet efter samr(cid:134)d med andre regeringsorganer (»High Tech- nology Facility Loans«). b) Praktisk gennemførelse (87) Selskaber indgiver ansøgning om særlige facili- tetsl(cid:134)n til IBK, KDB eller en hvilken som helst forretningsbank. Hvis l(cid:134)net forvaltes af KDB (for visse SMV og store selskaber), skal forretnings- banken indhente KDB’s godkendelse. Banken udbetaler derefter l(cid:134)net til selskabet. c) Konklusion om SFL (88) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 63. Anvendelsesform(cid:134)lene for midlerne er bl. a. begrænset til finansiering af produktionsfacili- teter for varer beregnet til eksport. Ordningen er derfor et eksportsubsidie og er specifik. Den er ogs(cid:134) begrænset til køb af indenlandske maskiner, og et af de tilladte anvendelsesform(cid:134)l for l(cid:134)nene er finan- fremstiller siering af produktionsfaciliteter, der importsubstituerende materialer eller varer. Ord- ningen er s(cid:134)ledes ogs(cid:134) betinget af, at der anvendes nationalt fremstillede varer i stedet for importerede varer, og den er derfor specifik. Da støtteberetti- gelsen er begrænset til fremstillingsindustrien, er programmet under alle omstændigheder specifikt for visse virksomheder, jf. artikel 3, stk. 2, i grund- forordningen, og det er derfor udligningsberettiget. (90) (91) (92) v) »Export Industry Facility Loans« (EIFL) (l(cid:134)n fra eksporterhvervsfaciliteten) a) Generelt Retsgrundlaget for dette program er Bank of Korea Act og Regulation for Administration of Facility Loans for Export Industries and Import Substitu- tion of Basic Materials and Parts Industries, der blev vedtaget den 11. september 1986. Fra og med 1. januar 1991 ydes der ikke længere nye l(cid:134)n til store selskaber og virksomheder, der er dele af koncerner. Programmet blev ogs(cid:134) afskaffet for sm(cid:134) og mellemstore virksomheder i marts 1994. Skønt programmet blev standset i marts 1994, er der stadig udest(cid:134)ende l(cid:134)n til en værdi af 115 mio. dollars. b) Støtteberettigelse Indtil den 1. januar 1991 kunne alle selskaber, som tilhørte fremstillingsindustrien, ansøge om disse l(cid:134)n med henblik p(cid:134) at investere i udstyr til produk- tion af varer til eksport eller til produktion af importsubstituerende r(cid:134)varer og dele. Det støttebe- rettigede projekt m(cid:134)tte ogs(cid:134) benyttes til opførelse eller udvidelse af produktionsfaciliteter, køb af indenlandsk fremstillede maskiner samt til tekno- logiske udviklingsfaciliteter og indførelse af tekno- logi. Fra og med 1. januar 1991 har kun sm(cid:134) og mellemstore virksomheder, der opfyldte oven- nævnte i været henhold til programmet. støtteberettigede betingelser, c) Praktisk gennemførelse at Selskaber kunne indgive ansøgning om l(cid:134)n i henhold til programmet til en hvilken som helst forretningsbank, der ydede l(cid:134)net efter at have bekræftet, var opfyldt. Bank of Korea tilvejebragte de midler, som var nødvendige for at udbetale l(cid:134)nene, gennem en rediskonteringsfacilitet, anvendtes mellem Bank of Korea og l(cid:134)ngivningsinstitutionerne i programmet. støtteberettigelseskriterierne der d) Beregning af subsidiebeløbet d) Konklusion om EIFL (89) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 58 til 62. Tre selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) op til 0,32 %. (93) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 63. Subsidiet er betinget af eksportresultater og af anvendelse af indenlandsk fremstillede varer i stedet for importerede varer, og det er derfor speci- fikt. L 79/74 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 e) Beregning af subsidiebeløbet terede varer, og det er derfor specifikt og udlig- ningsberettiget. (94) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 58 til 62. Fire selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) op til 0,56 %. vi) »Industrial Development Fund Loan« (IDFL) (l(cid:134)n fra fonden for industriel udvikling) (95) Retsgrundlaget for dette program er artikel 17 i Industrial Development Act af 8. januar 1986 med tilhørende gennemførelsesbestemmelser og ret- ningslinjer. a) Støtteberettigelse (96) Der kan ydes l(cid:134)n til forbedring af produktiviteten og virksomheder med høj værditilvækst (gennem- føres af Handels- og Industriministeriet, Footwear Association, Korea Textiles Industry Federation og Machinery Industry Promotion Association), ratio- nalisering af distributionssektoren (gennemføres af Industrial Advancement Administration) samt Foundation Project of SMEs (gennemføres af visse udpegede forretningsbanker og statsejede banker, især Industrial Bank of Korea). Der kan ydes støtte til nyopførsel eller udvidelse af fabrikker eller til investeringer i indenlandsk udstyr til produktion af til eksport eller materialer og dele som varer meddelt af den koreanske regering. b) Praktisk gennemførelse (97) Selskaber kan indgive ansøgning om l(cid:134)n i henhold til dette program til udpegede forretningsbanker eller statsejede banker. For at banken kan yde l(cid:134)net, kræves der tilladelse fra Handels- og Industrimini- steriet, undtagen for l(cid:134)n til det s(cid:134)kaldte Foundation Project of SMEs. c) Konklusion om IDFL (98) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 63. For at være støtteberettigede skal projekter anvende indenlandske varer til opførelse af facili- teter til fremstilling af eksportvarer. Subsidiet er derfor betinget af eksportresultater og af anvendelse af indenlandsk fremstillede varer i stedet for impor- d) Beregning af subsidiebeløbet (99) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- selskab opn(cid:134)ede fordele i ning 58 til 62. Et henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,08 %. vii) »Technology Development Business Loan« (erhvervsl(cid:134)n til teknologisk udvikling) (TDBL) (100) Denne ordning er baseret p(cid:134) Technology Develop- ment Promotion Act med tilhørende gennemførel- sesbestemmelser og retningslinjer. Programmet blev afsluttet i 1995, men der opkræves stadig beta- linger p(cid:134) udest(cid:134)ende l(cid:134)n. a) Støtteberettigelse (101) Der kan ydes støtte til projekter om udvikling af grundlæggende industrielle teknologier, teknologi- udviklingsstøtte fra Korea Electric Power Corpora- tion (KEPCO), teknologiudviklingsstøtte fra Tele- kommunikationsministeriet samt udviklingsstøtte fra KDB. b) Praktisk gennemførelse (102) Hvis et selskab p(cid:134)tænker at udvikle en produkti- onsteknologi for visse nærmere angivne anvendel- sesform(cid:134)l i hver sektor som meddelt af Handels- og Industriministeriet, kan det ansøge om et l(cid:134)n, der derefter ydes, hvis projektet opfylder kriterierne. c) Konklusion om TDBL (103) L(cid:134)nene er finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 63. L(cid:134)n i henhold til dette program kan ydes til erhvervsgrene, der investerer i bestemte projekter. Handels- og Industriministeriet udsteder retnings- linjer, hvortil der for de enkelte sektorer tilknyttes detaljerede lister over prioriterede projekter (f. eks. »cold drawing technology development«). Følgelig vil kun selskaber i visse sektorer, som investerer i visse projekter, opn(cid:134) fordel af dette program. Programmet anses derfor for at være specifikt, jf. artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/75 d) Beregning af subsidiebeløbet (104) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 58 til 62. I forbindelse med dette program fandtes det, at et »teknologiudviklingsl(cid:134)n«, der var ydet en samarbejdsvillig eksportør, og som ikke kunne klassificeres mere præcist p(cid:134) grundlag af de afgivne oplysninger, faldt inden for rammerne af dette program. Selskabet opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,02 %. viii) »Science and Technology Promotion Fund« (fonden til fremme af videnskab og (STPF) teknologi) (105) Dette program er baseret p(cid:134) Science and Techno- logy Promotion Act med det tilhørende Enforce- ment Decree. Fonden blev etableret i 1992. a) Støtteberettigelse (106) Der kan ydes l(cid:134)n i henhold til dette program til alle industrier, som investerer i følgende projekter: projekter om udvikling af avanceret teknologi, opfølgningsprojekter om forskning og udvikling, projekter om forskning i og udvikling af forbed- ringer samt industriprojekter, der anvender nye teknologiske metoder. b) Praktisk gennemførelse (107) Ansøgninger om l(cid:134)n indgives til Korea Technology Banking Corporation (KTBC), som forvalter fonden. KTBC har bemyndigelse til at godkende eller afvise anmodninger om l(cid:134)n. Videnskabs- og Teknologiministeriet rentesatser, hvortil selskaberne tilbagebetaler l(cid:134)n fra fonden. fastsætter de (108) Ministeriet træffer fra tid til anden beslutning om projekter, der skal prioriteres ved investeringer i forskning og udvikling. Erhvervslivet er p(cid:134) forh(cid:134)nd bekendt med s(cid:134)danne prioriterede projekter, hvortil det vil være lettere at opn(cid:134) finansiering. Der er ikke fremlagt oplysninger om de kriterier, som ministe- riet benytter, n(cid:134)r det træffer beslutning om priorite- rede projekter. Teknologiministeriet dog et vist r(cid:134)derum til at træffe beslutninger om prioriterede projekter. Følgelig vil kun selskaber, som investerer i visse program. projekter, fordel jf. Programmet anses derfor for at være specifikt, artikel 3, stk. 2, litra c), i grundforordningen. opn(cid:134) dette af d) Beregning af subsidiebeløbet (110) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 58 til 62. Et selskab opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,15 %. P o l i c y - l (cid:134) n , d e r f o r u d l i g n i n g s b e r e t t i g e d e a n s e s i k k e a t v æ r e ix) »Environment Prevention Loan« (EPPL) (l(cid:134)n til forebyggelse af miljøforurening) Pollution (111) Da fordelene i henhold til denne ordning anses for ubetydelige, blev det ikke yderligere undersøgt, om programmet var udligningsberettiget. x) »National Housing Fund« (NHF) (den nationale boligfond) (112) Der er ikke bevis for, at subsidiet er specifikt for bestemte virksomheder, jf. artikel 3 i grundforord- ningen. Da subsidiet ikke er specifikt, anses det ikke for at være udligningsberettiget. xi) »Informationalization Promotion Fund Loan« (IPFL) (l(cid:134)n fra fonden til fremme af informati- onsprojekter) (113) Der er ikke bevis for, at subsidiet er specifikt for bestemte virksomheder, jf. artikel 3 i grundforord- ningen, da det generelt er til r(cid:134)dighed for alle selskaber uden begrænsning. Da subsidiet ikke er specifikt, anses det ikke for at være udligningsbe- rettiget. xii) »Technology Innovation Special Loan« (TISL) (særl(cid:134)n til teknologisk innovation) c) Konklusion om STPF (109) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 63. L(cid:134)n i henhold til dette program kan ydes til alle erhvervsgrene, der investerer i bestemte projekter. Som anført ovenfor har Videnskabs- og (114) Der er ikke bevis for, at subsidiet er specifikt for bestemte virksomheder, jf. artikel 3 i grundforord- ningen, da begrænsningen til sm(cid:134) og mellemstore virksomheder er baseret p(cid:134) objektive og neutrale kriterier. Da subsidiet ikke er specifikt, anses det ikke for at være udligningsberettiget. L 79/76 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 xiii) »Loan Programme for SME Export Promotion Loan Relating to IMF« (SME-EPL-IMF) (l(cid:134)ne- program for SMV-eksportfremmel(cid:134)n, som vedrører IMF) (115) Renten for disse l(cid:134)n var generelt ikke lavere end renten for tilsvarende l(cid:134)n ydet p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r. Da ordningen ikke medførte nogen fordele, blev det ikke undersøgt yderligere, om den var udlig- ningsberettiget. P o l i c y - l (cid:134) n , d e r s a m a r b e j d s v i l l i g e e k s p o r t ø r e r i k k e b l e v b e n y t t e t a f i u n d e r s ø - g e l s e s p e r i o d e n Enforcement Decree of the Export-Import Bank of Korea Act. (118) EXIM-FIC er til r(cid:134)dighed for alle selskaber, som foretager investeringer i udlandet. (119) EXIM-SM er til r(cid:134)dighed for sm(cid:134) og mellemstore virksomheder, som eksporterer investeringsgoder »af stor betydning for den nationale økonomi«, som fastsat i artikel 45 i den s(cid:134)kaldte Internal Loan Regulation (disse varer er de samme som de varer, i der defineres EXIM-EC). som »manufactured products« xiv) »National Investment Fund« (den nationale investeringsfond) b) Praktisk gennemførelse xv) »Agricultural and Fishery Products Price Stabili- sation Fund« (prisstabiliseringsfonden for land- brugs- og fiskeriprodukter) xvi) »Industrial Accident Prevention Fund« (fonden for forebyggelse af arbejdsulykker) d) Eksportfinansieringsl(cid:134)n EXIM-EC (120) EXIM behandler ansøgninger om eksportkredit fra sag til sag. Ansøgere skal eksportere varer eller fremstille varer bestemt for eksport, og det er et krav for at opn(cid:134) et eksportl(cid:134)n, at de har et Master Letter of Credit (LC) (rembursbrev) fra en uden- landsk køber eller en kontrakt med et koreansk selskab, som har et rembursbrev. Eksportkreditter ydes enten p(cid:134) før-forsendelsesbasis eller p(cid:134) efter- forsendelsesbasis. (116) EXIM er en statsejet bank under Finansministeriets tilsyn. EXIM blev oprettet i juli 1976 i henhold til Export-Import Bank of Korea Act lette udviklingen af den koreanske økonomi og det økonomiske samarbejde med andre lande gennem tilvejebringelse af mellem- og langfristede l(cid:134)n til eksport- og importtransaktioner, oversøiske investe- ringer og udnyttelse af naturressourcer i udlandet. De benyttede følgende ordninger: samarbejdsvillige eksportører for at — Eksportkredit (EXIM-EC) — udenlandsk investeringskredit (EXIM-FIC), og — eksportl(cid:134)n til sm(cid:134) og mellemstore virksom- investeringsgoder som eksporterer heder, (EXIM-SM). a) Støtteberettigelse (117) Generelt er programmerne (cid:134)bne for alle selskaber, i som i øjeblikket eksporterer eller alle udlandet. EXIM-EC er selskaber, investeringsgoder og andre varer, der klassificeres som »manufactured products« i henhold til artikel 13 i Presidential som eksporterer r(cid:134)dighed for investerer til (121) Eksportkreditter p(cid:134) før-forsendelsesbasis ydes for i form af et l(cid:134)n til at finansiere fremstillingen af »manufactured products« bestemt eksport. Renten for et l(cid:134)n i udenlandsk valuta er variabel med London interbankrenten (LIBOR). Renten for et l(cid:134)n med p(cid:134)lydende i won er variabel og svinger med forretningsbankernes basisrente. Der skal betales renter m(cid:134)nedligt, idet den første betaling sker en m(cid:134)ned efter modtagelsen af l(cid:134)net. Hoved- stolen skal være tilbagebetalt senest to (cid:134)r fra datoen for modtagelsen af l(cid:134)net. (122) Eksportkreditter p(cid:134) efter-forsendelsesbasis er l(cid:134)n til at finansiere den udskudte betaling af eksporterede »manufactured products«. Disse l(cid:134)n anses for at være langfristede l(cid:134)n (over 2 (cid:134)r) og skal derfor følge OECD-retningslinjerne fra og med januar 1997. OECD skelner mellem kategori 1-lande og kate- gori 2-lande. Sidstnævnte kategori er udviklings- lande. Renten er fast og skal mindst svare til den laveste sats, der er fastsat i OECD-retningslinjerne. Der skal betales rente ved udgangen af hver sjette m(cid:134)ned efter modtagelsen af l(cid:134)net. Hovedstolen af et kategori 1-l(cid:134)n skal tilbagebetales senest otte et halvt (cid:134)r fra datoen for modtagelsen af l(cid:134)net, og hovedstolen af et kategori 2-l(cid:134)n skal tilbagebetales inden for ti (cid:134)r. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/77 EXIM-FIC (123) Ansøgere skal indgive en forretningsplan for den planlagte udenlandske investering til EXIM. Hvis ansøgningen imødekommes, kan ansøgeren opn(cid:134) en udenlandsk investeringskredit p(cid:134) op til 90 % af den samlede investering. Renten p(cid:134) l(cid:134)n til investe- ringer i udlandet kan enten være fast i forhold til swap-satsen (dvs. satsen for midler i udenlandsk valuta p(cid:134) det internationale finansmarked) plus en overrente (best(cid:134)ende af en risikopræmie og et beløb betinget af l(cid:134)nets løbetid) eller variabel i forhold til LIBOR plus en overrente. EXIM-SM i investering, (124) EXIM bedømmer ikke ansøgere p(cid:134) deres nuvæ- rende eksportresultater (som for EXIM-EC), men p(cid:134) deres eksportresultater gennem de seneste to (cid:134)r. Hvis en ansøgning godkendes af EXIM, kan sm(cid:134) og mellemstore virksomheder f(cid:134) en kredit p(cid:134) op til 90 % af den samlede som er nødvendig for at producere og eksportere de varer, der forventes udført l(cid:134)neperioden. Det største kreditbeløb, som en lille eller mellemstor virk- somhed kan f(cid:134) fra EXIM, er en tredjedel af det samlede eksportsalg i det foreg(cid:134)ende (cid:134)r. Renten er variabel og svarer til basisrenten plus en overrente best(cid:134)ende af en risikopræmie og et beløb betinget l(cid:134)nets løbetid. Basisrenten er forretningsban- af kernes basisrente, mens risikopræmien og det af l(cid:134)nenes løbetid betingede beløb beregnes indivi- duelt af EXIM for hver enkelt lille eller mellemstor virksomhed. Hovedstolen skal tilbagebetales i sin helhed ved udgangen af l(cid:134)neperioden (finansl(cid:134)n uden afdrag). c) Konklusion om eksportfinansieringsl(cid:134)n (125) Der er tale om et finansielt bidrag fra regeringen, da EXIM er en statsejet bank. (126) For l(cid:134)n benyttet af de samarbejdsvillige eksportører er rentesatserne beregnet enten p(cid:134) grundlag af LIBOR, swap eller forretningsbankers basisrente justeret med risikopræmier og beløb, der betinges af l(cid:134)nenes løbetid. Ifølge oplysninger fra de samar- bejdsvillige eksportører blev der ikke gjort brug af EXIM-EC l(cid:134)n p(cid:134) efter-forsendelsesbasis i undersø- gelsesperioden. For at undersøge, om de øvrige programmer medførte en fordel, blev der foretaget l(cid:134)n p(cid:134) en sammenligning med markedsvilk(cid:134)r ydet til den p(cid:134)gældende samarbejds- villige eksportør, eller, hvis der ikke forel(cid:134) oplys- l(cid:134)n p(cid:134) ninger herom, med sammenlignelige tilsvarende til andre samarbejdsvillige markedsvilk(cid:134)r ydet eksportører, der anses for at være i samme finan- sielle situation og i samme sektor. Denne analyse viste, at EXIM-EC l(cid:134)n p(cid:134) før-forsendelsesbasis samt EXIM-FIC og EXIM-SM l(cid:134)n blev ydet til en rente, der generelt var lavere end for sammenlignelige l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r, l(cid:134)nemodtagerne derved opn(cid:134)ede en fordel. og (127) EXIM-EC p(cid:134) før-forsendelsesbasis og EXIM-SM er betinget af eksportresultater og er derfor specifikke, jf. artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. EXIM-FIC er kun til r(cid:134)dighed for selskaber, som investerer i udlandet. Dette kriterium anses ikke for at være neutralt, da det begunstiger selskaber, der foretager fremfor selskaber, der ikke gør dette. Da støtteberettigelsen ikke er baseret p(cid:134) neutrale kriterier, er derfor jf. ordningen specifik for visse virksomheder, artikel 3, stk. 2, i grundforordningen. litra b), EXIM-EC p(cid:134) før-forsendelsesbasis, EXIM-SM og EXIM-FIC anses derfor for specifikke og udlig- ningsberettigede. investeringer udlandet, i (128) Det er desuden foreløbigt fastsl(cid:134)et, at EXIM-EC p(cid:134) før-forsendelsesbasis ikke falder ind under punkt k) til grundforordningen, eftersom kun i bilag I eksportfinansiering med en varighed p(cid:134) to (cid:134)r eller derover normalt kan anses for at være »eksportkre- ditter« i denne bestemmelses forstand, da dette er definitionen i OECD’s arrangement vedrørende offentligt støttede eksportkreditter. Denne bestem- melse finder heller ikke anvendelse p(cid:134) EXIM-SM eller EXIM-FIC, da disse l(cid:134)n ikke benyttes til eksporttransaktioner, men til henholdsvis investe- ringer i faciliteter til produktion af eksportvarer og investeringer i udlandet. c) Beregning af subsidiebeløbet (129) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 58 til 62. Fire selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,07 % og 2,19 %. L (cid:134) n e p r o g r a m m e r , d e r i k k e b e n y t t e d e s a f s a m a r b e j d s v i l l i g e e k s p o r t ø r e r e) Statsstyring af l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r (130) Klageren p(cid:134)stod, at selskaber modtager langfristet kreditfinansiering til præferentiel rente fra forret- ningsbanker, der yder l(cid:134)n som foreskrevet af den koreanske regering. L 79/78 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 (131) Der fandtes ingen afgørende beviser for, at rege- ringen var involveret i forretningsbankers beslut- ninger om at yde l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r til de samar- bejdsvillige eksportører. Der er forlydender om, at regeringen i hvert fald indtil for nylig spillede en vis rolle med hensyn til at fremskaffe finansiering, især til store koreanske selskaber, s(cid:134)kaldte chaebols. De samarbejdsvillige eksportører er imidlertid alle sm(cid:134) og mellemstore virksomheder, og der kunne ikke findes virksomhedsspecifikke beviser for en s(cid:134)dan statslig styring af l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r. Kommissionen finder derfor, at de samarbejdsvil- lige eksportører ikke opn(cid:134)ede udligningsberetti- gede fordele fra l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r, som blev ydet af forretningsbanker. f) Statsstyring af l(cid:134)n i udenlandsk valuta (132) I klagen hævdedes det, at den koreanske regering gav udvalgte industrier præferentiel adgang til lavt- forrentede l(cid:134)n i udenlandsk valuta. I løbet af under- søgelsen blev det verificeret, at de samarbejdsvillige eksportørers eneste kilde til finansiering i uden- landsk valuta var l(cid:134)n i udenlandsk valuta ydet af koreanske banker. (133) Reglerne for s(cid:134)danne l(cid:134)n i udenlandsk valuta tyder p(cid:134), at der for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n i udenlandsk valuta ydet af forretningsbanker ikke er tale om noget finansielt bidrag fra regeringen, da l(cid:134)nene er privat finansieret, og regeringen ikke spiller nogen formel rolle i l(cid:134)neafgørelser eller fastsættelsen af rentesatser. Der fandtes heller ikke bevis for, at statslige embedsmænd uofficielt var involveret i bankernes l(cid:134)neafgørelser om l(cid:134)n i udenlandsk valuta, i det mindste ikke for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de samarbejdsvillige eksportører. forretningsbankernes (134) Kommissionen finder derfor, at de samarbejdsvil- lige eksportører ikke opn(cid:134)ede udligningsberetti- gede fordele fra l(cid:134)n i udenlandsk valuta. 3. Skatteprogrammer a) Generelt procedure, og dels de bestemmelser, som de ikke har benyttet. Medmindre andet er angivet, er rets- grundlaget for alle skatteudskydelser og -fradrag Tax Exemption and Reduction Control Law (loven om kontrol med skattefritagelser (TERCL) og nedsættelser). Denne lov blev vedtaget i 1964. For at opn(cid:134) skatteudskydelser og -fradrag skal der fremsættes krav herom p(cid:134) selvangivelsen, og der skal fremlægges dokumentation for kravet. Der er ingen separat ansøgnings- eller godkendelsesproces for at opn(cid:134) fordele i henhold til nogen bestem- melse i TERCL. Et selskab har pligt til at betale selskabsskat af dets indkomst i finans(cid:134)ret. (136) et gælder I Korea »minimumsskattesystem«, hvorved et selskab, der har skattepligtige indtægter, skal betale en minimumsskat p(cid:134) enten 12 % (10 % for sm(cid:134) og mellemstore virksomheder) af den skat- tepligtige indkomst før fratrækning af skattebegun- stigelser eller den normale skat, der er skyldig efter fradraget af begunstigelserne, alt efter hvilket beløb til der er størst. Disse satser er blevet henholdsvis 15 % og 12 % med virkning fra 1. januar 1998. forhøjet b) Beregning af subsidiebeløbene i tilfælde af skatter (137) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r skattereservefonde beregnes subsi- diet s(cid:134)ledes: en reservefond fungerer som et skatte- udskydelsessystem, og en s(cid:134)dan udskydelse m(cid:134) betragtes som et rentefrit l(cid:134)n. Subsidiebeløbet skal derfor beregnes som den rente, som selskabet skulle have betalt p(cid:134) et sammenligneligt l(cid:134)n p(cid:134) i undersøgelsesperioden, dvs. et markedsvilk(cid:134)r beløb svarende til den udskudte skat. Dette ville reelt betyde, at skattebeløb, der er udskudt i skat- te(cid:134)r før det (cid:134)r, der falder inden for undersøgelsespe- rioden, ogs(cid:134) burde inkluderes i l(cid:134)nebeløbet, hvis de ikke er fuldt tilbagebetalt. (138) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r skattefradrag beregnes subsidiebe- løbet som et tilskud af samme størrelse som det skattebeløb, der forbliver ubetalt. (135) I sin besvarelse af Kommissionens spørgeskema i denne procedure beskrev den koreanske regering detaljerne i de forskellige bestemmelser i skattelov- givningen, som koreanske producenter/eksportører kan drage fordel af. Disse bestemmelser beskrives nedenfor i en analyse i to dele, der vedrører dels de bestemmelser, der er benyttet af de samarbejdsvil- lige producenter/eksportører af rustfrit st(cid:134)l i denne (139) For at indbefatte hele fordelen for selskabet for alle beløb, der er beregnet som ovenfor angivet, blev der tillagt rente med den gennemsnitlige markeds- rente i undersøgelsesperioden, dvs. 13,35 %. Det fulde subsidiebeløb fordeles over det samlede eksportsalg, hvis subsidiet er afhængigt af eksportresultater, mens det i alle andre tilfælde fordeles over den samlede omsætning. i Korea 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/79 S k a t t e p r o g r a m m e r b e n y t t e t a f s a m a r b e j d s - v i l l i g e e k s p o r t ø r e r i) Generelle konklusioner om skatteprogrammers udligningsberettigelse i (140) For alle nedenfor omhandlede skatteprogrammer tilfælde af reservefonde kan gælder følgende: programmet anses for at være et skatteudskydelses- system, da et vist beløb fratrækkes den skatteplig- tige indkomst og igen tillægges den skattepligtige indkomst efter en henstandsperiode p(cid:134) to eller tre (cid:134)r i lige store rater over tre (cid:134)r. Der er tale om et finansielt bidrag fra den koreanske regering i form af udskudte skatter, og modtageren (dvs. den p(cid:134)gæl- dende eksporterende producent) opn(cid:134)r en fordel ved ikke at skulle betale et vist beløb i skat før senere. Fra modtagerens synsvinkel er udskydelsen et rentefrit l(cid:134)n. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r skattefradrag er der tale om et finansielt bidrag fra den koreanske regering i form af skatter, som den har givet afkald p(cid:134), og modtageren (dvs. den p(cid:134)gældende eksporte- rende producent) opn(cid:134)r en fordel ved ikke at skulle betale et vist beløb i skat. (141) ii) Artikel 8 (Reserve for Technology Development) I henhold til artikel 8 i TERCL kan visse selskaber etablere en »Reserve for Technology Development« (reserve til teknologisk udvikling). I henhold til artikel 8 kan der oprettes en reservefond p(cid:134) 3 % af den samlede indtægt i det gældende skatte(cid:134)r eller p(cid:134) 5 % for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r selskaber i investeringsgo- deindustrien (som omfatter erhvervsgrenen for rust- frit st(cid:134)l) eller teknologiintensive industrier, n(cid:134)r s(cid:134)danne industrier p(cid:134)drager sig omkostninger til udvikling af ny teknologi. Beløb, der hensættes som reserve i henhold til denne bestemmelse, skal tilbageføres til den skattepligtige indkomst efter en tre(cid:134)rig henstandsperiode med lige store beløb over tre (cid:134)r. a) Støtteberettigelse (142) Selskaber, der beskæftiger sig med fremstilling, minedrift og visse andre erhverv, s(cid:134)som bygge- og anlægsbranchen og ingeniørfirmaer, er berettigede til at modtage støtte i henhold til denne ordning. til denne sig omkostninger skatteudskydelse, n(cid:134)r de har gede p(cid:134)draget til udvikling af ny teknologi. Det er derfor indlysende, at et stort antal koreanske virksomheder ikke er berettigede til at opn(cid:134) fordele i henhold til denne skatteudskydelse. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er derfor udlignings- berettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. c) Beregning af subsidiebeløbet (144) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 137 til 139. Et selskab opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,03 %. iii) Artikel 16 (Reserve for Export Loss) (145) I henhold til artikel 16 i TERCL er visse selskaber berettiget til at oprette en »Reserve for Export Loss« (reservefond for tab i forbindelse med eksport) med 1 % af eksportsalgets værdi eller 50 % af den skat- tepligtige indkomst som følge af eksportsalg, alt efter hvad der er mindst. Beløb, der hensættes som reserve i henhold til denne bestemmelse, skal tilba- geføres til den skattepligtige indkomst efter en to(cid:134)rig henstandsperiode med lige store beløb over tre (cid:134)r. Denne bestemmelse ophævedes pr. 1. januar 1999. a) Støtteberettigelse (146) Alle eksporterende selskaber, dog med undtagelse af skibsværftsindustrien, er berettiget til at etablere reservefonde i henhold til denne bestemmelse. b) Konklusion om artikel 16 (147) Reservefonden udgør et finansielt bidrag fra rege- ringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 140. Da denne reservefond er betinget af eksportresultater, er den specifik i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen, og derfor udligningsberettiget. b) Konklusion om artikel 8 c) Beregning af subsidiebeløbet (143) Reservefonden udgør et finansielt bidrag fra rege- ringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 140. Kun fremstillings- og minedrifts- virksomheder samt visse andre erhverv er beretti- (148) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 137 til 139. Skønt denne bestemmelse ikke længere er i kraft efter den 1. januar 1999, vil eksportører i en (cid:134)rrække derefter fortsat opn(cid:134) fordel af ordningen. Under disse omstændigheder finder L 79/80 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 Kommissionen, at de fordele, der opn(cid:134)s i undersø- gelsesperioden i henhold til ordningen, bør udlignes. Tre selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,05 % og 0,09 %. af ordningen. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at de fordele, der opn(cid:134)s i undersø- gelsesperioden i henhold til ordningen, bør udlignes. Fire selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,02 % og 0,13 %. iv) Artikel 17 (Reserve for Overseas Market Develop- ment) (149) I henhold til artikel 17 i TERCL kan visse selskaber etablere en »Reserve for Overseas Market Development« (reserve for udvikling af oversøiske markeder). Beløb, der hensættes som reserve i henhold til denne bestemmelse, skal tilbageføres til den skattepligtige en to(cid:134)rig indkomst henstandsperiode med lige store beløb over tre (cid:134)r. Denne bestemmelse ophævedes pr. 1. januar 1999. efter a) Støtteberettigelse (150) Alle eksporterende selskaber, dog med undtagelse af selskaber i skibsværftsindustrien, er berettiget til at etablere reservefonde i henhold til denne bestemmelse med 1 % af eksportsalgets værdi. For selskaber, som (i) er sm(cid:134) eller mellemstore virksom- heder, (ii) eksporterer maskiner, sko eller tekstil- varer, eller (iii) eksporterer til visse lande eller regioner, kan der indrømmes hensættelser p(cid:134) yder- ligere 1 % af eksportens værdi. Hvis et selskab, der opfylder betingelserne i nr. (i), (ii) eller (iii), ekspor- terer varer under eget varemærke, kan der tillægges yderligere 1 %, hvilket vil sige, at der er mulighed for en samlet reservefond p(cid:134) op til 3 % af ekspor- tens værdi. b) Konklusion om artikel 17 (151) Reservefonden udgør et finansielt bidrag fra rege- ringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 140. For at hensætte reserver i henhold til denne artikel selskab have haft et eksportsalg i det relevante skatte(cid:134)r. Da denne reser- vefond derfor er betinget af eksportresultater, er den specifik i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen og derfor udligningsberettiget. skal et v) Article 7 (Special Reduction and Exemption of Tax Amount for Small and Medium Manufactu- ring Industry, etc. ) (153) Denne bestemmelse blev ikke nævnt i klagen, men blev opdaget i forbindelse med en kontrol af to samarbejdsvillige eksportører. I henhold til artikel 7 i TERCL kan visse sm(cid:134) og mellemstore virksom- heder benytte denne skattebegunstigelse, der svarer til 20 % af indkomstskatten eller selskabsskatten p(cid:134) enhver indkomst fra virksomheden. a) Støtteberettigelse (154) Alle SMV, der driver virksomhed inden for frem- forskning og ingeniørbranchen, databehandling og samt distribution af varer, kan stilling, sekundær kommunikation, udvikling, edb-operationer benytte sig af denne bestemmelse. b) Konklusion om artikel 7 (155) Denne et skattebegunstigelse udgør finansielt bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 140. Kun sm(cid:134) og mellemstore virksomheder i ovennævnte industrier og erhverv er berettigede til denne skattebegunsti- gelse. Som følge af disse berettigelseskriteriers karakter er det uundg(cid:134)eligt, at et begrænset antal selskaber vil opn(cid:134) fordel af skattebegunstigelsen. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er derfor udlignings- berettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. c) Beregning af subsidiebeløbet c) Beregning af subsidiebeløbet (152) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 137 til 139. Skønt denne bestemmelse ikke længere er i kraft efter den 1. januar 1999, vil eksportører i en (cid:134)rrække derefter fortsat opn(cid:134) fordel (156) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 137 til 139. To selskaber benyttede sig af denne ordning og opn(cid:134)ede subsidier p(cid:134) 0,09 % og 0,18 %. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/81 vi) Artikel 25 (Tax credit for investment in Facilities for Increasing Productivity) derfor udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. (157) Artikel 25 i TERCL gør det muligt for en virk- somhed at opn(cid:134) et skattefradrag p(cid:134) 5 % af det beløb, der investeres i visse produktivitetsfrem- mende faciliteter. Det beløb, som skattefradraget fratrækkes den samlede selskabsskat, der udgør, Indtil den 31. december 1996 skal betales. anvendtes følgende skattefradragssatser: 3 % for importerede produktivitetsfremmende faciliteter, 10 % for produktivitetsfremmende faciliteter tilve- jebragt i Korea og 15 % for produktivitetsfrem- mende faciliteter tilvejebragt i Korea af sm(cid:134) og mellemstore virksomheder. (158) Hvis et investeringsprojekt er indledt før den 31. december 1996, men først afsluttet senere, kan selskaberne vælge, om de vil gøre fordring p(cid:134) begunstigelsen p(cid:134) grundlag af de satser, der var gældende før eller efter denne dato. (159) I henhold til artikel 25 i TERCL vil dette skattefra- drag kun kunne benyttes for investeringer, der er foretaget frem til den 31. december 1998. Den imidlertid erklæret, at koreanske regering har denne og andre bestemmelser i TERCL, der ville være gældende indtil den 31. december 1998, sand- synligvis ville blive forlænget af den koreanske nationalforsamling før denne dato. Der blev ikke givet yderligere oplysninger om dette spørgsm(cid:134)l. a) Støtteberettigelse (160) Ethvert selskab, der er involveret i fremstillings- eller minedriftindustrien, er berettiget til skattefra- følgende produktivitets- drag for investeringer i fremmende faciliteter: faciliteter til forbedring og automatisering af processer, avanceret teknologisk udstyr, faciliteter til forbedring af forældede facili- i teter og rationaliseringsfaciliteter, Industrial Development Act. som fastsat investeringer (162) Før ændringerne i begunstigelsessatserne fra den 31. december 1996 var der desuden tale om en større begunstigelse for inden- landske faciliteter end for investeringer i importe- rede faciliteter. Da selskaber for investeringspro- jekter indledt før den 31. december 1996 kan vælge at benytte sig af de satser, der var gældende før denne dato, anses bestemmelserne i denne artikel ogs(cid:134) for at være specifikke og derfor udligningsbe- rettigede i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforordningen. i c) Beregning af subsidiebeløbet (163) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 137 til 139. Et selskab opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,21 %. vii) Article 23 (Reserve for Overseas Investment Loss) (164) I henhold til artikel 23 i TERCL kan visse selskaber etablere en »Reserve for Overseas Invest- ment Loss« (reserve for tab p(cid:134) udenlandske investe- ringer). Beløb, der hensættes som reserve i henhold til denne bestemmelse, skal tilbageføres til den skattepligtige indkomst efter en to(cid:134)rig henstands- periode med lige store beløb over tre (cid:134)r. Denne bestemmelse ophævedes pr. 1. januar 1998. a) Støtteberettigelse (165) Alle koreanske selskaber, som investerer i aktier i et udenlandsk selskab, eller som overfører kapital med henblik p(cid:134) at drive virksomhed i udlandet, kan fratrække 20 % af den udenlandske investering i det p(cid:134)gældende skatte(cid:134)r fra sin skattepligtige indkomst. b) Konklusion om artikel 25 (161) Dette skattefradrag udgør et finansielt bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 140. Kun fremstillings- og mine- driftsvirksomheder er berettigede til dette skattefra- drag, og kun n(cid:134)r de har investeret i visse former for produktivitetsfremmende udstyr. Som følge af disse berettigelseskriteriers karakter er det uundg(cid:134)eligt, at et begrænset antal selskaber vil opn(cid:134) fordel af skat- tefradraget. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er b) Konklusion om artikel 23 (166) Reservefonden udgør et finansielt bidrag fra rege- ringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 140. Da bestemmelserne i denne artikel er begrænset til de koreanske selskaber, som i udlandet, anses bestemmelserne i investerer artiklen for at være specifikke og derfor udlignings- berettigede i henhold til artikel 3 i grundforord- ningen. L 79/82 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 c) Beregning af subsidiebeløbet i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,01 %. (167) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 137 til 139. En samarbejdsvillig eksportør opn(cid:134)ede fordele af denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,12 %. viii) Article 5 (Special Tax Credit for SMEs) (168) Klageren fremsatte ikke p(cid:134)stande om denne bestemmelse i TERCL. Under kontrolbesøget hos den koreanske regering meddelte myndighederne, at en af de samarbejdsvillige eksportører havde opn(cid:134)et skattefradrag. Den p(cid:134)gældende eksportør fremlagde ogs(cid:134) oplysninger om sin brug af dette skattefradrag. Under disse omstændigheder har Kommissionen undersøgt, om bestemmelsen er udligningsberettiget. dette (169) Ifølge artikel 5 i TERCL kan selskaber opn(cid:134) et skattefradrag p(cid:134) 3 % af værdien af investeringer i importerede maskiner eller 5 % af værdien af indenlandsk producerede maskiner. Siden den 10. april 1998 anvendes en sats p(cid:134) 3 % for investe- ringer i alle maskiner, uanset om de er importeret eller fremstillet i Korea. a) Støtteberettigelse (170) Alle sm(cid:134) og mellemstore virksomheder har ret til dette skattefradrag b) Konklusion om artikel 5 (171) Dette fradrag udgør et finansielt bidrag fra rege- ringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 140. Før ændringen af begunstigelses- satserne fra den 10. april 1998 var der desuden tale i om en større begunstigelse for indenlandsk fremstillede maskiner end for investe- ringer i importerede maskiner. Da selskaber for investeringsprojekter indledt før den 10. april 1998 kan vælge at benytte sig af de satser, der var gældende før denne dato, anses bestemmelserne i denne artikel for at være specifikke og derfor udlig- ningsberettigede i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforordningen. investeringer c) Beregning af subsidiebeløbet (172) Subsidiet skal beregnes som det beløb, der forbliver ubetalt i skat ud over standardskattefradraget p(cid:134) 3 % i form af tilskud, og beregnes som beskrevet i betragtning 137 til 139. Et selskab opn(cid:134)ede fordele ix) Article 27 (Temporary Investment Tax Credit) (173) Denne bestemmelse blev ikke nævnt i klagen, men blev opdaget i forbindelse med en kontrol af to samarbejdsvillige eksportører. Under kontrolbe- regering meddelte søget hos den koreanske myndighederne ikke, at nogen af de samarbejdsvil- lige eksportører havde opn(cid:134)et dette skattefradrag. De p(cid:134)gældende eksportører fremlagde imidlertid oplysninger om deres brug af dette skattefradrag. Under disse omstændigheder har Kommissionen undersøgt, om bestemmelsen er udligningsberet- tiget. (174) I henhold til artikel 72 i TERCL som gældende i skatte(cid:134)ret 1993/94 kunne virksomheder i fremstil- lings- eller mineindustrien, som investerede i facili- teter, stille krav om en begunstigelse p(cid:134) 10 % for maskiner indkøbt i Korea eller 3 % for importe- rede maskiner. I 1994 omnummereredes denne artikel til artikel 27 i TERCL, uden at bestemmel- sens karakter blev ændret. De forskellige begunsti- gelsessatser for importerede og koreanske maskiner blev afskaffet i 1996. a) Støtteberettigelse (175) Alle selskaber, der er involveret i fremstillings- eller mineindustri, er berettiget til dette skattefradrag for investeringer i faciliteter. b) Konklusion om artikel 27 (176) Dette skattefradrag udgør et finansielt bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 140. Kun fremstillings- og mine- driftsvirksomheder er berettigede til dette skattefra- drag, og kun n(cid:134)r de har investeret i visse former for produktivitetsfremmende udstyr. Som følge af disse berettigelseskriteriers karakter er det uundg(cid:134)eligt, at et begrænset antal selskaber vil opn(cid:134) fordel af skat- tefradraget. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er derfor udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/83 (177) Før ændringerne i begunstigelsessatserne i 1996 var der desuden tale om et større fradrag for investe- ringer i indenlandske faciliteter end for investe- importerede faciliteter. Da selskaber for ringer i før dette tidspunkt investeringsprojekter indledt kan vælge at benytte sig af de satser, der dengang var gældende, anses bestemmelserne i denne artikel ogs(cid:134) for at være specifikke og derfor udligningsbe- rettigede i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforordningen. og visse serviceindustrier er berettigede til at opn(cid:134) dette skattefradrag, og kun hvis de har investeret i udvikling af arbejdskraft og teknologi. Som følge af disse berettigelseskriteriers karakter er det uundg(cid:134)e- ligt, at et begrænset antal selskaber vil opn(cid:134) fordel af skattefradraget. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er derfor udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. c) Beregning af subsidiebeløbet (178) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 137 til 139. To selskaber benyttede sig af denne ordning og opn(cid:134)ede subsidier p(cid:134) 0,03 % og 0,19 %. x) Article 9 (Tax credit for Technology & Manpower Development Expenses) (179) I henhold til artikel 9 i TERCL kan visse selskaber opn(cid:134) et skattefradrag for udgifter, som er afholdt i forbindelse med udvikling af teknologi og arbejds- kraft. Skattefradraget kan beregnes enten som 5 % af de udgifter, der er afholdt til udvikling af tekno- logi og arbejdskraft i løbet af skatte(cid:134)ret (15 % for SMV og 10 % for andre selskaber ved teknologi- overførsel til en SMV), eller som 50 % af de udgifter, der er afholdt til udvikling af teknologi og arbejdskraft i løbet af skatte(cid:134)ret, og som overstiger de gennemsnitlige afholdte udgifter til disse form(cid:134)l i de to umiddelbart foreg(cid:134)ende (cid:134)r. Skattefradrag, som er fordret men ikke benyttet i et bestemt skat- te(cid:134)r, kan overføres i de syv følgende (cid:134)r. a) Støtteberettigelse (180) Dette skattefradrag kan indrømmes virksomheder i følgende sektorer: fremstilling, minedrift, bygge- og anlægsbranchen, ingeniørerhvervet, databehandling telekommunika- og edb-relaterede virksomheder, tion, oplagring, bortskaffelse af industriaffald, spil- devandsrensning og produktdesign. c) Beregning af subsidiebeløbet (182) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 137 til 139. To selskaber benyttede sig af denne ordning og opn(cid:134)ede subsidier p(cid:134) 0,02 % og 0,08 %. S k a t t e p r o g r a m m e r , d e r i k k e a n s e s f o r u d l i g n i n g s b e r e t t i g e d e xi) Corporation Tax, Article 18-2: entertainment expenses (183) I henhold til artikel 18-2 i Corporation Tax Act kan et vist beløb fratrækkes den skattepligtige indkomst for repræsentationsomkostninger. a) Støtteberettigelse (184) Alle selskaber er berettigede til dette skattefradrag. b) Konklusion om artikel 18-2 (185) Da alle selskaber er berettigede til at fratrække repræsentationsomkostninger forskellige grænser for oversøiske og indenlandske udgifter, anses denne bestemmelse i loven ikke for at være specifik og er s(cid:134)ledes ikke udligningsberettiget. uden S k a t t e p r o g r a m m e r , d e r i k k e e r b e n y t t e t a f s a m a r b e j d s v i l l i g e e k s p o r t ø r e r b) Konklusion om artikel 9 xii) Artikel 14 (Reserve for Investment and Financing Loss) (181) Dette skattefradrag udgør et finansielt bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 140. Kun fremstillings- og mine- driftsvirksomheder, bygge- og anlægsvirksomheder xiii) Artikel 15 (Exemption from Income Tax for Foreign Engineer or Technician) L 79/84 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 xiv) Artikel 19 (Reserve for Overseas Business Loss) xv) Artikel 20 (Deduction Overseas Business) sum, hvilket kun gælder sm(cid:134) og mellemstore virk- somheder, der har modtaget mindre end 100 mio. WON i toldgodtgørelse i det foreg(cid:134)ende (cid:134)r (dette system gælder ogs(cid:134) for varer, der har en »ekstraor- dinær produktionsproces«). xvi) Artikel 10 (Tax Credit/Special depreciation for Investment in Facilities for Development of Technology & Manpower) (190) xvii) Corporation Tax Law, Artikel 24-3 (Double Taxation) xviii) Artikel 26 (Tax Credit Specific Equipment) for Investment in (186) Da bestemmelserne i ovennævnte programmer ikke er blevet benyttet af de samarbejdsvillige eksportører, er det ikke undersøgt, om bestemmel- serne er udligningsberettigede. 4. Duty Drawback Scheme (toldgodtgørelses- ordning) (187) Retsgrundlaget for denne ordning er »Act on special cases concerning the refund of customs duties, etc. levied on raw materials for export« og tilhørende »enforcement decree«, der begge tr(cid:134)dte i kraft den 1. juli 1997. a) Støtteberettigelse (188) Toldgodtgørelsesordningen st(cid:134)r (cid:134)ben for alle producenter/eksportører i Korea. For at være støtte- i henhold til denne ordning, skal et berettiget selskab enten have importeret r(cid:134)varer direkte og betalt de gældende toldafgifter, eller det skal p(cid:134) det koreanske marked have købt tidligere importerede r(cid:134)varer (eller r(cid:134)varer forarbejdet i Korea, men inde- for holdende hvilke leverandøren under toldtilsyn har udstedt et særligt certifikat, der overdrager køberen retten til at opn(cid:134) fordel af toldgodtgørelsen (disse transakti- oner g(cid:134)r under betegnelsen »local letter of skal derefter eksportere credit«-køb). Selskabet varer, til hvis fremstilling de importerede r(cid:134)varer er blevet forbrugt. importerede produktionsfaktorer), for r(cid:134)varer egen forbrugsrate I undersøgelsesperioden benyttede fem af syv samarbejdsvillige producenter/eksportører af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l den individuelle toldgodtgørelsesord- ning, mens en producent/eksportør benyttede sig af ordningen for refusion af et fast beløb. Inden for rammerne af den individuelle toldgodtgørelsesord- ning kan producenter/eksportører i teorien beregne (der bør deres indregnes genbrugeligt affaldsmetal). I praksis fore- trækker producenterne at samarbejde med det koreanske National Institute of Technology & Quality (NITQ) med henblik p(cid:134) at fastsætte ensar- tede forbrugsrater. Disse ydelsesrater, der indregner genbrugeligt affaldsmetal, undersøges regelmæssigt. Der »uniform usage rate« (ensartet brugsrate) for hver r(cid:134)vare, der benyttes til produktionen af de eksporterede færdigvarer, og som best(cid:134)r af en formel, der angiver, hvilken mængde af en given r(cid:134)vare der er nødvendig for at fremstille en enhed af en given færdigvare. Den godtgørelsesberettigede told beregnes derefter p(cid:134) grundlag af den told, der faktisk blev betalt for de fem producenter/ tilsvarende eksportører af st(cid:134)l, der havde benyttet sig af denne ordning, fandtes at have en faktisk (cid:134)rlig ydelsesrate, der l(cid:134) meget tæt p(cid:134) den af NITQ fastsatte standardrate. r(cid:134)varer. De tr(cid:134)d af fastsættes en s(cid:134)kaldt rustfrit (191) Refusionssystemet med et fast beløb er af en anden karakter, da det direkte fastsætter det beløb, der skal refunderes. Med henblik herp(cid:134) beregner told- myndighederne forholdet mellem den opn(cid:134)ede toldgodtgørelse og den samlede eksportværdi for de producenter/eksportører, som bruger den individu- elle toldgodtgørelsesordning. Beregningen sker en gang om (cid:134)ret p(cid:134) grundlag af oplysninger fra det foreg(cid:134)ende (cid:134)r. c) Konklusion om Duty Drawback Scheme b) Praktisk gennemførelse (189) Ved import af r(cid:134)varer betaler importøren told. Efter efterfølgende eksport af de forarbejdede varer (fremstillet af udenlandske r(cid:134)varer direkte impor- teret af producenten/eksportøren, der har handlet som importør, eller købt p(cid:134) hjemmemarkedet i henhold til en »local letter of credit«) er produ- centen/eksportøren berettiget til at ansøge told- myndighederne om toldgodtgørelse. Der gælder to systemer for beregningen af det beløb, der skal refunderes: toldgodtgørelse (disponibel for alle erhvervsdrivende) og refusion af en fast individuel (192) Der bør i denne forbindelse skelnes mellem den individuelle toldgodtgørelsesordning og ordningen for refusion med et fast beløb. Inden for rammerne af den individuelle toldgodtgørelsesordning fandtes den koreanske regering at have og anvende en procedure til at bekræfte, hvilke r(cid:134)materialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder. Det konkluderedes derfor, at den koreanske individuelle toldgodtgørel- sesordning, der var gældende i undersøgelsespe- refusion af rioden, importafgifter og derfor ikke er et subsidie, jf. punkt i) i bilag I til grundforordningen. ikke medfører en for stor 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/85 (193) Under ordningen for forbruges refusion af et r(cid:134)materialer der fast beløb beregnes det refunderede importafgiftsbeløb ikke p(cid:134) grundlag af de r(cid:134)materialer, der rent faktisk er forbrugt af den p(cid:134)gældende producent/eksportør i produktionsprocessen (men i stedet som en samlet sum baseret p(cid:134) samlede oplysninger). Der findes endvidere ingen ordning eller procedure til at bekræfte, hvilke i produktionsprocessen for den eksporterede vare og i hvilke mængder. I bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, til grundforordningen fastsættes, at hvis det fastsl(cid:134)s, at eksportlandets regering ikke opretholder en s(cid:134)dan ordning, vil det normalt være p(cid:134)krævet, at eksportlandet foretager af en henholdsvis de faktiske r(cid:134)materialer, der indg(cid:134)r, eller de faktiske transaktioner, med henblik p(cid:134) at fastsl(cid:134), om der har været tale om for store beta- linger. Den koreanske regering foretog ikke en s(cid:134)dan undersøgelse. Kommissionen undersøgte derfor ikke, om der rent faktisk var tale om for store godtgørelser af importafgifter p(cid:134) r(cid:134)materialer, der forbrugtes ved produktionen af den udførte vare. undersøgelse yderligere grundlag p(cid:134) (194) Den koreanske toldgodtgørelsesordning med et fast beløb er et subsidie, da den koreanske regering yder et finansielt bidrag i form af refunderet told, som medfører en direkte fordel for modtageren. Det er et subsidie, der retligt er betinget af eksport- resultater (det er et eksportsubsidie i henhold til bestemmelserne i punkt i) i bilag I til grundforord- ningen), og det anses derfor for at være specifikt i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforord- ningen. for levering af elektricitet til disse selskaber, især med henblik p(cid:134) at fastsl(cid:134) om de opn(cid:134)ede fordel af nogen rabat eller begunstigelse. (197) Det konstateredes, at der i henhold til den af Korea Electric Power Corporation (KEPCO) anvendte taksttabel forel(cid:134) tre rabattyper i undersøgelsespe- rioden, nemlig justeringer for: — effektfaktor — sommerferie og reparationer, og — belastningsregulering. (198) Det konstateredes, at de samarbejdsvillige produ- center/eksportører af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l i undersø- gelsesperioden kun opn(cid:134)ede fordele af justerin- gerne for effektfaktor samt sommerferie og repara- tioner. i) Justering for effektfaktor a) Støtteberettigelse (199) Denne ordning er til r(cid:134)dighed for alle KEPCO- kunder, der har kontrakt om levering af mindst 6 kW. b) Konklusion om justering for effektfaktor (200) Effektfaktorjusteringen er til bestemte virksomheder og er derfor ikke specifik eller udligningsberettiget. begrænset ikke d) Beregning af subsidiebeløbet ii) Justering for sommerferie og reparationer (195) Fordelen for eksportørerne er blevet beregnet p(cid:134) grundlag af det toldbeløb, der blev refunderet i undersøgelsesperioden, og er behandlet som et tilbagevendende tilskud. Den koreanske markedsl(cid:134)- nerente p(cid:134) 13,35 % i undersøgelsesperioden er blevet tilskuddets p(cid:134)lydende værdi. Det fremkomne subsidiebeløb er derefter fordelt p(cid:134) hele udførslen i undersøgelsesperioden. Et selskab benyttede sig af denne ordning i undersøgelsespe- rioden og opn(cid:134)ede et subsidie p(cid:134) 1,15 %. lagt til 5. Levering af elektricitet uden dækkende betaling (196) Det fremgik af undersøgelsen, at de samarbejdsvil- lige producenter/eksportører af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l betalte deres skyldige elektricitetsafgifter i undersø- gelsesperioden. Det fandtes hensigtsmæssigt at foretage en yderligere undersøgelse af betingelserne a) Støtteberettigelse (201) Denne ordning er til r(cid:134)dighed for alle KEPCO- kunder, der har kontrakt om levering af mindst 500 kW. b) Konklusion om justering for sommerferie og reparati- oner for justeringer forholdsvis til programmet (202) Adgangen til at opn(cid:134) de fordele, der indrømmes i henhold for sommerferie og reparationer, er begrænset til visse forbrug. virksomheder med et Programmet er imidlertid (cid:134)bent for en bred vifte af virksomheder i alle erhvervsgrene, og den indrøm- mede fordel er betinget af, at der n(cid:134)s et objektivt konstaterbart m(cid:134)l. Det konkluderedes derfor, at det program for justeringer for sommerferie og repara- tioner, som KEPCO anvendte i undersøgelsespe- rioden, ikke er et specifikt og udligningsberettiget subsidie. stort L 79/86 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 6. Ad hoc-subsidier og indskydelse af aktieka- 7. Eftergivelse af gæld af Korea Asset pital Management Corporation (KAMCO) (203) Kommissionen undersøgte st(cid:134)lproducenternes p(cid:134)st(cid:134)ede adgang til ad hoc-subsidier (s(cid:134)som indsky- delse af aktiekapital, l(cid:134)n/kreditter fra statslige insti- tutioner p(cid:134) favorable vilk(cid:134)r og tilvejebringelse af ad-hoc bistand til store selskaber). (204) Det fandtes, at ingen af de samarbejdsvillige eksportører modtog ovennævnte ad-hoc subsidier. for (205) Hovedform(cid:134)let med etableringen af KAMCO var at likvidere misligholdte l(cid:134)n fra finansielle instituti- oner. KAMCO’s tjenesteydelser er som s(cid:134)dan kun tilgængelige institutioner. Det finansielle konstateredes, at de samarbejdsvillige eksportører havde opfyldt deres l(cid:134)netilbagebetalingsforpligtelser frem til undersøgelsesperioden. KAMCO var følgelig ikke involveret i forbindelse med disse selskaber. Udligningsberettigelsen af KAMCO’s operationer blev derfor ikke undersøgt yderligere. udgangen af 8. Udligningsberettigede subsidier L(cid:134)n (eksport) L(cid:134)n (andre) Skat (eksport) Skat (anden) Toldgodtgø- relse Subsidier i alt 0,54 1,63 0,09 0,17 0,88 0,01 0 0,15 0 0 0,34 0 0,06 0,08 0 0,55 0,15 0,25 0 0,03 2,21 0,18 0,02 0 0 1,15 0 0 0 0 0,97 2,78 0,85 0,57 0,91 2,41 — øvrige producenter i Fællesskabet, som ikke klagede og ikke samarbejdede i forbindelse med proceduren, men som ikke modsatte sig den. Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Mjung Jin Co. Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. Ltd D. SKADE 1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet Erhvervsgrenen i Fællesskabet Producenter i Fællesskabet (206) Produktionen i Fællesskabet udgøres i henhold til artikel 9, stk. l, litra a), i grundforordningen af: (207) De samarbejdsvillige klagere opfylder kravet om repræsentativitet i artikel 10, stk. 8, i grundforord- ningen, da de tegner sig for mere end 75 % af den samlede produktion i EF af den p(cid:134)gældende vare, og de anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 9, stk. 1, i samme forord- ning. — producenter, p(cid:134) hvis vegne klagen blev indgivet, forbindelse samarbejdsvillige og som udviste samarbejdsvilje i med klagere«), undersøgelsen (»de 2. Foreløbig bemærkning: aspekter konkurrence- — producenter, p(cid:134) hvis vegne klagen blev indgivet, og som ikke udviste samarbejdsvilje i forbin- delse med undersøgelsen (»de ikke-samarbejds- villige klagere«), og (208) I løbet af undersøgelsen har visse eksporterende producenter fremført, at alle de oplysninger, som EF-erhvervsgrenen har afgivet i forbindelse med 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/87 denne undersøgelse, vil være up(cid:134)lidelige som følge af den ensartede anvendelse af systemet med »lege- ringstillæg«, og at det derfor ikke vil være muligt at foretage en nøjagtig skadesanalyse i forbindelse med antisubsidieproceduren. (213) være ulovlig, systemet I overensstemmelse med ovennævnte beslutning kan anvendelsen af et system med legeringstillæg kun anvendes hvis samordnet. Nærværende undersøgelse har imid- lertid vist, at EF-erhvervsgrenen ikke foretager en ensartet anvendelse af legeringstillægget: nogle selskaber anvender det for alle deres kunder eller kun for nogle kunder, mens selskaber slet ikke anvender det. (209) Disse eksporterende producenter baserede deres p(cid:134)stande p(cid:134) konklusionerne i en beslutning truffet af Kommissionen (Sag IV/35. 814 — Legerings- tillæg) (1), hvori det hedder, at fællesskabsproducen- terne af flade produkter af rustfrit st(cid:134)l har ændret »og p(cid:134) samordnet vis anvendt de referenceværdier, de lægger til grund ved beregningen af legeringstil- lægget, hvilket har haft b(cid:134)de til form(cid:134)l og til følge at begrænse og fordreje den normale konkurrence p(cid:134) det fælles marked«. (210) De eksporterende producenter erkendte, at nævnte beslutning vedrørte flade produkter (i modsætning til lange produkter, som f. eks. tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l), men fremførte for det første, at der ogs(cid:134) fandtes en samordnet praksis for den p(cid:134)gældende vare, og for det andet, at den eksisterende ulovlige praksis for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r flade varer ville have en indvirkning p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare længere fremme i produkti- onsforløbet, ogs(cid:134) selv om en s(cid:134)dan praksis ikke kunne konstateres for den p(cid:134)gældende vare. flade varer, er det (211) Da tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l af tekniske (cid:134)rsager ikke frem- stilles af tvivlsomt, om den samordnede praksis, der blev konstateret for flade varer af rustfrit st(cid:134)l, vil have nogen indvirkning p(cid:134) tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l længere fremme i produktions- forløbet. Producenterne af flade varer og af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l er desuden i vidt omfang ikke identiske, og antallet af producenter af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l er betydeligt højere end antallet af producenter af flade varer af st(cid:134)l. (214) Det bemærkedes desuden ved en indbyrdes sammenligning EF-erhvervsgrenens mellem medlemmers salgspriser, at salgspriserne varierede for identiske varetyper. Endelig udgør legeringstil- lægget, selv hvis det anvendes, kun en lille procentdel af den samlede pris for den p(cid:134)gældende vare. (215) Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke er bevis for, at de indsamlede oplysninger om skade er up(cid:134)lidelige som følge af anvendelsen af »legerings- tillægget«. 3. Forbrug i Fællesskabet rustfrit (216) Med henblik p(cid:134) at vurdere det (cid:134)benbare forbrug i st(cid:134)l benyttede tr(cid:134)d af Fællesskabet af Kommissionen oplysninger fra EF-erhvervsgrenen og EUROFER om salget af den p(cid:134)gældende vare i Fællesskabet. Disse tal er blevet lagt til de tal for importen, der er fastsat p(cid:134) grundlag af oplysnin- gerne fra de samarbejdsvillige eksporterende produ- center fra de p(cid:134)gældende lande samt fra Eurostat. (217) I perioden 1994 til undersøgelsesperioden udgjorde det (cid:134)benbare forbrug i Fællesskabet af tr(cid:134)d af rust- frit st(cid:134)l 17 171 tons i 1994, 20 045 tons i 1995, 17 857 tons i 1996, 20 088 tons i 1997 og 21 810 tons i undersøgelsesperioden. Forbruget i Fælles- skabet af den p(cid:134)gældende vare steg s(cid:134)ledes med 27 % mellem 1994 og undersøgelsesperioden. (212) I denne forbindelse har de p(cid:134)gældende eksporte- rende producenter indgivet en klage (IV/E-l/ 37. 271) til GD IV den 5. oktober 1998, men dette generaldirektorat har ikke indledt nogen undersø- gelse af den p(cid:134)st(cid:134)ede overtrædelse af EF-traktatens artikel 85 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den p(cid:134)gældende vare. Denne klage er faktisk en forlængelse af den klage vedrørende stænger af rustfrit st(cid:134)l (der ogs(cid:134) tilhører kategorien af lange varer), der blev indgivet til GD IV den 3. februar 1998 (IV/E-1/36. 930), hvor der heller ikke er blevet indledt en undersøgelse. (1) Kommissionens beslutning 98/247/EKSF (EFT L 100 af 1. 4. 1998, s. 55). 4. Kumulering (218) Det er blevet fremført, at tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l impor- teret fra Korea ikke burde kumuleres med varen fra Indien, da betingelserne i artikel 8, stk. 4, i grund- forordningen ikke var opfyldt. Det fremførtes, at den importerede mængde af den p(cid:134)gældende vare var ubetydelig, og at konkurrenceforholdene var stærkt forskellige for importen fra Korea og Indien med hensyn til markedsandel og priser. Der er foreløbigt konstateret følgende. L 79/88 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 (219) For det første ligger de udligningsberettigede subsi- dier, der er konstateret for begge de p(cid:134)gældende lande, import- mængden fra de to lande er heller ikke ubetydelig, jf. artikel 10, stk. 11, og artikel 14, stk. 4, i grund- forordningen. over minimumsgrænsen, og (220) For det andet er de importerede varer identiske i enhver forstand, og de er indbyrdes udskiftelige og markedsføres efter sammenlignelige handels- og prispolitikker. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de importerede varer og de varer, der er fremstillet i Fællesskabet, viser en sammenligning, at de ogs(cid:134) er identiske i enhver forstand, og at de er indbyrdes udskiftelige og markedsføres i Fællesskabet p(cid:134) samme vilk(cid:134)r. (221) Da alle betingelser i artikel 8, stk. 4, er opfyldt, konkluderes det s(cid:134)ledes foreløbigt, at importen fra Korea skal vurderes kumulativt med importen fra Indien i forbindelse med analysen af skade. 5. Importmængde og den subsidierede im- ports markedsandel (222) Den subsidierede import udviklede sig s(cid:134)ledes: 1 210 tons i 1994, 1 992 tons i 1995, 3 036 tons i 1996, 4 422 tons i 1997 og 5 132 tons i undersøgel- sesperioden, hvilket svarer til en samlet stigning p(cid:134) 324 %, mens der i undersøgelsesperioden er tale om en mængde, der var næsten 4,5 gange større end i 1994. (223) Markedsandelen for importerede varer fra de p(cid:134)gæl- dende lande er ogs(cid:134) steget betydeligt og løbende, nemlig med 7 % i 1994, 10 % i 1995, 17 % i 1996, 22 % i 1997 og 23 % i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til en samlet stigning p(cid:134) 228 % i løbet af perioden fra 1994 til undersøgelsespe- rioden. 6. Den subsidierede imports priser a) Prisudvikling (224) De eksporterende producenters gennemsnitspris i ECU pr. kg har udviklet sig s(cid:134)ledes: 4,27 i 1994 med en stigning til 4,95 i 1995 og derefter et støt fald til 4,74 i 1996, 4,52 i 1997 og 4,51 i undersø- gelsesperioden. b) Prisunderbud M e t o d e (225) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r prisunderbud er der foretaget en sammenligning og de eksporterende producenters salgspriser for tilsva- rende modeller, leveret hos kunden. Eksportprisen af EF-erhvervsgrenens for varen leveret hos kunden er blevet beregnet ved, at der til cif-eksportprisen er tillagt en rimelig procentsats til dækning af forsikrings- og fragtom- kostninger fra Fællesskabets grænse til den ende- lige kunde (1). (226) Eksportlandenes landsdækkende underbudsmar- gener er blevet beregnet p(cid:134) grundlag af et vejet gennemsnit af de underbudsmargener, der konsta- eksporterende samarbejdsvillige teredes producenter. for de U n d e r b u d s m a r g e n e r (227) Der konstateredes følgende gennemsnitlige under- budsmargener: — Indien: et vejet gennemsnit p(cid:134) 26 % (med indi- viduelle underbudsmargener p(cid:134) mellem 10 % og 51,4 %) — Korea: et vejet gennemsnit p(cid:134) 12,1 % (med individuelle underbudsmargener p(cid:134) mellem 10,6 % og 31,1 %). 7. EF-erhvervsgrenens situation a) Produktion (228) Fællesskabserhvervsgrenens samlede produktion udviklede sig s(cid:134)ledes: 12 664 tons i 1994, 14 289 tons i 1995, 11 651 tons i 1996, 12 915 tons i 1997 og 14 138 tons i undersøgelsesperioden, en samlet stigning p(cid:134) 11 %. Den fulgte s(cid:134)ledes markedsud- viklingen og afspejlede en ekstraordinær markeds- situation i 1995, det efterfølgende fald og marke- dets opadg(cid:134)ende udvikling i undersøgelsespe- rioden. b) Kapacitetsudnyttelse (229) Fællesskabserhvervsgrenens kapacitetsudnyttelses- grad n(cid:134)ede et højdepunkt i 1995 (89,1 %) og er faldet betydeligt i 1996 (69,9 %). Skønt der er sket en begyndende stigning frem mod undersøgelses- perioden (80,5 %), er udnyttelsesgraden ikke n(cid:134)et op p(cid:134) det tidligere niveau. c) Salgsmængde (230) Fællesskabserhvervsgrenens salg forblev forholds- vist stabilt mellem 1994 og undersøgelsesperioden (en mindre stigning fra 11 312 til 11 884 tons), omend dette til en vis grad afspejlede ovennævnte ekstraordinære markedssituation i 1995 (12 511 tons) og i undersøgelsesperioden (11 884 tons). Salget fulgte imidlertid ikke stigningen i det (cid:134)ben- bare forbrug i Fællesskabet, der steg med 27 % mellem 1994 og undersøgelsesperioden, mens EF- erhvervsgrenens salg kun steg med 5 % i samme periode. (1) Der p(cid:134)lægges ikke told, da eksporten af den p(cid:134)gældende vare fra Indien og Korea er begunstiget af den generelle toldpræfe- renceordning. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/89 d) Markedsandel 2 481 000 ECU i undersøgelsesperioden), n(cid:134)ede de dog ikke det tidligere niveau. (231) Det støtte fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel med 12 procentpoint mellem 1994 og undersøgel- sesperioden (fra 66 % til 54 %) viser, at fælles- skabserhvervsgrenen ikke opn(cid:134)ede fordel med hensyn til markedsandel af stigningen i forbruget i Fællesskabet eller af den ekstraordinære situation p(cid:134) markedet i 1995 (med en faldende markeds- andel p(cid:134) 62 % i 1995 og p(cid:134) 58 % i 1996) og i undersøgelsesperioden, men at den led stærkt under stigningen i den subsidierede import og ikke var i stand til at genvinde sin tidligere stilling p(cid:134) markedet. e) Priser (232) Fællesskabserhvervsgrenens gennemsnitlige salgs- priser pr. kg steg mellem 1994 (5,04 ECU), 1995 (5,78 ECU) og 1996 (5,86 ECU). Lavprisimporten fra Korea steg betydeligt fra 1996, og de fleste medlemmer af EF-erhvervsgrenen opretholdt deres priser, mens andre fulgte den subsidierede imports lave priser og sænkede prisen. Fra 1996 til undersø- gelsesperioden er fællesskabserhvervsgrenens gen- nemsnitspriser faldet betydeligt (5,21 i 1997 og 5,19 i undersøgelsesperioden), hvilket tyder p(cid:134), at EF- erhvervsgrenen har lidt under pristryk. Desuden havde fællesskabserhvervsgrenen som reaktion p(cid:134) stigningen i lavprisimporten intet andet valg end at stoppe produktionen og salget af visse modeller af standardvarer og i stedet begunstige nogle markeds- nicher, hvor priserne (men ogs(cid:134) produktionsom- kostningerne) var højere og den direkte konkur- rence fra importen fra Korea mindre udtalt. Det kan derfor antages, at prisfaldet ville have været endnu større, hvis fællesskabserhvervsgrenen var vedblevet med at fremstille alle varetyper. f) Beskæftigelse (233) EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrke er faldet støt fra 1995, hvor markedssituationen førte til en betydelig stigning i størrelsen af den arbejdsstyrke, der var direkte forbundet med den p(cid:134)gældende vare i Fællesskabet. Beskæftigelsen steg fra 499 ansatte i 1994 til 566 i 1995 og faldt derefter til 521 i undersøgelsesperioden. g) Investeringer (234) toppede i 1995 (4 592 000 Investeringerne, der ECU), i 1996 (1 498 000 ECU). Skønt de steg igen i 1997 (2 532 000 ECU og faldt betydeligt h) Rentabilitet (235) Fællesskabserhvervsgrenens af rentabilitet faldt mellem 1994 (3,6 %) og undersøgelsesperioden (–0,6 %), omend den positive situation i 1995 (8,5 %) ogs(cid:134) er afspejlet i udviklingen. EF-erhvervs- imidlertid tab trods ovennævnte grenen lider forbedring ved udgangen af 1997 (–0,8 %) og i undersøgelsespe- rioden. Det kan endda antages, at udviklingen ville have været endnu værre, hvis erhvervsgrenen i Fællesskabet var vedblevet med at fremstille og sælge de modeller, der er genstand for den mest aggressive prispolitik fra de eksporterende produ- center i de p(cid:134)gældende lande. situationen p(cid:134) markedet 8. Konklusion om skade (236) Mellem 1994 og undersøgelsesperioden forblev fællesskabserhvervsgrenens salg forholdsvis stabilt. Selv om det til en vis grad afspejlede markedsud- viklingen i 1995 og steg svagt hen imod undersø- gelsesperioden efter et stærkt fald i 1996, fuldte det ikke stigningen i i Fællesskabet, som forbruget voksede betydeligt i samme periode, nemlig med 27 % eller fra 17 171 tons til 21 810 tons. Dette førte til en konstant for erhvervsgrenen i Fællesskabet. faldende markedsandel (237) Trods en vis stigning i EF-erhvervsgrenens produk- tion og dens relativt stabile salgsmængde og priser faldt dens rentabilitet til en situation med tab mellem 1994 og undersøgelsesperioden, og den opn(cid:134)ede s(cid:134)ledes ikke fordel af den ekspanderende markedssituation i den p(cid:134)gældende periode. (238) Det konkluderes derfor foreløbigt, at der er forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. E. (cid:143)RSAGSSAMMENHÆNG 1. Virkningerne af den subsidierede import (239) Den betydelige stigning i den subsidierede imports mængde (+324 %) og markedsandel (fra 7 % til 23 %) mellem 1994 og undersøgelsesperioden samt det anseelige underbud, der konstateredes, (et vejet gennemsnit p(cid:134) 12,1 % for Korea og et vejet gennemsnit p(cid:134) 26 % for Indien), faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r tab af markedsandel, pristryk og faldende rentabilitet. L 79/90 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 (240) Markedet for tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l i Fællesskabet voksede med 27 % mellem 1994 og slutningen af undersøgelsesperioden. Skønt EF-erhvervsgrenens salgsmængde til en vis grad afspejlede markedets udvikling, steg den dog kun med 5 % og fulgte s(cid:134)ledes ikke udvidelsen af markedet. I modsætning hertil steg importen fra de p(cid:134)gældende lande bety- deligt (+324 %) i samme periode, og disse landes markedsandel steg med 120 % mellem 1995 og 1997. Dette faldt sammen med den ugunstige udvikling i situationen for EF-erhvervsgrenen, der mistede markedsandel og m(cid:134)tte mindske b(cid:134)de sine investeringer og priser fra 1996, hvilket førte til finansielle tab i 1997. (241) Over for for lavprisimporten fra Indien og Korea forsøgte de fleste producenter i EF i 1996 at fast- holde deres salgspriser, mens nogle f(cid:134) producenter sænkede prisen. Begge strategier resulterede i nega- tive virkninger fortjenesten, enten direkte (lavere priser) eller indirekte (høje priser førte til førte til højere mindre salgsmængder, hvilket 1996 ton). Fra produktionsomkostninger sænkede alle EF-producenter deres salgspriser bety- deligt, hvilket havde en yderligere negativ indvirk- ning p(cid:134) deres fortjeneste, selv om de forsøgte at koncentrere sig om visse markedsnicher for at undg(cid:134) at blive p(cid:134)virket endnu mere af virkningerne af den subsidierede import. Dette viser klart prisføl- somheden p(cid:134) markedet og virkningerne af de indiske og koreanske producenters lavere priser. pr. 2. Virkninger af andre faktorer (242) I overensstemmelse med artikel 8, stk. 7, i grund- forordningen har Kommissionen undersøgt, om andre faktorer end den subsidierede import fra de p(cid:134)gældende lande kan have indvirkning p(cid:134) fælles- skabserhvervsgrenens navnlig med hensyn til den rolle, der er spillet af andre EF- ikke udviste samarbejdsvilje i producenter, der forbindelse med undersøgelsen, samt fra andre lande. situation, import a) Andre EF-producenter (243) De eksporterende producenter erklærede, at i betragtning af de øvrige ikke-klagende EF-produ- centers salgsmængde og markedsandel kan disse producenter have bidraget til den skade, der er forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet. I denne forbindelse blev det imidlertid bemærket, at disse andre EF-producenters salgsmængde var forblevet mere eller mindre stabil mellem 1994 og undersø- gelsesperioden (og faktisk var faldet med 21 % fra 1995 til undersøgelsesperioden). Desuden faldt deres markedsandel betydeligt fra 1994 til undersø- gelsesperioden, nemlig fra 23 % til 16 %. Dette viser klart, at de p(cid:134)gældende virksomheder heller ikke opn(cid:134)ede fordel af udvidelsen af fællesskabs- markedet. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r deres salgspriser fore- ligger der ingen oplysninger om, at de skulle ligge under fællesskabserhvervsgrenens salgspriser, skønt det under hensyntagen til gennemsigtigheden af markedet for tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l konkluderes, at de sandsyn- ikke-samarbejdsvillige EF-producenter ligvis har fulgt samme udvikling som erhvervs- grenen i Fællesskabet. Argumentet bør derfor afvises. b) Import fra tredjelande (244) De eksporterede producenter p(cid:134)stod endvidere, at importen fra tredjelande, især Schweiz, kan have bidraget til den skade, der er forvoldt EF-erhvervs- grenen. ligeledes (245) Den fra Schweiz importerede mængde forblev stabil, og markedsandelen var stabil mellem 1994 og undersøgelsesperioden, idet den p(cid:134)gældende import tegnede sig for 3 % af det samlede forbrug i Fællesskabet i denne periode, hvorimod importen fra de p(cid:134)gældende lande i samme periode steg fra 7 % til 23 %. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r priser blev der ikke i forbindelse med under- søgelsen fundet tegn p(cid:134), at priserne var lavere end EF-erhvervsgrenens salgspriser. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r tredjelande havde individuelle lande salgsmængder og sm(cid:134) markedsandele (fra 2 % i 1994 til 3 % i undersøgelsesperioden), der var stabile i samme periode, og der er heller ikke tegn p(cid:134) prisunderbud i forhold til EF-erhvervsgrenens salgspriser. Argu- mentet bør derfor afvises. c) Andet (246) Kommissionen undersøgte ogs(cid:134), om andre faktorer end de ovennævnte kan have bidraget til den skade, der er forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet, navnlig faldende efterspørgsel eller ændringerne i forbrugsmønstret, den teknologiske udvikling samt EF-erhvervsgrenens eksportresultater og produkti- vitet. (247) Med hensyn til udviklingen i efterspørgslen og ændringerne i forbrugsmønstret er det allerede fast- lagt, at markedet for tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l er vokset mellem 1994 og undersøgelsesperioden, og at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke opn(cid:134)ede fordel af denne ekspansion, mens de eksporterende producenter øgede deres salgsmængde og markeds- andel betydeligt. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/91 (248) sit produktions- I forbindelse med den teknologiske udvikling og fællesskabserhvervsgrenens produktivitet er det konstateret, at EF-erhvervsgrenen forsøgte at opret- holde investeringsniveau mellem 1994 og undersøgelsesperioden for ikke at miste sin konkurrenceevne. EF-erhvervsgrenens eksport har været stabil i løbet af den undersøgte periode, og dens salg har vist sig at være mere rentabelt p(cid:134) eksportmarkederne end p(cid:134) fællesskabs- markedet. og (249) Det kan derfor konkluderes, at andre faktorer end den subsidierede import ikke har brudt (cid:134)rsagssam- menhængen mellem den subsidierede import og den væsentlige skade, der er forvoldt fællesskabser- hvervsgrenen som følge heraf. 3. Konklusion om skade (250) Det konkluderes derfor foreløbigt, at den subsidie- rede import har forvoldt erhvervsgrenen i Fælles- skabet væsentlig skade. F. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Generel bemærkning (251) For at klarlægge Fællesskabets interesser under- søgte Kommissionen to scenarier, nemlig de mest sandsynlige virkninger af at indføre antisubsidiefor- anstaltninger samt de mest sandsynlige virkninger af ikke at indføre s(cid:134)danne foranstaltninger. I denne forbindelse blev der lagt særlig vægt p(cid:134) den virk- ning, som eventuelle antisubsidieforanstaltninger ville have p(cid:134) erhvervsgrenen i Fællesskabet, p(cid:134) leverandørerne af r(cid:134)varen samt p(cid:134) de endelige brugere af den p(cid:134)gældende vare. 2. Erhvervsgrenen i Fællesskabet og andre EF- producenter a) Generelt (252) Erhvervsgrenen i Fællesskabet har vist sig at være strukturelt levedygtig og i stand til at tilpasse sit varesortiment til de skiftende konkurrencevilk(cid:134)r p(cid:134) markedet samt koncentrere sig om markedsnicher, hvor der var mindre konkurrence fra den subsidie- rede import fra de p(cid:134)gældende lande. (253) Trods denne strukturelle levedygtighed kan det imidlertid ikke udelukkes, at erhvervsgrenen vil mindske sine fremstillingsaktiviteter i Fællesskabet i forbindelse med den p(cid:134)gældende vare, hvis der ikke træffes foranstaltninger mod den subsidierede import. Denne konklusion er berettiget i betragt- ning af varigheden af den situation med forværret rentabilitet, der er for(cid:134)rsaget af den subsidierede import. Uden foranstaltninger vil det pristryk, der er for(cid:134)rsaget af den subsidierede import, fortsat gøre alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser for at genvinde en tilfredsstillende fortjenstmargen virk- ningsløse. b) Beskæftigelse (254) Fællesskabserhvervsgrenens situation er gradvist forværret siden 1995. Hvis denne udvikling fort- sætter, vil EF-erhvervsgrenen m(cid:134)ske blive tvunget til at indstille produktionen i Fællesskabet, og omkring 500 arbejdspladser i EF, som er direkte knyttet til den p(cid:134)gældende vare, kan blive bragt i fare. P(cid:134) den anden side vil en indførelse af foran- staltninger gøre det muligt for erhvervsgrenen at opretholde og yderligere udvikle sine aktiviteter i Fællesskabet. c) Forskning og udvikling (255) Den p(cid:134)gældende vare kræver løbende investeringer i forskning og udvikling, hovedsagelig i forbindelse med produktionsprocessen, dvs. til udvikling af miljøvenlige og energibesparende produktionstek- nologier. I denne forbindelse har EF-erhvervs- grenen m(cid:134)ttet mindske sine investeringer betyde- ligt, og denne negative udvikling vil fortsætte, hvis der ikke træffes foranstaltninger. 3. Ikke forbundne importører (256) Der blev ydet begrænset samarbejde fra ikke forret- ningsmæssigt forbundne importører af den p(cid:134)gæl- dende vare i Fællesskabet. For de samarbejdsvillige selskaber var hverken beskæftigelse eller store inve- steringer direkte forbundet med den p(cid:134)gældende vare. (257) Dette berettiger den foreløbige konklusion, at en eventuel udligningstold sandsynligvis ikke vil have afgørende indvirkning p(cid:134) de ikke forretningsmæs- sigt forbundne importører. 4. Leverandører (258) Følgende 6 leverandører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og de oplysninger, som de afgav, blev kontrolleret af Kommissionen: — Acciaierie Valbruna s. r. l, Vicenza, Italien — Acciaierie Bolzano s. r. l, Bolzano, Italien — Cogne Acciai Speciali, Aosta, Italien — Fagersta Stainless AB, Fagersta, Sverige L 79/92 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 — Roldan SA, Madrid, Spanien — Ugine Savoie Imphy, Ugine, Frankrig. samlede større prisstigninger p(cid:134) tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l i Fællesskabet. (259) Der blev modtaget besvarelser fra to andre leveran- dører til EF-erhvervsgrenen, nemlig Avesta Shef- field Ltd (Sheffield, Det Forenede Kongerige) og Krupp Edelstahlprofile (Siegen, Tyskland). (260) Disse leverandører fremførte, at de led under s(cid:134)vel direkte konkurrence fra importen af valsetr(cid:134)d fra tredjelande, som var steget betydeligt i de seneste (cid:134)r, og virkningerne af den subsidierede import af den p(cid:134)gældende vare i leverandørsektoren. Da konkurrencen vedrørende tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l var skarp, havde EF-erhvervsgrenen forsøgt at finde billigere r(cid:134)vareleverandører og derfor købt varer i lande uden for Fællesskabet, nemlig Korea, Indien og Taiwan, og den havde udøvet pristryk p(cid:134) sine leverandører for at sikre lave r(cid:134)varepriser. (261) En udligningstold p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare vil bist(cid:134) EF-leverandørerne af valsetr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l med at forbedre deres forværrede økonomiske situation og genoprette rentabiliteten, hvilket vil sætte dem i stand til at foretage de nødvendige investeringer. 5. Brugere (262) Brugerne er forarbejdere af tr(cid:134)d, hvis halvfabrikata derefter benyttes i bygge- og anlægsarbejder, i auto- mobilindustrien, til medicinske form(cid:134)l osv. Kun fire af de 60 udsendte spørgeskemaer blev besvaret, nemlig af: til husholdningsapparater, — Bever GmbH, Kirchhunden, Tyskland — Tucai SA, Barcelona, Spanien — Tubiflex, Orbassano, Italien — Max Rhodius GmbH, Weissenburg, Tyskland. (263) Den begrænsede samarbejdsvilje gør det berettiget at drage den foreløbige konklusion, at en eventuel udligningstold højst sandsynligt ikke vil have en afgørende indvirkning p(cid:134) brugerindustrien, enten fordi denne r(cid:134)vare ikke er en væsentlig omkost- ningsfaktor for virksomhederne i brugerindustrien, eller fordi deres produktion af mere forarbejdede varer med forbindelse til tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l kun tegner sig for en mindre del af deres samlede produktion. forholdsvis beskedne toldsatser, der er foresl(cid:134)et for de p(cid:134)gæl- dende eksportører, det store antal konkurrerende producenter i Fællesskabet samt tilstedeværelsen af import fra andre tredjelande forventes det desuden, at foranstaltningerne sandsynligvis ikke vil føre til betragtning de af I 6. Konkurrence og handelsforvridende virk- ninger (264) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r handelsmæssige virkninger af en eventuel udligningstold eksporteres den p(cid:134)gæl- dende vare ikke til de p(cid:134)gældende lande, bl. a. p(cid:134) grund af den høje told p(cid:134) tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l i disse lande, omend den p(cid:134)gældende vare eksporteres af EF-erhvervsgrenen til andre tredjelande. P(cid:134) grund af den nuværende internationale situation er fælles- skabsmarkedet desuden et af de f(cid:134) (cid:134)bne markeder, hvor der stadig er stor efterspørgsel efter st(cid:134)l. (265) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r virkningerne af eventuelle foran- staltninger p(cid:134) konkurrencen i Fællesskabet har nogle interesserede parter fremført, at told vil føre til, at de p(cid:134)gældende eksporterende producenter vil forsvinde fra EF-markedet og derved mindske konkurrencen betydeligt, samt til prisstigninger p(cid:134) tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l. (266) i omhandlede markedsposition, I betragtning af de eksporterende producenters ovenfor den forholdsvis beskedne foresl(cid:134)ede told, det store antal producenter samt markedets Fællesskabet gennemsigtighed kan det konkluderes, at EF- producenterne fortsat vil have et betydeligt antal fællesskabsmarkedet. stærke p(cid:134) Brugerne fremtiden have i mulighed for at vælge mellem flere leverandører af den p(cid:134)gældende vare. s(cid:134)ledes ogs(cid:134) konkurrenter vil (267) Endelig fremførte visse interesserede parter, at det ikke kunne være i Fællesskabets interesse at træffe foranstaltninger p(cid:134) grund af ovennævnte p(cid:134)st(cid:134)ede praksis ved beregningen af legeringstillæg. Der henvises i den forbindelse til bemærkningerne i betragtning 208 ff. 7. Konklusion om Fællesskabets interesser (268) Af ovennævnte (cid:134)rsager konkluderes det foreløbigt, at der ikke foreligger tvingende grunde til ikke at indføre udligningstold. G. MIDLERTIDIG TOLD (269) P(cid:134) grundlag af konklusionerne vedrørende subsi- dier, skade, (cid:134)rsagssammenhæng og Fællesskabets interesser finder Kommissionen, at det er nødven- digt at indføre midlertidige udligningsforanstalt- ninger. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/93 (270) Med henblik p(cid:134) fastsættelse af niveauet for disse foranstaltninger tog Kommissionen hensyn til de konstaterede subsidiemargener og størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. (271) Kommissionen fastslog, at det var nødvendigt at hæve priserne p(cid:134) den subsidierede import til et niveau, som ikke forvoldte skade. Den nødvendige prisstigning blev fastsat p(cid:134) grundlag af en sammen- ligning af den vejede gennemsnitlige importpris, der anvendtes til at fastsl(cid:134) prisunderbuddet som beskrevet i betragtning 225 ff. , og den ikke-skade- lige pris p(cid:134) forskellige af EF-erhvervsgrenens refe- rencer eller modeller. Den ikke-skadevoldende pris er blevet beregnet ved at lægge fællesskabserhvervs- grenens gennemsnitlige faktiske tab til dens salgs- pris samt yderligere tillægge en fortjenstmargen p(cid:134) 5 %. Denne fortjenstmargen svarer til det, der i tidligere sager vedrørende erhvervsgrene af denne type er fundet at være et nødvendigt minimum. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif- importværdi. (272) Tolden bør i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, i grundforordningen fastsættes svarende til subsi- diebeløbet, medmindre skadesmargenen er lavere. Der blev derfor fastsat følgende told for samar- bejdsvillige producenter: a) Indien — Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai 14,5 % — Indore Wire Company Ltd, Indore 19,3 % — Isinox Steels Ltd, Mumbai 10,1 % — Shine Metal Co. Ltd, Pusan 2,7 % — Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan 0 % — Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul/Pusan 0 % — Mjung Jin Co. Ltd, Pusan — Kowel Special Steel Wire Co. — SeAH Metal Products Co. Ltd, Chang Won 0 % 0 % 2,4 % til (273) For ikke at belønne manglende samarbejdsvilje fandtes det passende at fastsætte tolden for de ikke- samarbejdsvillige selskaber summen af den højeste sats, der konstateredes for hvert enkelt subsidieprogram for de samarbejdsvillige selskaber, dvs. 48,9 % for indiske producenter og 5,5 % for koreanske producenter, da begge disse satser er lavere end den højeste skadesmargin, der konstate- redes for en samarbejdsvillig eksportør i det respek- tive land. H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE (274) Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den tidsfrist, der er anført i indledningsmeddelelsen, kan tilken- degive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Endvidere bør det fastsl(cid:134)s, at alle træffes med henblik p(cid:134) denne afgørelser, der forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik p(cid:134) en endelig told — — Kei Industries Limited, New Delhi 0 % UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: — Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbai — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad — Venus Wire Ltd, Mumbai 25,4 % 13,2 % 42,9 % 35,4 % b) Korea Artikel 1 1. Der indføres en midlertidig udligningstold p(cid:134) importen af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l, med indhold af nikkel p(cid:134) 2,5 vægtprocent og derover, undtagen med indhold af nikkel p(cid:134) 28 vægtprocent og derover, men ikke over 31 vægtprocent, og af chrom p(cid:134) 20 vægtprocent og derover, men ikke over 22 vægtprocent, af diameter under 1 mm, henhørende under KN-kode 7223 00 19 og med oprin- delse i Indien og Korea. — Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul 0 % 2. Tolden fastsættes til Fællesskabets grænse, ufortoldet: følgende af nettoprisen, frit L 79/94 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 Indiske producenter Toldsats (%) Taric-tillægskode Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai Isinox Steels Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Indore Wire Company Ltd, Indore Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, New Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Alle andre indiske selskaber 14,5 10,1 13,2 19,3 42,9 35,4 0 25,4 48,9 A001 A002 A003 A004 A005 A006 A007 A008 A999 Koreanske producenter Toldsats (%) Taric-tillægskode Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul Shine Metal Co. Ltd, Pusan Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul Myung Jin Co. Ltd, Kyoungbuk Kowel Special Steel Wire Co. Ltd, Kyungnam SeAH Metal Products Co. Ltd, Kyungnam Alle andre koreanske selskaber 0 2,7 0 0 0 0 2,4 6 A013 A014 A015 A016 A017 A018 A019 A999 Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er 3. fastsat. 4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told. Artikel 2 Interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er anført i indlednings- meddelelsen, kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist p(cid:134) 15 dage fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 30 i forordning (EF) nr. 2026/97. De berørte parter kan inden for en frist p(cid:134) en m(cid:134)ned fra datoen for nærværende forord- nings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse, jf. artikel 31, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2026/97. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/95 Artikel 3 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesska- bers Tidende. Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode p(cid:134) fire m(cid:134)neder. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Leon BRITTAN Næstformand