title: 2000/42/EF: Kommissionens beslutning af 9. marts 1999 om en procedure i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 (Sag IV/M.1313 - Danish Crown/Vestjyske Slagterier) (meddelt under nummer K(1999) 560) (EØS-relevant tekst.) (Kun den engelske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
economic concentration
fresh meat
marketing
meat processing industry
merger control
slaughter of animals

text: 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/1 II (Retsakter hvis offentliggłrelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 9. marts 1999 om en procedure i henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 (Sag IV/M. 1313 (cid:151) Danish Crown/Vestjyske Slagterier) (meddelt under nummer K(1999) 560) (Kun den engelske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (2000/42/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, under henvisning til aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, s(cid:230)rlig artikel 57, stk. 2, litra a), under henvisning til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomheds- overtagelser (1), senest (cid:230)ndret ved forordning (EF) nr. 1310/ 97 (2), s(cid:230)rlig artikel 8, stk. 2, (1) Den 5. oktober 1998 modtog Kommissionen en anmel- delse efter artikel 4 i forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89 (»fusionsforordningen«) af en fusion mellem slagterisel- skabet Danish Crown AmbA (»Danish Crown«) og Vest- jyske Slagterier A. m. b. A. (»Vestjyske Slagterier«). (2) Ved beslutning af 6. november 1998 fastslog Kommissi- onen, at der herskede alvorlig tvivl om, hvorvidt den anmeldte fusion var forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, og den indledte derfor proceduren efter fusionsforordnin- gens artikel 6, stk. 1, litra c). under henvisning til Kommissionens beslutning af 6. november 1998 om at indlede proceduren, I. PARTERNE efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at udtale sig om Kommissionens klagepunkter, under henvisning til udtalelse fra Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser (3), og ud fra fłlgende betragtninger: (3) Danish Crown er Danmarks stłrste slagteriselskab med 13 122 andelshavere (landm(cid:230)nd), der leverer selskabet r(cid:229)varer (svin og kreaturer). Danish Crown er vertikalt integreret i slagtning, kłdforarbejdning og handel med kłd. Inden for F(cid:230)llesskabet udłver selskabet sine vigtig- ste aktiviteter i Det Forenede Kongerige, Tyskland, Fran- krig, Danmark og Italien. (1) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1; berigtiget i EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13. (2) EFT L 180 af 9. 7. 1997, s. 1. (3) EFT C 21 af 25. 1. 2000. (4) Vestjyske Slagterier er Danmarks n(cid:230)ststłrste slagterisel- skab med 17 722 andelshavere (landm(cid:230)nd), der leverer selskabet r(cid:229)varer (svin og kreaturer). Vestjyske Slagterier L 20/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 er vertikalt integreret i slagtning, kłdforarbejdning og handel med kłd. Inden for F(cid:230)llesskabet udłver selskabet sine vigtigste aktiviteter i Danmark, Tyskland, Det For- enede Kongerige, Frankrig og Italien. II. FUSIONEN (5) Den anmeldte fusion best(cid:229)r i en sammenl(cid:230)gning af Danish Crown og Vestjyske Slagterier i et nystiftet andelsselskab, som Danish Crown og Vestjyske Slagterier (i det fłlgende ben(cid:230)vnt under Øt som »parterne«) vil overdrage alle deres aktiviteter, aktiver og passiver, og som parternes andelshavere vil tilslutte sig kollektivt. Parterne slagter ca. 16 mio. svin og 500 000 kreaturer om (cid:229)ret. Selskabet bliver Europas stłrste slagteri (4) og verdens stłrste eksportłr af svinekłd. (6) Desuden er parterne andelshavere i fire andre danske andelsselskaber, nemlig daka a. m. b. a. (»daka«), Danske Andelsslagteriers Tarmsalg (cid:151) Schaub & Co. a. m. b. a. F(cid:230)llesindkłbsforening (»DAT-Schaub«), a. m. b. a. (»SFK«) og Scan-Hide a. m. b. a. (»Scan-Hide«). Ved fusionen vil parterne erhverve kontrol med hvert af disse fire andelsselskaber af nedenst(cid:229)ende (cid:229)rsager. Slagteriernes (7) Daka er en destruktionsvirksomhed (slagteriaffald), der ejes af Danish Crown (43 %), Vestjyske Slagterier (34 %), TiCan (3,8 %) og en r(cid:230)kke andre slagterier og detail- handlere (12,5 %). Efter fusionen vil parterne f(cid:229) fem ud af ti bestyrelsesmedlemmer. To medlemmer v(cid:230)lges af de ansatte. Ifłlge vedt(cid:230)gterne udn(cid:230)vnes bestyrelsesmedlem- merne efter et bestemt system, og formanden, der har en afgłrende stemme, udpeges af et flertal i bestyrelsen. Bestyrelsen fastl(cid:230)gger selskabets forretningspolitik. Efter fusionen vil parterne f(cid:229) ca. 86 ud af 114 stemmer p(cid:229) generalforsamlingen. Ifłlge vedt(cid:230)gterne kan der kun foretages vedt(cid:230)gts(cid:230)ndringer, hvis det stłttes af et andet uafh(cid:230)ngigt medlem, der repr(cid:230)senterer mindst tre stem- mer. derne i bestyrelsen, og bestyrelsesformanden kan ikke f(cid:229) udpeges mod deres vilje. Parterne vil afgłrende som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3. indflydelse og dermed enekontrol s(cid:229)ledes (9) DAT-Schaub har traditionelt varetaget forarbejdning og salg af tarme fra dyr, der slagtes p(cid:229) de danske andels- slagterier. Selskabet handler desuden med krydderier, kłd og kłdprodukter (parternes hovedaktivitet). DAT- Schaub ejes af Danish Crown (49,8 %), Vestjyske Slag- terier (31 %), Steff-Houlberg (13,8 %) og TiCan (5,5 %). Efter fusionen vil parterne f(cid:229) seks ud af ni bestyrelses- medlemmer og ca. 80 ud af 101 delegerede p(cid:229) general- forsamlingen. Ifłlge vedt(cid:230)gterne skal enhver beslutning, der tr(cid:230)ffes p(cid:229) generalforsamlingen, stłttes af mindst to uafh(cid:230)ngige medlemmer. Vedt(cid:230)gterne kan dog (cid:230)ndres af et medlem, der repr(cid:230)senterer mindst to tredjedele af stemmerettighederne. (10) Det fusionerede selskab vil f(cid:229) 80 % af stemmerettighe- derne p(cid:229) generalforsamlingen og klart flertal i bestyrel- sen. Dets flertal p(cid:229) generalforsamlingen vil give det mulighed for at (cid:230)ndre den bestemmelse i vedt(cid:230)gterne, der kr(cid:230)ver, at alle beslutninger p(cid:229) generalforsamlingen skal stłttes af to uafh(cid:230)ngige medlemmer. Ved fusionen opn(cid:229)r parterne derfor enekontrol over DAT-Schaub. (11) SFK er leverandłr af fłlgende produkter til kłd- og lev- nedsmiddelindustrien: emballagemateriale, krydderier, til- s(cid:230)tningsstoffer, rengłringsprodukter, bekl(cid:230)dning, red- skaber, maskiner og udstyr. SFK ejes af Danish Crown (24,7 %), Steff-Houlberg (42,6 %), Vestjyske Slagterier (17,4 %), andre slagterier (14,4 %) og TiCan (1,1 %). Bestyrelsen best(cid:229)r af hłjst tolv medlemmer. Hłjst otte udpeges af medlemmerne af Danske Slagterier, og heraf vil parterne kunne udpege fem (5). To bestyrelsesmed- lemmer udpeges af de łvrige slagterier, medens to andre medlemmer udpeges af de ansatte. Bestyrelsen tr(cid:230)ffer beslutninger med simpelt flertal, og formanden har afgłrende stemme. Bestyrelsen vedtager selskabets for- retningspolitik. Parterne vil f(cid:229) 74 % af stemmerettighe- derne p(cid:229) generalforsamlingen. Beslutningerne p(cid:229) gene- ralforsamlingen vedtages med simpelt flertal, men vedt(cid:230)gterne kan kun (cid:230)ndres, hvis mindst to uafh(cid:230)ngige medlemmer stemmer for. (8) Efter fusionen vil parterne kunne udłve 75 % af stem- merettighederne p(cid:229) generalforsamlingen og vil dermed kunne f(cid:229) afgłrende indflydelse p(cid:229) selskabets strategiske beslutninger (budget, driftsplan og vigtige investeringer). Desuden vil parterne f(cid:229) halvdelen af stemmerettighe- (4) Danish Crown og Vestjyske Slagterier er henholdsvis det stłrste og det tredjestłrste svineslagteri i Europa. (12) Det fusionerede selskab vil f(cid:229) 74 % af stemmerettighe- derne p(cid:229) generalforsamlingen og vil derfor f(cid:229) afgłrende (budget, indflydelse p(cid:229) SKF’s strategiske beslutninger (5) Medlemmerne af Danske Slagterier (en brancheforening best(cid:229)ende af Danish Crown, Vestjyske Slagterier, Steff-Houlberg og TiCan) udpeger hver et medlem af bestyrelsen, og de łvrige fem udpeges p(cid:229) grundlag af de enkelte medlemmers antal stemmerettigheder. Stemmerettighederne beregnes p(cid:229) grundlag af selskabskapitalen (50 % af beregningen) og de respektive indkłb i de tre foreg(cid:229)ende (cid:229)r (de resterende 50 % af beregningen). 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/3 driftsplan og vigtige investeringer). Parterne vil s(cid:229)ledes f(cid:229) som afgłrende omhandlet i fusionsforordningens artikel 3. indflydelse og dermed enekontrol V. DE RELEVANTE MARKEDER (13) Scan-Hide, der s(cid:230)lger r(cid:229), sorterede og saltede kv(cid:230)ghu- der, ejes af Vestjyske Slagterier (47,3 %), Danish Crown (33,2 %) og andre slagterier (19,5 %). Fłr fusionen var ingen af parterne i stand til at udłve kontrol med Scan- Hide, selv om Vestjyske Slagterier i (cid:229)r undtagelsesvis vil f(cid:229) over 50 % af stemmerettighederne p(cid:229) generalforsam- lingen, leverede over halvdelen af huderne sidste (cid:229)r. Efter fusionen vil parterne udpege fem af otte bestyrelsesmedlemmer og vil f(cid:229) ca. 82 ud af 104 stemmer p(cid:229) generalforsamlingen. Ved fusionen opn(cid:229)r parterne derfor enekontrol med Scan-Hide. selskabet fordi III. FUSION (14) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende kan det fastsl(cid:229)s, at transakti- onen indeb(cid:230)rer, at der dannes en fuldst(cid:230)ndig fusion mellem Danish Crown og Vestjyske Slagterier som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), og at parterne erhverver kontrol med hvert af de fire andelsselskaber (daka, DAT-Schaub, SFK og Scan-Hide) som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). (17) Parternes virksomhed best(cid:229)r i indkłb af levende dyr til slagtning, salg af fersk kłd til endeligt forbrug og til industrielt forarbejdning og salg af forarbejdede kłdpro- dukter. Den virksomhed, der udłves af daka, DAT- Schaub, SFK og Scan-Hide, er beskrevet ovenfor. (18) Parterne afgr(cid:230)nsede i deres anmeldelse fłlgende rele- vante markeder: (i) markedet for slagtning af dyr (opdelt efter art, dvs. svin, kv(cid:230)g og lam) i »Nordeuropa« (dvs. Danmark, Sverige, Tyskland og Benelux-landene), (ii) det EU-d(cid:230)kkende marked for alle kłdtyper og (iii) det dan- ske marked for indsamling og behandling af slagteriaf- fald (destruktion). (19) Af nedenst(cid:229)ende (cid:229)rsager mener Kommissionen, at der błr foretages en sn(cid:230)vrere afgr(cid:230)nsning af de relevante markeder. Uanset den valgte markedsafgr(cid:230)nsning mener Kommissionen dog ikke, at fusionen giver anledning til bet(cid:230)nkeligheder med hensyn til indkłb af lam og f(cid:229)r og salg af lamme- og f(cid:229)rekłd. De erhvervsaktiviteter, der udłves af DAT-Schaub, SFK og Scan-Hide p(cid:229) andre end de markeder, der er beskrevet nedenfor, giver heller ikke anledning til bet(cid:230)nkeligheder. A. DE RELEVANTE PRODUKTMARKEDER IV. F˘LLESSKABSDIMENSION a) Indkłb af slagtesvin og -kv(cid:230)g (15) Fusionen er af f(cid:230)llesskabsdimension som omhandlet i fusionsforordningens artikel 1, stk. 2, da alle de delta- gende virksomheders samlede oms(cid:230)tning p(cid:229) verdens- plan overstiger 5 mia. EUR (Danish Crown: 3 126 mio. EUR; Vestjyske Slagterier: 1 496 mio. EUR; daka: 68 mio. EUR; SFK: 116,8 mio. EUR; Scan-Hide: 39,9 mio. EUR og DAT-Schaub: 589,3 mio. EUR) (6). Desuden har Danish Crown (2 053 mio. EUR), Vestjyske Slagterier (865,3 mio. EUR) og DAT-Schaub (328,7 mio. EUR) en samlet oms(cid:230)tning p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan p(cid:229) over 250 mio. EUR. Danish Crown, Vestjyske Slagterier, Scan-Hide og DAT-Schaub har ikke over 2/3 af deres samlede oms(cid:230)t- ning p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan i en og samme medlemsstat. (20) Med hensyn til slagtning af dyr har parterne anfłrt, at slagtelinjen p(cid:229) et slagteri varierer efter dyreart og ikke kan (cid:230)ndres inden for et rimeligt tidsrum og uden bety- delige omkostninger. Desuden vil det kr(cid:230)ve b(cid:229)de tid og omkostninger for en landmand at (cid:230)ndre produktionen fra en dyreart til en anden (f. eks. produktion af kv(cid:230)g i stedet for svin). Der er derfor ingen udbudssubstitution mellem de forskellige dyrearter, n(cid:229)r det g(cid:230)lder slagtning. Dette blev bekr(cid:230)ftet ved Kommissionens undersłgelse. (21) Det kan konkluderes, at indkłb af henholdsvis slagtesvin og slagtekv(cid:230)g udgłr to s(cid:230)rskilte relevante produktmar- keder. (16) Fusionen skal ikke behandles i samarbejde med EFTA- Tilsynsmyndigheden i henhold til E(cid:216)S-aftalen. b) Markederne for fersk kłd (6) Oms(cid:230)tningen er beregnet p(cid:229) grundlag af fusionsforordningens arti- kel 5, stk. 1, og Kommissionens meddelelse om beregning af oms(cid:230)tning (EFT C 66 af 2. 3. 1998, s. 25). For s(cid:229) vidt som tallene omfatter oms(cid:230)tning for perioden fłr 1. januar 1999, er beregnin- gen foretaget p(cid:229) grundlag af de gennemsnitlige ecu-vekselkurser og omregnet til euro i forholdet 1 : 1. Svinekłd og oksekłd er s(cid:230)rskilte relevante produktmarkeder (22) Parterne fremfłrte i deres anmeldelse, at alle kłdtyper, s(cid:229)som svinekłd, okse- og kalvekłd, f(cid:229)re- og lammekłd L 20/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 og fjerkr(cid:230)kłd, samt forarbejdede kłdprodukter tilhłrer samme produktmarked, da de let kan erstatte hinanden i kosten. (23) Kommissionen har dog i tidligere sager om markeder for forbrugsvarer fastsl(cid:229)et, at funktionel substitution ikke er tilstr(cid:230)kkelig til afgr(cid:230)nsning af det relevante produkt- marked (7). P(cid:229) tilsvarende m(cid:229)de viser materialet i den foreliggende sag, at de forskellige kłdtyper ikke błr anses for at tilhłre det samme relevante produktmarked, n(cid:229)r man skal vurdere, hvorledes fusionen vil p(cid:229)virke konkurrenceforholdene. (24) Det skal fłrst og fremmest bem(cid:230)rkes, at de forskellige typer fersk kłd s(cid:230)lges til forskellige priser: oksekłd har den dyreste gennemsnitspris, svinekłd er gennemsnitlig 20(cid:150)25 % billigere, og fjerkr(cid:230) koster i gennemsnit det halve af oksekłd. Desuden opfatter forbrugerne disse forskellige kłdtyper som v(cid:230)rende forskellige, og derfor har de ogs(cid:229) forskellig stilling p(cid:229) markedet. Med hensyn til for eksempel kłdets egenskaber, s(cid:229)som aroma, smag, n(cid:230)ringsv(cid:230)rdi, młrhed og anvendelighed viser Kommis- sionens materiale, at fjerkr(cid:230)kłd rangerer hłjest i Dan- is(cid:230)r p(cid:229) grund af młrhed og anvendelighed, mark, medens oksekłd rangerer hłjt p(cid:229) grund af aroma og smag, men lavt p(cid:229) grund af prisen. Derimod rangerer svinekłd hłjt p(cid:229) grund af anvendelighed, aroma og smag, men lavt p(cid:229) grund af fedtindhold. (25) Disse forhold bekr(cid:230)ftes af oplysninger fra danske kłdgrossister og supermarkeder, der har fremfłrt, at der er betydelige underliggende forskelle i forbrugernes begrundelse for at kłbe de forskellige kłdtyper. Den s(cid:230)rlige smag og bestemte traditioner (s(cid:230)sonbetonet for- brug omkring p(cid:229)ske) adskiller lammekłd fra de andre kłdtyper. En typisk grund til at kłbe fjerkr(cid:230)kłd er, at det er »sundt« og »fedtfattigt«. I Danmark er forbruget af svinekłd i hłj grad traditionsbetinget. I betragtning af prisforskellene, forbrugernes opfattelser og deres for- brugsmłnstre, kan det konkluderes, at de forskellige kłdtyper er ufuldst(cid:230)ndige substitutionsprodukter. andre kłdtyper (oksekłd/svinekłd, (26) Kommissionen spurgte kunderne, om en prisstigning p(cid:229) 5(cid:150)10 % p(cid:229) svine- eller oksekłd ville f(cid:229) dem til at skifte til lammekłd, fjerkr(cid:230)kłd og forarbejdede kłdprodukter). Danske cate- ring-virksomheder oplyste, at en s(cid:229)dan prisstigning ikke ville (cid:230)ndre deres forbrugsmłnstre. Ifłlge de danske grossister ville et skifte fra oksekłd til svinekłd og fra okse- og svinekłd til fjerkr(cid:230)kłd kun v(cid:230)re muligt i et vist omfang. De danske supermarkeder mente ikke, at efterspłrgslen efter oksekłd ville blive p(cid:229)virket af en stigning eller et fald i oksekłdspriserne. Nogle supermar- (7) Sag IV/M. 190 (cid:151) NestlØ/Perrier (EFT L 356 af 5. 12. 1992, s. 1). keder mente, at forbrugerne ville reagere p(cid:229) en prisstig- ning/et prisfald ved at kłbe billigere/dyrere oksekł- dudsk(cid:230)ringer. Med hensyn til svinekłd mente supermar- kederne, at en prisstigning kunne medfłre, at kunderne i et vist omfang kłbte fjerkr(cid:230) i stedet. P(cid:229) grundlag af disse markedsoplysninger kan det derfor konkluderes, at de forskellige kłdtyper er ufuldst(cid:230)ndige substitutions- produkter, og at der s(cid:229)ledes kun er tale om en vis sub- stitution mellem de forskellige typer fersk kłd. (27) Parterne har udarbejdet et diagram over udviklingen i de relative priser p(cid:229) svinekłd og det relative forbrug af svi- nekłd (jf. bilag 21 til anmeldelsen). Diagrammet viser, at der har v(cid:230)ret forholdsvis kraftige udsving i de relative priser p(cid:229) svinekłd, uden at dette har medfłrt store udsving i det relative kłdforbrug. Det fremg(cid:229)r is(cid:230)r, at (cid:230)ndringen i den relative svinekłdspris p(cid:229) 4 procent- point i perioden 1986-1988 og p(cid:229) 7 procentpoint i perioden 1992-1995 medfłrte forholdsvis mindre (cid:230)ndringer i det relative forbrug. Dette diagram stłtter derfor den konklusion, at der kun er begr(cid:230)nset substitu- tion mellem svinekłd og andre kłdtyper i tilf(cid:230)lde af pris(cid:230)ndringer. (28) Parterne har i anmeldelsen angivet priselasticiteter for svinekłd p(cid:229) ﬂ 0,35, ﬂ 0,4 og ﬂ 0,53 med OECD og Kom- missionens GD VI som kilder. OECD har for EU ansl(cid:229)et priselasticiteten for oksekłd til ﬂ 0,3, for svinekłd til ﬂ 0,3, for fjerkr(cid:230)kłd til ﬂ 0,2 og krydspriselasticiteten mellem hver af de tre kłdtyper til under 0,3. Parterne mener, at disse elasticiteter ogs(cid:229) afspejler situationen p(cid:229) det danske marked. Ifłlge parterne anerkendes det des- uden, at der er positiv krydspriselasticitet mellem for- skellige kłdtyper i F(cid:230)llesskabet (jf. anmeldelsen, afsnit 6, s. 5). (29) Kommissionen er enig i, at der kan v(cid:230)re positiv kryds- priselasticitet mellem forskellige kłdtyper. Dette betyder ogs(cid:229), at prisudviklingen p(cid:229) de forskellige kłdtyper til en vis grad er knyttet sammen. Men det kan ikke dermed konkluderes, at alle kłdtyper tilhłrer det samme rele- vante produktmarked, n(cid:229)r det g(cid:230)lder vurdering af den planlagte fusions indvirkning p(cid:229) konkurrenceforholdene. Tv(cid:230)rtimod indeb(cid:230)rer den manglende priselasticitet for oksekłd, svinekłd og fjerkr(cid:230)kłd, at en stigning i mar- kedsprisen for hver af disse kłdtyper kun vil medfłre begr(cid:230)nset oms(cid:230)tningsnedgang som fłlge af substitution til andre kłdtyper eller en nedgang i forbruget. Disse priselasticiteter viser derfor, at oksekłd, svinekłd og fjerkr(cid:230)kłd hver is(cid:230)r udgłr et s(cid:230)rskilt relevant produkt- marked. (30) At svinekłd og oksekłd skal betragtes som s(cid:230)rskilte relevante produktmarkeder bekr(cid:230)ftes ogs(cid:229) af den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) parterne har organiseret salget af svine- og oksekłd. Deres svine- og salgsorganisationer oksekłd er fuldst(cid:230)ndig adskilte, ligesom der er s(cid:230)rskilte salgsstrategier for de to kłdtyper. Dette kan bedst illu- for 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/5 streres ved, at »forberegningen« (dvs. et managementred- skab, som salgspersonalet for svinekłd anvender til at vurdere den optimale pris for en bestemt udsk(cid:230)ring) ikke indeholder en eneste henvisning til oksekłdspriser eller -m(cid:229)l. Desuden omfatter det fusionerede selskabs to (og tidligere de to parters) organisationsstruktur s(cid:230)rskilte udvalg, der behandler spłrgsm(cid:229)l vedrłrende henholdsvis oksekłdsdivisionen og svinekłdsdivisionen. (31) Markedsordningerne for okse- og svinekłd inden for den f(cid:230)lles landbrugspolitik er ogs(cid:229) forskellige. Ordnin- gen for svinekłd beskrives som »meget liberal« med meget f(cid:229) markedsregulerende instrumenter til Kommis- sionens r(cid:229)dighed (ingen garanterede mindstepriser (cid:151) en vis stłtte til privat oplagring). Dette betyder, at under 1 % af hele EUGFL’s garantibudget g(cid:229)r til svinekłd. Ord- ningen for oksekłd har et system med garanterede pro- ducentpriser, der nu er ved at blive gradvis nedsat. Oksekłd tegner sig for 14 % af EUGFL-budgettet, og eks- portrestitutioner spiller en langt vigtigere rolle for oksekłd end for svinekłd. Den omst(cid:230)ndighed, at ord- ningerne for svinekłd og oksekłd er forskellige, er endnu et tegn p(cid:229), at disse produkter tilhłrer forskellige markeder. Hvis de to produkter tilhłrte samme marked, ville foranstaltninger under den ene ordning f(cid:229) betydelig indvirkning p(cid:229) det andet produkt, s(cid:229)ledes at produkterne burde v(cid:230)re omfattet enten af samme ordning eller af to ensartede ordninger. virksomheder til produktion af forarbejdede kłdproduk- ter. Ved »fersk kłd« forst(cid:229)s kłd, der ikke er forarbejdet yderligere, dvs. at der ikke er tilsat andre stoffer eller krydderier, og at kłdet hverken er blevet kogt, rłget eller tłrret. (35) De fleste dele af et slagtet dyr s(cid:230)lges til forarbejdnings- virksomheder eller til forbrug som fersk kłd, idet der tages hensyn til kundernes s(cid:230)rlige krav til udsk(cid:230)rin- gerne. Kommissionen ben(cid:230)gter ikke, at udsk(cid:230)ringsspeci- fikationerne kan (cid:230)ndres forholdsvis let. Men s(cid:229) snart kłdet er udsk(cid:229)ret p(cid:229) slagteriet, er det ikke l(cid:230)ngere muligt at (cid:230)ndre disse udsk(cid:230)ringers anvendelsesform(cid:229)l. Parterne har n(cid:230)vnt en begr(cid:230)nset r(cid:230)kke udsk(cid:230)ringer, der s(cid:230)lges b(cid:229)de til forarbejdningsindustrien og til for- brug som fersk kłd. Der er derfor begr(cid:230)nsede teoretiske muligheder for substitution mellem de to afs(cid:230)tningska- naler. Dette kan dog fłrst medfłre pres p(cid:229) parternes konkurrencem(cid:230)ssige adf(cid:230)rd over for supermarkederne (se nedenfor), hvis forarbejdningsindustrien begynder at drive engrosvirksomhed, hvilket ikke er let p(cid:229) et mar- ked, hvor det er af v(cid:230)sentlig betydning, at kłdet er frisk. Forarbejdningsindustriens store indkłb i andre medlems- stater er ogs(cid:229) et tegn p(cid:229), at konkurrenceforholdene p(cid:229) dette marked er anderledes. Kommissionen mener der- for, at salg af fersk kłd til forarbejdningsindustrien skal betragtes som et s(cid:230)rskilt marked. (32) Hvad udbudssubstitution ang(cid:229)r, er det en opsk(cid:230)ringslinje ikke let at for oksekłd med en udskifte opsk(cid:230)ringslinje for svinekłd. Dette skyldes, at svin, der leveres til et slagteri, er meget mere ensartede end krea- turer. Der er derfor mulighed for langt stłrre automati- sering af opsk(cid:230)ringslinjerne svinekłd end for oksekłd. Ved opsk(cid:230)ring af oksekłd foretages der en langt mere detaljeret udv(cid:230)lgelse, n(cid:229)r slagtekroppen ankommer p(cid:229) grund af de talrige kv(cid:230)gracer, der leveres, og deres respektive kłdegenskaber. Opsk(cid:230)ringsproces- sen for oksekłd er s(cid:229)ledes mindre automatiseret end for svinekłd. Der er derfor ingen udbudssubstitution mel- lem svinekłd og oksekłd. for Salg gennem cateringvirksomheder, supermarkeder, slagtere og landm(cid:230)nd er s(cid:230)rskilte relevante produktmarkeder, men super- markeder og slagtere kan behandles samlet (33) Af alle ovenst(cid:229)ende (cid:229)rsager kan det derfor konkluderes, at fersk svinekłd og fersk oksekłd er s(cid:230)rskilte relevante produktmarkeder, n(cid:229)r det g(cid:230)lder vurderingen af den planlagte fusion. Parterne har ikke anf(cid:230)gtet denne kon- klusion i deres svar (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »svaret«) p(cid:229) Kommissionens klagepunktsmeddelelse i henhold til fusionsforordningens artikel 18. Salg af fersk kłd til forarbejdningsindustrien og til forbrug (detailhandel og catering) er s(cid:230)rskilte relevante produktmarke- der (34) N(cid:229)r dyrene er slagtet, g(cid:229)r kłdet enten til den endelige forbruger som »fersk kłd« eller leveres til forarbejdnings- (36) Salg af b(cid:229)de fersk svinekłd og fersk oksekłd til forbrug kan yderligere opdeles i et detailmarked og et catering- marked. Desuden kan detailmarkedet igen opdeles i salg af slagtere og landm(cid:230)nd (stalddłrssalg). fersk kłd gennem supermarkeder, (37) Parterne bestrider denne opdeling. De h(cid:230)vder, at der er fuldst(cid:230)ndig udbuds- og efterspłrgselssubstitution mel- lem disse afs(cid:230)tningskanaler. Desuden er deres prisstruk- tur den samme, da en ugentlig basisprisliste danner udgangspunkt for prisforhandlingerne. At der findes en basisprisliste er efter Kommissionens opfattelse ikke nłdvendigvis tegn p(cid:229), at disse forskellige afs(cid:230)tningska- naler błr betragtes som et marked. For det fłrste best(cid:229)r basisprislisten af forskellige kolonner med prisneds(cid:230)ttel- ser eller -forhłjelser afh(cid:230)ngigt af de forskellige kunder eller kundekategorier. For det andet afviger parterne ofte fra »kolonnerne«, n(cid:229)r de forhandler med de enkelte kun- der. At der foreligger en basisprisliste er derfor ikke L 20/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 noget bevis p(cid:229), at parterne ikke kan benytte forskellige priser over for de forskellige afs(cid:230)tningskanaler. (38) Cateringmarkedet defineres som salg af fersk kłd til restauranter, kantiner, statsinstitutioner, skibe og fly. Sondringen mellem et detailmarked og et cateringmar- ked beror for det fłrste p(cid:229), at kłdets oprindelse er af mindre betydning for cateringvirksomheder end for detailhandlere. Cateringvirksomhederne tilbereder kłdet til servering for den endelige forbruger som del af et f(cid:230)rdiglavet m(cid:229)ltid og s(cid:230)lger ikke fersk kłd som s(cid:229)dan. Forbrugerpr(cid:230)ferencer med hensyn til kłdets oprindelse er derfor af mindre betydning, og importen udgłr s(cid:229)le- des en stłrre andel af cateringmarkedet end af detailmar- kedet. For det andet er der ikke nogen realistisk mulig- hed for substitution mellem de to markeder p(cid:229) grund af forskellene i distribution (specialdistribution til catering- virksomheder via forholdsvis sm(cid:229) grossister (cid:151) direkte leverancer fra slagterierne til detailhandelen) og emballe- ring (kłd, der leveres til supermarkederne, er i vid udstr(cid:230)kning f(cid:230)rdigpakket p(cid:229) forh(cid:229)nd og p(cid:229)trykt de nłdvendige oplysninger til supermarkedets kunder). For det tredje skal detailhandlere til enhver tid kunne f(cid:229) leve- ret et fuldst(cid:230)ndigt sortiment af de forskellige udsk(cid:230)rin- ger af fersk svine- og oksekłd. Cateringvirksomheder har normalt kun behov for de udsk(cid:230)ringer, der skal anvendes til de m(cid:229)ltider, som indg(cid:229)r i deres menuer. For det fjerde fremg(cid:229)r det af Kommissionens markedsunder- słgelse, at de f(cid:229) store cateringgrossister, der kłber deres kłd [under 10 %] (*) billigere end nogle af detailkun- derne, ikke is(cid:230)r mindre supermarkeder og slagtere, s(cid:230)lger et eneste kilogram svinekłd til detailmarkedet. (39) P(cid:229) detailmarkedet s(cid:230)lges det ferske kłd til den endelige forbruger gennem supermarkeder og slagtere. Disse afs(cid:230)tningskanaler er forskellige, da et betydeligt antal slagtere (omkring 100 ud af ca. 820 danske slagtere (8) selv slagter dyrene eller kłber kłdet hos lokale privat- slagterier. Slagterne kłber i langt hłjere grad end super- markederne halve eller kvarte slagtekroppe eller grovpar- teringer, selv om parterne oplyser, at de ferske svi- nekłdsprodukter, der leveres til slagtere og supermarke- der, er ens. Desuden er slagteriernes salgspris over for slagterne typisk ca. [under 10 %] (*) hłjere end prisen over for supermarkederne, herunder mindre supermar- keder. Parterne mener, at disse prisforskelle skyldes for- skelle i oms(cid:230)tning, handelsstruktur (engangs- eller kon- traktsalg) og kłbekraft. Slagternes udsalgspriser er ca. 20-25 % hłjere end supermarkedernes, n(cid:229)r det g(cid:230)lder svinekłd, oksekłd og lammekłd, og op til 50 % hłjere, n(cid:229)r det g(cid:230)lder fjerkr(cid:230) og forarbejdede kłdprodukter. (*) I henhold til artikel 17, stk. 2, i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/ 89 om tavshedspligt i forbindelse med forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger er en r(cid:230)kke oplysninger udeladt i den offentliggjorte version af denne beslutning. De udeladte oplys- ninger er angivet med [(cid:133)]* eller erstattet at talintervaller eller en generel beskrivelse, hvor dette har v(cid:230)ret muligt. (8) Dette tal er et skłn fra Danske Slagterier, baseret p(cid:229) organisatio- nens undersłgelses- og marketingvirksomhed. De to stłrste slag- termesterforeninger skłnner, at der er i alt ca. 500-550 danske slagtere. (40) Kommissionen mener, at det p(cid:229) baggrund af oven- st(cid:229)ende kan konkluderes, at slagtere og supermarkeder udgłr et s(cid:230)rskilt marked. Det skal dog bem(cid:230)rkes, at vurderingen af konkurrenceforholdene vil v(cid:230)re den samme, uanset om man undersłger et s(cid:230)rskilt marked for supermarkeder eller et kombineret detailmarked, da slagterne kun tegner sig for ca. 10 % af det kombinerede detailmarked (9). (41) Det s(cid:229)kaldte stalddłrssalg, hvor landm(cid:230)ndene s(cid:230)lger deres egne dyr som halve eller kvarte slagtekroppe direkte til den endelige forbruger, kan udskilles fra detailmarkedet. Medens b(cid:229)de supermarkeder og slagtere s(cid:230)lger kłd i forskellige udsk(cid:230)ringer og giver forbruge- ren mulighed for at aftage forholdsvis sm(cid:229) m(cid:230)ngder (typisk den m(cid:230)ngde, der skal bruges til et m(cid:229)ltid i fami- lien), skal det kłd, som landm(cid:230)ndene s(cid:230)lger direkte, hvad enten det er udsk(cid:229)ret eller ej, oplagres i forbruge- rens fryser. Stalddłrssalg udgłr derfor ikke noget direkte alternativ for den »typiske« kunde, der kłber kłd i sm(cid:229) m(cid:230)ngder, og naturligvis heller ikke for byboere (10). (42) Det kan konkluderes, at catering og stalddłrssalg er s(cid:230)rskilte relevante produktmarkeder. Det samme kan konkluderes for supermarkeder og slagtere, men vurde- ringen af konkurrenceforholdene vil v(cid:230)re den samme, uanset om man undersłger et s(cid:230)rskilt marked for super- markeder eller et kombineret detailmarked. c) Forarbejdet kłd (43) Et forarbejdet kłdprodukt kan defineres som dyre- eller fuglekłd, der indeholder tils(cid:230)tningsstoffer som f. eks. salt eller krydderier, er r(cid:229)t, tłrret, rłget eller kogt. I betragt- ning af denne yderligere forarbejdning af kłdet, hvorved tils(cid:230)tningsstoffer kommer til at udgłre op til 20 % af det endelige forarbejdede produkts v(cid:230)gt, og hvorved der ofte blandes kłd fra forskellige arter, mener Kommissio- nen, at der skal skelnes mellem forarbejdede kłdproduk- ter og fersk kłd. Dette synspunkt er blevet bekr(cid:230)ftet ved Kommissionens markedsundersłgelse, hvor langt supermarkederne, kłdgrossisterne, stłrsteparten kłdforarbejdningsvirksomhederne og opsk(cid:230)ringsvirk- somhederne har oplyst, at forbrugerne ikke vil skifte til forarbejdede kłdprodukter, hvis prisen p(cid:229) fersk svine- eller oksekłd forhłjes med 5-10 %. Desuden vil den endelige forbruger ikke opfatte det forarbejdede kłdpro- dukt som kłd fra et slagtet dyr og vil i langt de fleste forarbejdede kłdprodukter heller ikke kunne se det anvendte kłds oprindelige egenskaber (magerhed, farve, młrhed, dyreart eller selv kłdtype (cid:151) svinekłd/oksekłd/ fjerkr(cid:230)kłd). af (9) P(cid:229) det s(cid:230)rskilte slagtermarked giver fusionen ikke anledning til bet(cid:230)nkeligheder. (10) Ifłlge oplysninger fra GfK Household Panel tegner landm(cid:230)ndene sig for 0,1 % af salget af svinekłd og 3,4 % af salget af oksekłd i sm(cid:229) m(cid:230)ngder, men tegner sig for stłrstedelen af de s(cid:229)kaldte »slagterpakker«. Da parterne ikke driver virksomhed p(cid:229) dette mar- ked, giver fusionen ikke anledning til bet(cid:230)nkeligheder p(cid:229) dette omr(cid:229)de. 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/7 (44) Med hensyn til forarbejdede kłdprodukter tyder parter- nes oplysninger p(cid:229), at alle forarbejdningsvirksomheder kan anvende alle forarbejdningsmetoder (tłrring, ryg- ning og kogning) til kłd fra alle dyrearter. Denne udbudssubstitution ser derfor ud til at underbygge den konklusion, at der eksisterer et samlet marked for forar- bejdede kłdprodukter. Det er dog ikke nłdvendigt i den foreliggende sag at drage en endelig konklusion med hensyn til den nłjagtige afgr(cid:230)nsning af dette marked, da det ikke vil p(cid:229)virke vurderingen af fusionen. d) Indsamling af slagteriaffald (45) Denne virksomhed omfatter indsamling, forarbejdning og afs(cid:230)tning af uspiseligt kłdaffald fra g(cid:229)rde og fra kłdindustrien samt indsamling og destruktion af dłde dyr. Dette affald omdannes til kłdfoder, benmel, ani- malsk fedt, dyrehuder og blodprodukter. (46) Med hensyn til indsamling af affald skelner f(cid:230)llesskabs- lovgivningen mellem hłjrisiko- og lavrisikoaffald. For at kunne modtage hłjrisikoaffald skal et destruktionsanl(cid:230)g godkendes til dette form(cid:229)l. Et s(cid:229)dan anl(cid:230)g har en gene- rel forpligtelse til at modtage og behandle bestemte risi- komaterialer. Alle dele af et slagtet dyr, der ikke godken- des af dyrl(cid:230)gen efter slagtning, er hłjrisikoaffald. Natur- ligt hłjrisikoaffald er f. eks. blodaffald, selvdłde dyr, svi- neh(cid:229)r, opfejning, kasserede slagtekroppe. fedt, ben, sv(cid:230)r og blod. Det skal (47) Lavrisikoaffald er materiale, der er blevet sorteret fra og dyrl(cid:230)gegodkendt. Potentielt lavrisikoaffald er f. eks. ind- mad, hoved, ikke nłdvendigvis leveres til et godkendt destruktionsanl(cid:230)g, men kan leveres til f. eks. producenter af dyrefoder. Hvis dette potentielle lavrisikoaffald ikke er sorteret fra og ikke er dyrl(cid:230)gegodkendt, skal det dog ogs(cid:229) betragtes som hłjrisikoaffald. (48) Da hłjrisikoaffald kun kan leveres til et destruktions- anl(cid:230)g for hłjrisikoaffald, er det relevante produktmar- ked i denne sag markedet for hłjrisikoaffald (11). Par- terne er enige i denne konklusion. e) Konklusion forarbejdningsindustrien og til derne for fersk svine- og oksekłd hver is(cid:230)r opdeles i forbrug. P(cid:229) salg til sidstn(cid:230)vnte omr(cid:229)de skal detail- og cateringmarkedet betragtes som s(cid:230)rskilte markeder. P(cid:229) detailmarkedet s(cid:230)lges fersk kłd til den endelige forbruger gennem ikke supermarkeder, nłdvendigt at fastsl(cid:229), om supermarkeder og slagtere skal betragtes som s(cid:230)rskilte markeder, for p(cid:229) grund af slag- ternes begr(cid:230)nsede andel af detailmarkedet ville vurderin- gen ikke blive meget anderledes. Endelig er det relevante produktmarked i forbindelse med slagteriaffald markedet for hłjrisikoaffald. For de łvrige produkter kan mar- kedsafgr(cid:230)nsningen st(cid:229) (cid:229)ben. slagtere og landm(cid:230)nd. Det er B. DE RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER a) Indkłb af slagtesvin forbindelse har parterne (50) Parterne mener, at det geografiske marked for slagtning af svin er den nordlige del af EU, herunder Danmark, Tyskland, Benelux-landene og Sydsverige (12). Denne afgr(cid:230)nsning af det geografiske marked er baseret p(cid:229) muligheden for at transportere levende dyr til slagtning. I denne at transportomkostningerne er begr(cid:230)nsede, idet de ved en afstand p(cid:229) 1 000 km kun vil udgłre ca. 5-6 % af pro- duktets pris, (ii) at det ganske vist er fastsat i f(cid:230)llesskabs- reglerne, at dyr skal hvile og have foder og vand, hvis de transporteres i mere end 8 timer, men at specialud- styrede lastvogne giver mulighed for en 24-timers trans- port over transportafstande p(cid:229) 1 500-1 600 km inklu- sive af- og p(cid:229)l(cid:230)sning, og (iii) at det er af- og p(cid:229)l(cid:230)sning af svinene, og ikke selve transporten, der er den stłrste stressfaktor. fremfłrt, (i) (51) Parterne har ogs(cid:229) henvist til, at Danmarks eksport af slagtesvin til is(cid:230)r Tyskland er steget fra 188 000 svin i 1996 til ca. 307 000 i 1998. Desuden er det blevet fremfłrt, at de kommercielle (cid:229)rsager til, at der transpor- teres levende dyr fra Danmark til Tyskland, er, at der er betydelig overkapacitet p(cid:229) de tyske slagterier (ca. 30 %), og at slagterier i Tyskland og andre medlemsstater beta- ler mere end danske slagterier, selv om prissvingninger i (49) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende kan det konkluderes, at der er s(cid:230)rskilte markeder for indkłb af slagtesvin og -kv(cid:230)g, fersk svinekłd og fersk oksekłd. Desuden kan marke- (11) Konkurrencer(cid:229)det n(cid:229)ede frem til samme konklusion i sin afgłrelse af 22. marts 1995, der blev stadf(cid:230)stet af anken(cid:230)vnet den 9. februar 1996. (12) Parterne har anfłrt, at veterin(cid:230)re bestemmelser, is(cid:230)r om salmo- nella, for łjeblikket vanskeliggłr eksporten til Sverige. Disse regler vil dog blive lettere at overholde, efterh(cid:229)nden som det danske »sal- monella-niveau« n(cid:230)rmer sig det svenske, og andre veterin(cid:230)re importrestriktioner bliver tidsbegr(cid:230)nsede. Desuden fremfłrer par- terne, at den nye bro mellem Sverige og Danmark vil głre det let- tere at transportere svin til og fra Sverige. Selskabet Swedish Meats, der tegner sig for ca. 70 % af svineslagtningerne i Sverige, oplyste dog under hłringen, at de ikke vil kłbe danske svin. L 20/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 en medlemsstat fłlges af samme tendens i andre med- lemsstater. Endelig er det blevet fremfłrt, at over 5 mil- lioner slagtesvin eksporteres fra en medlemsstat til en anden; ca. 2,8 millioner heraf blev i 1996 eksporteret fra Nederlandene til andre lande, herunder n(cid:230)sten 2 mil- lioner til Tyskland (stłrstedelen af denne eksport g(cid:229)r for- modentlig til slagterier ca. 50-80 km fra den nederland- ske gr(cid:230)nse), men ogs(cid:229) ca. 360 000 til Italien. prisforskellen var 4,3 %. I 1997 blev der eksporteret 245 000 svin, dvs. under 1,3 % af den samlede produk- tion, og prisforskellen var p(cid:229) 4,9 % (14). I 1998 udgjorde den samlede eksport 307 000 svin, dvs. under 1,6 % af den samlede produktion, og prisforskellen var p(cid:229) 2,5 % i de fłrste 37 uger (betragtet for (cid:229)ret som helhed var pri- serne i Danmark 0,24 % hłjere end i Tyskland). (52) Med hensyn til afgr(cid:230)nsningen af det relevante geografi- ske marked har Kommissionens undersłgelse dog givet fłlgende resultater: (56) Parterne h(cid:230)vder, at ovenn(cid:230)vnte tal viser en betydelig stigning i eksporten til Tyskland i perioden 1995-1998, og at den samlede eksport steg yderligere i 1998, da prisforskellene var betydelig mindre end i 1996-1997, hvor de store prisforskelle hovedsagelig skyldtes specielle uforudsete faktorer (kogalskab og nederlandsk svine- pest). (53) For det fłrste skal n(cid:230)vnes »oplandet«, dvs. det omr(cid:229)de, som slagterierne f(cid:229)r svin fra. Kommissionens under- słgelse har vist, at danske og udenlandske svineslagterier kłber 90 % af de levende svin inden for en afstand af 120 km fra slagterierne. (54) Parterne fremfłrte i svaret (s. 37-38), at dette ikke er til- str(cid:230)kkeligt til, at det kan konkluderes, at der eksisterer et s(cid:230)rskilt dansk marked for levende svin. Dette skyldes for det fłrste, at det lokale indkłbsmłnster er helt i overensstemmelse med den effektive substitution p(cid:229) det bredere nordeurop(cid:230)iske marked p(cid:229) grund af de lave transportomkostninger, og for det andet at dette lokale indkłbsmłnster afspejler historiske forsyningsordninger og ikke er tegn p(cid:229), at der mangler et effektivt konkur- rencem(cid:230)ssigt pres over et stłrre omr(cid:229)de. Det er dog Kommissionens opfattelse, at muligheden for effektiv substitution og det deraf fłlgende konkurrencem(cid:230)ssige pres over et stłrre omr(cid:229)de er meget begr(cid:230)nset for 94 % af den danske svineproduktion, da landm(cid:230)ndene er underlagt bindingsregler (se nedenfor). Selv p(cid:229) grundlag af et opland i 120 km afstand er danske slagteriers indkłb af udenlandske svin og udenlandske slagteriers indkłb af danske svin begr(cid:230)nset, som det fremg(cid:229)r af de import- og eksporttal, der er anfłrt nedenfor. (55) For det andet er eksporten af danske slagtesvin begr(cid:230)n- set, og der eksporteres n(cid:230)sten kun til Tyskland. Denne eksport har ogs(cid:229) v(cid:230)ret ret begr(cid:230)nset p(cid:229) trods af for- holdsvis store prisforskellene mellem Danmark og Tysk- land i 1996 og 1997. I 1995 tegnede eksporten sig for under 1 % af den samlede produktion, og prisforskellen mellem Danmark og Tyskland var 0,57 %. I 1996 blev der eksporteret 188 000 slagtesvin, dvs. under 1 % af den samlede danske produktion af slagtesvin (13), og (57) Kommissionen erkender, at eksporten er steget yderli- gere. Den er dog stadig yderst begr(cid:230)nset, hvis man sam- menholder den med for eksempel den nederlandske svi- neeksport til Tyskland. I f. eks. 1996 var prisen i Tysk- land kun 1,5 % hłjere end i Nederlandene (sammenlig- net med en prisforskel p(cid:229) 4,3 % over for Danmark), og Nederlandene eksporterede 1 916 201 slagtesvin til Tyskland. Denne eksport tegner sig for ca. 15 % af den nederlandske produktion af slagtesvin, mod under 1 % i Danmark. Det kan s(cid:229)ledes konkluderes, at vedvarende hłjere priser i Tyskland i tre (cid:229)r ikke har p(cid:229)virket den danske eksport i noget n(cid:230)vnev(cid:230)rdigt omfang. (58) Det skal bem(cid:230)rkes, at der praktisk talt ikke importeres slagtesvin til Danmark (n(cid:230)sten 3 000 svin i 1997 og kun 210 i 1998 (cid:151) alle fra Sverige). Dette skyldes for- modentlig de regler, Danske Slagterier har vedtaget for at undg(cid:229) »smitsomme svinesygdomme«. Disse regler indeb(cid:230)rer, at et slagteri skal have anl(cid:230)g, der głr det muligt at holde danske og udenlandske svin adskilt, og at prisen er ca. 20 % lavere for importerede svin. Par- terne h(cid:230)vder, at reglerne ikke forbyder importen af slagtesvin, men blot sikrer, at den veterin(cid:230)re status, der er forbundet med f. eks. det amerikanske landbrugsmini- steriums (USDA) veterin(cid:230)re godkendelser, kan oprethol- des p(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende slagterier. USDA-godkendelser giver mulighed for import fra Sverige, Det Forenede Kongerige og Irland. Kommissionen erkender, at disse regler teoretisk set ikke forbyder andelssvineslagterierne importere, men at de i virkeligheden głr import at meget vanskelig. Parterne anfłrer desuden, at private slagterier, hvoraf de fleste ikke har USDA-godkendelse, frit kan importere slagtedyr uden prisneds(cid:230)ttelse. En s(cid:229)dan import har dog ikke tidligere fundet sted, da de relative priser ikke har v(cid:230)ret noget incitament til svi- (13) Leverancerne af slagtesvin til private slagterier er ikke medtaget i tallet for hele den danske produktion af slagtesvin. Procenttallet er derfor modificeret med »under«. (14) Denne forskel var endda p(cid:229) omkring 30 % i nogle uger i april og maj 1997, da priserne toppede i Tyskland og Nederlandene som fłlge af den nederlandske svinepest. 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/9 neimport. Kommissionen erkender, at de private slagt- erier, der tegner sig for 4 % af de danske slagtninger, kan importere. Der kan dog stilles spłrgsm(cid:229)lstegn ved, om disse slagterier, hvoraf det stłrste slagter under 200 000 svin om (cid:229)ret, har organisationsstruktur til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en s(cid:229)dan import. verne vil s(cid:229)ledes ikke have mulighed for at reagere omg(cid:229)ende p(cid:229) en eventuel pris(cid:230)ndring p(cid:229) markedet. Den omst(cid:230)ndighed, at landmanden kan tr(cid:230)kke sin eventuelle opsigelse tilbage indtil tre m(cid:229)neder, fłr den tr(cid:230)der i kraft, (cid:230)ndrer ikke denne konklusion, fordi landmanden stadig kun kan forlade selskabet en gang om (cid:229)ret. (59) For det tredje har ingen svineproducent tilsluttet sig et udenlandsk andelsslagteri eller er begyndt at eksportere, til trods for at parternes andelshavere fik mulighed for at tr(cid:230)kke sig ud med łjeblikkeligt varsel i en periode p(cid:229) to uger efter, at parterne den 29. september 1998 aftalte at fusionere. Parterne har meddelt Kommissionen, at Steff-Houlberg nłd godt af denne mulighed, idet selska- bet knyttede landm(cid:230)nd fra Jylland og Fyn til sig som andelshavere. Disse forventes at producere mere end 600 000 svin. (60) Parterne h(cid:230)vder, at dette f(cid:230)nomen ikke er relevant, da de tyske svinepriser p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt var lavere end de danske, og producenterne kan have indtaget en afventede holdning, is(cid:230)r under de svage markedsforhold. Kommissionen mener, at denne afventende holdning kan betragtes som yderligere udtryk for, at de danske svineproducenter traditionelt foretr(cid:230)kker den stabilitet, der knytter sig til (dvs. som andelshavere (cid:151) se nedenfor) i stedet for den opportuni- tet og risiko, der er forbundet med spotmarkedet (dvs. uden at v(cid:230)re andelshavere). Det kan bem(cid:230)rkes, at de problemer, det tidligere medfłrte, at et andelsslagteri klarede sig d(cid:229)rligere end andre, altid blev lłst ved, at fusionerede, og n(cid:230)rtst(cid:229)ende (danske) andelsslagterier ikke ved at andelshaverne begyndte at levere til private slagterier eller til eksportmarkederne. langsigtede kontrakter (61) Kommissionen mener, at ovenn(cid:230)vnte faktorer alle er udtryk for andelsstrukturens store betydning for de dan- ske svineslagterier, og at det relevante geografiske mar- ked, n(cid:229)r det g(cid:230)lder indkłb af levende svin i Danmark, hłjst er nationalt (15). De fire danske andelsslagterier d(cid:230)kker 94 % af slagtningerne af danske svin, og dette tal har stort set v(cid:230)ret u(cid:230)ndret i mindst de sidste fem (cid:229)r. For andelshaverne g(cid:230)lder fłlgende regler: (a) de har en eksklusiv leveringsforpligtelse over for deres andelsslag- teri, (b) de kan forlade andelsslagteriet med et varsel p(cid:229) 12-24 m(cid:229)neder, og (c) de f(cid:229)r en restbetaling en gang om (cid:229)ret, som udgłr 4-8 % af deres samlede afregning for de leverede svin (se nedenfor). Ud over disse struk- turforbindelser er svinepriserne meget konjunkturbetin- gede. Landmanden m(cid:229) derfor afveje fordele og ulemper ved sin stilling som andelshaver i dag og sin stilling uden for i et relativt usikkert erhvervsklima. Andelsha- (15) I denne forbindelse skal det bem(cid:230)rkes, at Bundeskartellamt har konkluderet i en forbudsbeslutning (Moksel/S(cid:252)dfleisch af 21. august 1997), at de relevante geografiske markeder var bestemte regioner i Tyskland. (62) Under den mundtlige hłring fremlagde parterne oplys- ninger, der viste, at priserne p(cid:229) levende svin i Danmark tidligere har (cid:230)ndret sig p(cid:229) samme m(cid:229)de som priserne p(cid:229) levende svin i andre nordeurop(cid:230)iske lande. Parterne fremlagde is(cid:230)r et diagram over den kvartalsvise prisud- vikling p(cid:229) levende svin i Danmark, Tyskland, Frankrig, Nederlandene og Sverige, et diagram over den ugentlige tyske pris for levende svin i forhold til den danske pris, og en beregning af korrelationskoefficienterne for gen- nemsnitspriserne pr. kvartal for levende svin i Danmark og henholdsvis Tyskland (0,97), Nederlandene (0,98) og Sverige (0,93). Ifłlge parterne er denne prisudvikling og disse korrelationskoefficienter bevis p(cid:229), at svinepriserne i de forskellige lande udviser en markant tendens til at bev(cid:230)ge sig p(cid:229) samme m(cid:229)de over en periode, og dette tyder p(cid:229), at det konkurrencem(cid:230)ssige pres holder pris- erne ensartede. (63) Kommissionen har undersłgt disse oplysninger og er n(cid:229)et frem til den konklusion, at den prisudvikling og de korrelationskoefficienter, som parterne har omtalt, ikke er tegn p(cid:229), at parterne er udsat for et konkurrencem(cid:230)s- sigt pres p(cid:229) det danske marked for indkłb af levende svin. For det fłrste kan der v(cid:230)re f(cid:230)lles faktorer, s(cid:229)som udviklingen i foderpriserne, som i et vist omfang skaber korrelationerne. Endnu vigtigere er det, som n(cid:230)vnt i betragtning 55, at den danske eksport af levende svin kun har v(cid:230)ret af stłrrelsesordenen 0-2 %. Den lave eks- port selv i perioder, hvor der var prisforskelle mellem Danmark og Tyskland, skyldes hovedsagelig, at land- m(cid:230)ndene er kontraktligt forpligtede til at levere deres svin til det andelsslagteri, hvor de er andelshavere. Land- m(cid:230)ndene har derfor ikke nogen reel mulighed for at eksportere levende svin som reaktion p(cid:229) kortsigtede prisforskelle. Eksporten af levende svin har derfor ingen indvirkning p(cid:229) de danske priser p(cid:229) levende svin. Hvis f. eks. priserne er hłjere i Tyskland end i Danmark, vil de danske priser ikke stige som reaktion p(cid:229) en łget eks- port af levende svin til Tyskland p(cid:229) grund af de begr(cid:230)nsninger, der er p(cid:229)lagt landm(cid:230)ndene, og som for- hindrer en s(cid:229)dan eksport. (64) Kommissionen mente ikke, at korrelationerne mellem de danske priser p(cid:229) levende svin og priserne p(cid:229) levende svin i andre lande kunne forklares med et konkurren- cem(cid:230)ssigt pres, men snarere ved den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) den danske pris beregnes. Det skal is(cid:230)r bem(cid:230)rkes, at den ugentlige danske pris er et vejet gennemsnit af de priser, L 20/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 som slagterierne f(cid:229)r for kłdet p(cid:229) deres forskellige eks- portmarkeder. P(cid:229) grund af den store eksportandel er den danske pris derfor mere afh(cid:230)ngig af eksportpriserne end af de indenlandske priser. Den danske pris for levende svin bliver s(cid:229)ledes automatisk knyttet til priserne p(cid:229) levende svin p(cid:229) eksportmarkederne. Med andre ord sker pris(cid:230)ndringerne p(cid:229) det danske marked for levende svin via pris(cid:230)ndringer p(cid:229) de udenlandske markeder for fersk kłd (efterfłlgende oms(cid:230)tningsled), som virker til- bage p(cid:229) det danske marked for levende svin gennem den ugentlige prisnotering i Danske Slagterier. Denne forbindelse forklarer priskorrelationerne. Det betyder dog ogs(cid:229), at parternes priskorrelationer ikke kan betrag- tes som bevis p(cid:229), at det danske marked for levende svin indg(cid:229)r som en del af et stłrre nordeurop(cid:230)isk marked for levende svin. (65) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende kan det konkluderes, at markedet for indkłb af slagtesvin hłjst omfatter Dan- mark. b) Indkłb af slagtekv(cid:230)g (66) Af de samme (cid:229)rsager som n(cid:230)vnt for svineslagtning mener parterne ogs(cid:229), at det relevante geografiske mar- ked for indkłb af lavende kv(cid:230)g er Nordeuropa. De har fremfłrt, at omkostningerne ved transport af kv(cid:230)g er noget hłjere, men at kv(cid:230)g er lettere at transportere. Par- terne ansl(cid:229)r ogs(cid:229), at markedet som helhed fortsat vil falde p(cid:229) grund af begr(cid:230)nsningerne i F(cid:230)llesskabets m(cid:230)lkekvoter og den łgede eksport af tyrekalve fra Dan- mark til Nederlandene. (67) Kommissionen har undersłgt de samme faktorer for kv(cid:230)g som for svin og er n(cid:229)et frem til den konklusion, at de ikke helt s(cid:229) tydeligt peger i retning af et nationalt geografisk marked. (74) (68) For det fłrste kan »oplandet« for kv(cid:230)g v(cid:230)re noget stłrre (op til 200 km), og andre slagterier har oplyst, at trans- porten er rentabel over en afstand p(cid:229) 300-350 km. (69) For det andet er det kun halvdelen af det danske slag- tekv(cid:230)g, der produceres af andelshaverne i de tre danske andelskreaturslagterier (parterne og NV-OX) (16). Halvde- len af den danske kv(cid:230)gproduktion er derfor ikke omfat- tet af andelsreglerne (leveringspligt og opsigelsesfrist), medens det kun drejer sig om 6 % i forbindelse med svi- neproduktionen. (16) De tre andelsslagterier slagter ca. 66 % af det danske kv(cid:230)g. Det kan s(cid:229)ledes bem(cid:230)rkes, at ca. 15 % af de kreaturer, som andelsslag- terierne slagter, leveres af udenforst(cid:229)ende. Det skal ogs(cid:229) bem(cid:230)rkes, at der fłres forhandlinger mellem parterne og NV-OX om parter- nes eventuelle overtagelse af NV-OX. (70) For det tredje har prisforskellene mellem Danmark og Tyskland v(cid:230)ret mindre for kv(cid:230)g end for svin, og allige- vel er der en lidt stłrre gr(cid:230)nseoverskridende handel. I 1997 blev der eksporteret ca. 9 000 kreaturer fra Dan- mark, dvs. 1,2 % af den samlede danske produktion af slagtekv(cid:230)g (731 600 i 1997), og importen til Danmark tegnede sig for ca. 1,5 % i 1995 og 1996. Med nogle f(cid:229) undtagelser har priserne generelt v(cid:230)ret hłjere i Dan- mark end i Tyskland. (71) Begge parter driver desuden virksomhed i Nordtyskland, hvor Vestjyske Slagterier driver et slagteri, og Danish Crown f(cid:229)r et betydeligt antal kreaturer slagtet p(cid:229) kon- trakt. (72) I mods(cid:230)tning til svineproducenterne behłver de danske kv(cid:230)gproducenter ikke selv at indg(cid:229) en direkte kontrakt med en udenlandsk kunde. De kan s(cid:230)lge deres kv(cid:230)g p(cid:229) (danske) kv(cid:230)gmarkeder, hvor ca. 20 % af det danske kv(cid:230)g handles lłbende. P(cid:229) disse markeder kan udenland- ske kunder (samt private slagterier og supermarkeder) kłbe kv(cid:230)g. (73) Med henblik p(cid:229) vurderingen p(cid:229) dette omr(cid:229)de er det dog ikke nłdvendigt at n(cid:229) frem til en endelig konklusion med hensyn til afgr(cid:230)nsningen af det relevante geografi- ske marked, da fusionen selv ikke p(cid:229) det sn(cid:230)vreste mar- ked, dvs. Danmark, vil medfłre en dominerende stilling, som vil forhindre den effektive konkurrence m(cid:230)rkbart p(cid:229) det f(cid:230)lles marked. c) Fersk svinekłd (cid:151) Supermarkeder I betragtning af medlemsstaternes samhandel med svi- nekłd (24 %) og den f(cid:230)lles landbrugspolitik mener par- terne, at det geografiske marked for fersk svinekłd omfatter mindst F(cid:230)llesskabet, og at det er ved at udvikle sig til et verdensomsp(cid:230)ndende marked. For et par (cid:229)r siden var der stłrre forskelle i de produkter, der blev kłbt i F(cid:230)llesskabet, Japan, USA eller (cid:216)steuropa. I dag er de fleste af disse forskelle efter sigende blevet mindre. P(cid:229) alle disse markeder kłbes svinekłdsprodukter i forskel- lige udsk(cid:230)ringer, men udsk(cid:230)ringerne er sm(cid:229) varianter af de samme basisprodukter. (75) Parterne bagatelliserer spłrgsm(cid:229)let om nationale eller geografiske forbrugerpr(cid:230)ferencer for kłd, da disse refe- rencer kan v(cid:230)re knyttet til: a) forbrugernes łnske om at stłtte landets industri: parterne erkender, at man i forbindelse med en land- brugskrise kan opn(cid:229) stłtte til den nationale industri ved at appellere til den nationale solidaritetsfłlelse, men s(cid:229)danne situationer er generelt kortvarige, da de sociale forbindelser mellem den moderne forbru- ger og den lokale landmand er ved at forsvinde b) c) 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/11 traditioner: den professionelle detailkunde bliver mere og mere international. Desuden łger parterne deres afs(cid:230)tning i Tyskland og henviser til Danmarks store import af oksekłd og forarbejdede kłdproduk- ter, og slagtev(cid:230)gt for svin (lettere svin i Danmark end f. eks. i Tyskland), (b) forskelle i det typiske forbrug af bestemte udsk(cid:230)ringer og (c) forskelle i udsk(cid:230)ringerne af det samme stykke kłd. forbrugernes tillid til produktets kvalitet eller sikker- hed: dette spłrgsm(cid:229)l er ved at miste sin forbindelse (kłdets oprindelse), med geografiske pr(cid:230)ferencer men bliver i stadig hłjere grad knyttet til objektive kvalitetssikringsordninger, s(cid:229)ledes som de anvendes i detailleddet i Det Forenede Kongerige. (76) Ifłlge parterne er der heller ingen hindringer for adgan- gen til det danske marked. Det n(cid:230)vnes is(cid:230)r, at engros- priserne udvikler sig ensartet i medlemsstaterne, at vete- rin(cid:230)rkontrollen i de enkelte medlemsstater er baseret p(cid:229) f(cid:230)llesskabslovgivning og ikke er diskriminerende, og endelig at svinekłd kan importeres til det danske mar- ked ved levering til supermarkedernes distributionscen- tre, der derp(cid:229) kan distribuere det ferske svinekłd til de enkelte forretninger. Danmark błr derfor ikke betragtes som et s(cid:230)rskilt relevant geografisk marked. Der er sna- rere tale om et EU-d(cid:230)kkende marked for svinekłd. (77) Kommissionens undersłgelse har ikke bekr(cid:230)ftet parter- nes synspunkt. Dansk svinekłd har tidligere tegnet sig for 99 % af det samlede salg af fersk svinekłd i super- markederne. Dette har ikke (cid:230)ndret sig, selv om den kortfristede prisudvikling, f. eks. over en periode p(cid:229) 3-6 m(cid:229)neder, har v(cid:230)ret meget anderledes p(cid:229) de tilstłdende geografiske markeder. P(cid:229) fuldt integrerede geografiske markeder m(cid:229) det forventes, at prisudsving vil skabe i hvert fald en vis handelsstrłm udelukkende som reak- tion p(cid:229) de kortfristede prisforskelle. Dette har dog ikke v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet. Parterne har ogs(cid:229) fremlagt prisoplysnin- ger baseret p(cid:229) fakturapriserne p(cid:229) grovparteringer i lande som Danmark, Sverige, Tyskland og Det Forenede Kon- gerige. Ifłlge parterne viser disse tal, at prisudviklingen har v(cid:230)ret parallel p(cid:229) disse markeder. Parterne udtaler, at man altid forsłger at s(cid:230)lge et givet produkt i en given uge p(cid:229) det marked, hvor prisen er hłjest. Priserne (cid:230)ndrer sig derfor parallelt. Kommissionen erkender, at dette er tilf(cid:230)ldet, men det kan ikke udelukkes, at et dominerende selskab p(cid:229) det danske marked for svinekłd kan opretholde en beskeden, men signifikant prisforskel mellem det danske marked og eksportmarkederne, hvis der er hindringer for importen (se nedenfor). Det er der- for vanskeligt at betragte disse prisoplysninger som bevis p(cid:229), at markedet str(cid:230)kker sig videre end Danmark. (79) Der er flere andre (cid:229)rsager til, at der praktisk talt ikke har v(cid:230)ret importeret svinekłd til Danmark tidligere: distributionscentre, (80) For det fłrste kan importen ikke blot distribueres via som parterne supermarkedernes h(cid:230)vder. Ifłlge Kommissionens undersłgelse er det kun den stłrste supermarkedsk(cid:230)de, der har en s(cid:229)dan mulig- hed, og selv i dette tilf(cid:230)lde kun for en del af afs(cid:230)tnin- gen. Praktisk talt al fersk svinekłd, der s(cid:230)lges i danske supermarkeder, distribueres direkte fra slagterierne til forretningerne, enten af de danske slagterier eller af transportfirmaer, som supermarkederne betaler derfor. De danske supermarkeder skal derfor investere i yderli- gere kłle- og distributionsanl(cid:230)g, hvis de skal importere fersk svinekłd. (81) For det andet skal al fersk svinekłd (udenlandsk eller dansk), der s(cid:230)lges i Danmark, dyrl(cid:230)gekontrolleres for en speciel type salmonella, nemlig Salmonella DT 104. Par- terne har understreget, at denne kontrol ikke er diskri- minerende. Der er dog ingen andre lande, der specielt kontrollerer kłdet for denne type salmonella. Desuden findes der kun i Danmark og Sverige nationale program- mer for begr(cid:230)nsning af salmonellaniveauet i svinekłd (programmerne omfatter landbrug og slagterier). Derfor fra de svenske) en łget lłber importłrerne (bortset risiko i forhold til de danske producenter for at f(cid:229) kon- stateret Salmonella DT 104 i kłdet, da de ikke ruti- nem(cid:230)ssigt kontrollerer det i hele deres produktion eller har et generelt program for salmonellabegr(cid:230)nsning. Kontrollen med Salmonella DT 104 er derfor ogs(cid:229) en hindring for importen af fersk svinekłd. (82) Endelig er der meget st(cid:230)rke danske forbrugerpr(cid:230)feren- cer for dansk svinekłd. Danske supermarkeder anfłrer kłdets oprindelse p(cid:229) produktet, fordi de mener, at det er en v(cid:230)rdifuld oplysning for forbrugerne. Denne for- brugerpr(cid:230)ference, der blandt andet bygger p(cid:229) tillid til de strenge danske veterin(cid:230)rregler, głr det yderst vanskeligt at f(cid:229) forbrugerne til at kłbe importeret fersk kłd. Langt stłrstedelen af de danske supermarkeder mener, at svi- nekłdets oprindelse i hłjere grad end for nogen anden kłdtype er en vigtig faktor for den gennemsnitlige forbrugers valg (jf. ogs(cid:229) afsnit VI. E. c). (78) Desuden er det tilsyneladende helt klart, at forbruger- pr(cid:230)fencerne varierer fra det ene land til det andet. Der er forskelle p(cid:229) alle niveauer: (a) de foretrukne type svi- nekłd (magert/fedt) og dermed forskel i den foretrukne (83) Under den mundtlige hłring fremlagde parterne oplys- ninger fra Danish Crown om, at priserne p(cid:229) fersk kłd tidligere har udviklet sig ensartet i lande som Danmark, Tyskland, Sverige og Frankrig. Parterne fremlagde is(cid:230)r L 20/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 diagrammer over den kvartalsvise prisudvikling p(cid:229) mid- terstykker, skinker, forender og kam i Tyskland, Dan- mark, Sverige og Frankrig, og diagrammer over den m(cid:229)nedlige prisudvikling for nakke, bov og kam i Dan- mark og Tyskland. Endelig blev der ogs(cid:229) fremlagt en for disse udsk(cid:230)ringer r(cid:230)kke korrelationskoefficienter mellem de danske priser og priserne i Tyskland, Sverige og Frankrig. Disse korrelationskoefficienter var i de fleste tilf(cid:230)lde over 0,9. Ifłlge parterne viser disse tal, at engrospriserne for ferske svinekłdsprodukter i de for- skellige lande udviser en markant ensartet tendens over en periode. Dette tyder ifłlge parterne p(cid:229), at det kon- kurrencem(cid:230)ssige pres holder priserne ensartede i de for- skellige lande. for (86) Kommissionen konkluderer, at fersk svinekłd transpor- teres og forhandles internationalt. Principielt kunne fersk svinekłd fra andre medlemsstater derfor tilbydes danske forbrugere gennem danske supermarkeder. Men som anfłrt ovenfor, m(cid:229) det erkendes, at der foreligger hin- importen, som głr det usandsynligt, at dringer importen vil f(cid:229) indvirkning p(cid:229) konkurrenceforholdene p(cid:229) kort sigt p(cid:229) det danske marked for svinekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder. Dette fremg(cid:229)r ogs(cid:229) klart af, at de internationale prissvingninger ikke tidligere har medfłrt nogen import til det danske marked. I stedet for at betragte markedet for svinekłd som et EU- d(cid:230)kkende marked vil det derfor v(cid:230)re mere hensigtsm(cid:230)s- sigt at betragte det danske marked for svinekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder, som et s(cid:230)rskilt relevant geografisk marked og vurdere importens potentielle virkninger under potentiel konkurrence (se nedenfor). i hvert fald delvis, (84) Kommissionen er ikke enig i, at de fremlagte oplysnin- ger tyder p(cid:229), at det danske marked for fersk svinekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder, indg(cid:229)r i et stłrre nordeurop(cid:230)isk eller EU-d(cid:230)kkende marked for svinekłd. For det fłrste stammer oplysningerne kun fra Danish Crown og er derfor ikke nłdvendigvis udtryk for mar- kedssituationen som helhed. For det andet afspejler kor- relationerne sandsynligvis, landenes prisudvikling i de f(cid:230)lles input-faktorer, s(cid:229)som foderpri- serne. For det tredje er priserne i et vist omfang delvis baseret p(cid:229) salg til forarbejdningsindustrien og til forbrug (detail- og cateringsalg). Da markedet str(cid:230)kker sig videre end Danmark, n(cid:229)r det g(cid:230)lder salg til forarbejdningsindu- strien, forklarer dette ogs(cid:229) en del af korrelationen mel- lem priserne i Danmark og i andre lande. Som det fjerde og vigtigste punkt er de danske priser til en vis grad automatisk forbundet med eksportpriserne p(cid:229) grund af den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) de danske slagterier optimerer deres indt(cid:230)gter. Ifłlge parterne vil et slagteris salgafdeling altid s(cid:230)lge en given m(cid:230)ngde kłd, hvor den kan f(cid:229) den bedste pris. Dette skaber et incitament for slagteriet til ikke at s(cid:230)lge kłdet billigere i Danmark end p(cid:229) sine eks- portmarkeder. Priserne i Danmark og p(cid:229) eksportmarke- derne forventes derfor at (cid:230)ndre sig parallelt. (85) I forbindelse med vurderingen af den planlagte fusions indvirkning p(cid:229) konkurrenceforholdene kan tidligere pris- bev(cid:230)gelser ikke i den foreliggende sag betragtes som bevis p(cid:229), at det geografiske marked er stłrre end Dan- mark. Som n(cid:230)vnt ovenfor findes der handelshindringer. Importen har derfor kun v(cid:230)ret p(cid:229) omkring 1 %, ligesom kortfristede prisforskelle mellem Danmark og andre lande ikke har v(cid:230)ret et incitament til at importere. Det kan konkluderes, at det p(cid:229) grund af handelshindringerne ikke er realistisk, at en hłjere pris p(cid:229) fersk svinekłd i Danmark end f. eks. i Tyskland ville fłre til import, der ville głre de danske og tyske priser ensartede p(cid:229) kort sigt. Det er derfor mere hensigtsm(cid:230)ssigt at vurdere importens virkninger under potentiel konkurrence. Det i denne forbindelse bem(cid:230)rkes, at Kommissionen skal ikke finder det sandsynligt, at import vil p(cid:229)virke en dominerende virksomhed p(cid:229) det danske marked, hvis den forsłger at opretholde et hłjere prisniveau p(cid:229) det danske marked end p(cid:229) sine eksportmarkeder (jf. afsnit VI. E. c). d) Fersk svinekłd (cid:151) Stalddłrssalg og slagtere (87) Disse markeder str(cid:230)kker sig ikke videre end Danmark, da der fortrinsvis er tale om forsyninger fra sm(cid:229) lokale privatslagterier. Parterne driver ikke virksomhed p(cid:229) mar- kedet for stalddłrssalg. e) Fersk svinekłd (cid:151) Cateringmarkedet (88) De konkurrerende danske slagterier mener, at mindst 85 % af det svinekłd, der s(cid:230)lges til cateringvirksomhe- der, er dansk. De stłrste cateringvirksomheder oplyste, at de kłbte op til 20 % importeret kłd, medens de min- dre cateringvirksomheder kłbte noget mindre (tal for 1997 fra Kommissionens markedsundersłgelse). Par- terne h(cid:230)vder p(cid:229) grundlag af et skłn foretaget af deres eget salgspersonale og kontakter med nogle af de stłrste cateringgrossister, at importen sidst i 1998 tegnede sig for ca. 50 % af det samlede salg (17). Kłdets oprindelse er ifłlge grossisterne en relevant faktor, n(cid:229)r cateringvirk- somhedernes kłber af svinekłd, is(cid:230)r til statsinstitutioner og hospitaler, hvor oprindelsen er meget vigtig. Ingen af cateringvirksomhederne oplyste dog den endelige for- bruger om kłdets oprindelse, og de havde heller aldrig modtaget anmodninger fra forbrugerne derom. (89) Det er ikke nłdvendigt for vurderingen p(cid:229) dette omr(cid:229)de at foretage en endelig afgr(cid:230)nsning af det relevante geo- (17) Kommissionen har ikke kunnet f(cid:229) dette tal bekr(cid:230)ftet ved sin undersłgelse. 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/13 grafiske marked, da fusionen ikke vil fłre til en domine- rende stilling p(cid:229) selv det sn(cid:230)vreste geografiske marked, nemlig Danmark. heller aldrig modtaget anmodninger fra forbrugerne derom. Det ser derfor ud til, at cateringmarkedet geogra- fisk set er stłrre end Danmark. f) Fersk oksekłd (cid:151) Supermarkeder i) Salg af fersk kłd til forarbejdningsindustrien (90) Ifłlge Kommissionens undersłgelse er der st(cid:230)rke forbru- gerpr(cid:230)ferencer for dansk oksekłd i Danmark. De fleste af de adspurgte danske supermarkeder, herunder de to stłrste supermarkeder, der tegner sig for ca. halvdelen af salget, mener, at oksekłdets oprindelse er en forholdsvis vigtig eller meget vigtig faktor for den gennemsnitlige forbrugers valg af oksekłd. Denne forbrugerpr(cid:230)ference afspejles ogs(cid:229) i undersłgelser, som parterne har frem- lagt. Desuden har kogalskaben n(cid:230)sten ikke p(cid:229)virket for- bruget af oksekłd i Danmark. Dette skyldes formodent- lig ogs(cid:229) de danske forbrugeres store tillid til det danske veterin(cid:230)rsystem. (91) Kommissionens undersłgelse viste dog, at ca. 24 % af forbruget af fersk oksekłd (detail- og cateringvirksomhe- der) importeres, og de adspurgte supermarkeder s(cid:230)lger ca. 20 % udenlandsk oksekłd. Selv om b(cid:229)de supermarke- der og grossister har oplyst, at de p(cid:229) trods af de st(cid:230)rke forbrugerpr(cid:230)ferencer for dansk oksekłd m(cid:229) importere, fordi der tilstr(cid:230)kkeligt dansk kvalitetsok- sekłd (18), og at det importerede oksekłd s(cid:230)lges i super- markedet til samme pris og i samme indpakning til for- brugerne. Det ser s(cid:229)ledes ud til, at forbrugerne betragter disse produkter som alternativer. ikke er (92) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende m(cid:229) det relevante geografi- ske marked for fersk oksekłd, der s(cid:230)lges gennem super- markeder, betragtes som stłrre end Danmark. g) Fersk oksekłd (cid:151) Stalddłrssalg og slagtere (93) Disse markeder str(cid:230)kker sig ikke videre end Danmark, da der hovedsagelig er tale om forsyninger fra sm(cid:229) lokale privatslagterier. Parterne driver ikke virksomhed p(cid:229) markedet for stalddłrssalg. h) Fersk łksekłd (cid:151) Cateringmarkedet (94) Kłdets oprindelse er ifłlge grossisterne en relevant fak- tor, n(cid:229)r cateringvirksomhederne kłber oksekłd, is(cid:230)r til statsinstitutioner og hospitaler, hvor oprindelsen er meget vigtig. Deres import er dog stłrre end supermar- kedernes. Ingen af cateringvirksomhederne oplyste den endelige forbruger om kłdets oprindelse, og de havde (18) Dette er efter sigende en fłlge af, at de danske kv(cid:230)gproducenter har lagt hovedv(cid:230)gten p(cid:229) m(cid:230)lkeproduktion og ikke p(cid:229) kłdproduk- tion, hvilket har medfłrt mindre młrt kłd. (95) Kommissionens undersłgelse viste, at kłdforarbejd- ningsindustrien generelt kan indkłbe kłd uden hensyn til dets oprindelse og ogs(cid:229) głr det. Det geografiske mar- ked er derfor stłrre end det nationale. j) Forarbejdede kłdprodukter (96) Selv om kłdets oprindelse er blevet n(cid:230)vnt som en valg- faktor for visse forarbejdede kłdprodukter, synes forbru- gerpr(cid:230)ferencerne generelt at v(cid:230)re af langt mindre betyd- ning end for fersk kłd. Produktets oprindelse er normalt heller ikke oplyst, og selv n(cid:229)r det oplyses, f. eks. salg af dansk bacon i Det Forenede Kongerige, er det tilsynela- i vid udstr(cid:230)kning at udskifte det med dende muligt f. eks. nederlandsk bacon. Ogs(cid:229) i Danmark s(cid:230)lger super- markederne forarbejdede kłdprodukter (p(cid:229) grundlag af svinekłd), der leveres direkte af udenlandske forarbejd- ningsvirksomheder, samt forarbejdede kłdprodukter, der leveres af danske forarbejdningsvirksomheder, og som indeholder udenlandsk kłd. Det geografiske marked er derfor stłrre end det nationale. k) Indsamling af slagteriaffald (97) F(cid:230)llesskabsreglerne forbyder eksport af hłjrisikoaffald. Derimod kan lavrisikoaffald eksporteres, og der er ogs(cid:229) en vis import af lavrisikoaffald til Danmark. (98) Med hensyn til hłjrisikoaffald kan det konkluderes, at det geografiske marked i den foreliggende sag hłjst omfatter Danmark. l) Konklusion (99) Det kan konkluderes, at markedet for slagtning af svin og markedet for hłjrisikoaffald hłjst omfatter Danmark. Markedet for fersk svinekłd, der s(cid:230)lges gennem super- markeder, er Danmark, medens markedet fersk oksekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder, anses for at str(cid:230)kke sig videre end Danmark. For de łvrige produk- ter er det ikke nłdvendigt at afgr(cid:230)nse det geografiske marked. for L 20/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 VI. FUSIONENS FORENELIGHED MED F˘LLESMARKE- DET OG E(cid:216)S-AFTALEN A. MARKEDSSTRUKTUREN GENERELT (100) I 1960 var der i Danmark 62 andelsslagterier. Antallet er faldet i (cid:229)renes lłb som fłlge af fusioner, og Danmark har nu fire andelssvineslagterier (nemlig Danish Crown, Vestjyske Slagterier, Steff-Houlberg og TiCan). Desuden har landet 127 mindre, private slagterier. De fire andels- selskaber tegner sig for 94 % af slagtningerne af danske slagtesvin, słer og orner (19 153 000 svin i 1997) (19). (101) Danish Crown og Vestjyske Slagterier er langt de fłrende slagterier i Danmark. De har en samlet oms(cid:230)t- ning, der er n(cid:230)sten ti gange stłrre end Steff-Houlbergs og mere end tredive gange stłrre end TiCans. N(cid:229)r det g(cid:230)lder markedsandele for indkłb af levende svin, slagter parterne n(cid:230)sten seks gange flere svin end Steff-Houlberg og femten gange flere end TiCan. Danish Crown og Vestjyske Slagterier har henholdsvis tolv og syv slag- terier, der er placeret i Danmarks vestlige del. Steff-Houl- berg har to slagterier łst (Sj(cid:230)lland og Bornholm) og TiCan har et slagteri i den nordvestlige del af Danmark. Med hensyn til distribution har b(cid:229)de Danish Crown, Vestjyske Slagterier og Steff-Houlberg deres egne distributionssystemer, der omfatter hele Dan- mark, medens TiCan ikke selv har noget distributionssy- stem. for Storeb(cid:230)lt (102) Desuden er Danish Crown og Vestjyske Slagterier verti- kalt integrerede, n(cid:229)r det g(cid:230)lder b(cid:229)de svin- og oksekłd, i den forstand at de ogs(cid:229) driver virksomhed p(cid:229) marke- derne i de efterfłlgende oms(cid:230)tningsled, dvs. markederne for salg af fersk kłd, kłdforarbejdning og handel med kłd. TiCan er langt mindre vertikalt integreret end par- terne. Den vertikale integration i de private slagterier og NV-OX standser ved udsk(cid:230)ringen af slagtekroppene. (103) De to parter kontrollerer eller har en betydelig kapital- andel i en r(cid:230)kke salgsselskaber, som ud over deres egne produkter ogs(cid:229) s(cid:230)lger produkter fra andre konkurre- rende danske svine- og kreaturslagterier, fortrinsvis til eksportmarkederne, s(cid:229)som det łvrige Europa, Japan og USA. (104) I denne forbindelse skal det bem(cid:230)rkes, at der fłr fusio- nen var to hovedkanaler for de danske andelssvinelagte- riers betydelige eksportvirksomhed (ca. 85 % af svinekł- (19) Som anfłrt ovenfor udgłr eksporten i alt 1,6 %. De łvrige 4 % af slagtningerne (798 000 svin) foreg(cid:229)r i de 127 »private« slagterier, hvoraf kun ni har tilladelse til at eksportere deres kłd. I 1997 slagtede disse ni eksportslagterier 550 953 slagtesvin, og de łvrige 118 slagtede tilsammen 220 312 slagtesvin. det eksporteres). FOODANE er et salgsselskab, der ejes fuldt ud af Vestjyske Slagterier, og ESS-Food ejes af de tre łvrige andelsslagterier, Danish Crown (70 %), Steff- Houlberg (17 %) og TiCan (13 %). De to sm(cid:229) andelsslag- teriers eksport g(cid:229)r foruden via ESS-Food igennem DAT- (en kłdfor(cid:230)dlingsvirksom- Schaub, Tulip International hed, der ejes af Danish Crown) og deres datterselskaber. De v(cid:230)re andelsslagterier afh(cid:230)ngige af det fusionerede selskab med hensyn til en betydelig del af deres eksport. to resterende vil derfor (105) Som n(cid:230)vnt ovenfor vil det andelsselskab, der opst(cid:229)r ved fusionen, desuden erhverve enekontrol med en r(cid:230)kke andre selskaber p(cid:229) tilknyttede markeder, som de andre andelssvineslagterier har betydelige forretningsforbindel- ser med: slagteriaffald (daka), tarme (DAT-Schaub) og emballagematerialer osv. (SFK). Steff-Houlberg er med- ejer af DAT-Schaub og SFK, medens TiCan er medejer af daka, DAT-Schaub og SFK. (106) Endelig skal n(cid:230)vnes Danske Slagterier (DS), der er en brancheorganisation best(cid:229)ende af de fire danske andels- svineslagterier, hvis interesser den har til form(cid:229)l at tilgo- dese. Bestyrelsen har tolv medlemmer, hvoraf de fire er form(cid:230)ndene for de fire andelsslagterier, og de łvrige otte v(cid:230)lges p(cid:229) grundlag af de enkelte andelsslagteriers antal slagtninger. I 1998 havde Danish Crown fem med- lemmer (herunder formandsposten), Vestjyske Slagterier havde fire medlemmer (herunder posten som n(cid:230)stfor- mand), Steff-Houlberg havde to medlemmer og TiCan et medlem. Efter fusionen vil parterne derfor f(cid:229) et klart flertal. (107) Parterne oplyste i svaret, at der for alle medlemmer af Danske Slagterier er minoritetsbeskyttelse i organisatio- nens vigtigste beslutningstagende organ, delegeretfor- samlingen. Enhver beslutning kr(cid:230)ver et flertal best(cid:229)ende af mindst to medlemmers delegerede. (108) For det fłrste skal det bem(cid:230)rkes, at der, uden at det p(cid:229)virker ovenn(cid:230)vnte regel, tr(cid:230)ffes beslutninger p(cid:229) dele- geretforsamlingen med simpelt flertal. Da de delegerede udpeges af medlemmerne af Danske Slagterier, i forhold til det antal svin de slagtede i det foreg(cid:229)ende regn- skabs(cid:229)r, vil parterne have et klart stemmeflertal og der- med mulighed for at blokere for vedtagelsen af ethvert forslag. For det andet er delegeretforsamlingens befłjel- ser begr(cid:230)nset til valg af revisor, godkendelse af (cid:229)rsregn- skaberne, vedtagelse af ethvert fremsat forslag, (cid:230)ndring af vedt(cid:230)gterne samt likvidation, som dog kr(cid:230)ver 2/3 flertal. Desuden kan delegeretforsamlingen v(cid:230)lge to bestyrelsesmedlemmer efter indstilling fra bestyrelsen. Hvis ikke der foreligger en s(cid:229)dan indstilling, udpeges samtlige bestyrelsesmedlemmer af DS’ medlemmer efter faste regler, der giver parterne ovenn(cid:230)vnte majoritet. Bestyrelsen kan tr(cid:230)ffe beslutning om alle spłrgsm(cid:229)l, og 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/15 beslutningerne tr(cid:230)ffes med simpelt flertal. Der er s(cid:229)ledes ingen minoritetsbeskyttelse p(cid:229) dette niveau. Parterne kan derfor vedtage en hvilken som helst beslutning og samti- dig sikre, at delegeretforsamlingen ikke vedtager en modstridende beslutning. P(cid:229) denne baggrund mener Kommissionen, at parterne vil f(cid:229) afgłrende indflydelse p(cid:229) Danske Slagterier. (109) Danske aktiviteter Slagteriers vedrłrer hele forsy- ningsk(cid:230)den fra den prim(cid:230)re produktion til markedsfł- ring. Disse aktiviteter omfatter et nationalt avlsprogram, som for łjeblikket er ved at blive undersłgt af de dan- ske konkurrencemyndigheder, veterin(cid:230)r- og sundheds- programmer, Slagteriernes Forskningsinstitut, handels- og forbrugerinformation og salgsfremstłd for dansk svinekłd p(cid:229) eksportmarkederne. Danske Slagterier finansieres ved tre hovedkilder: en lovf(cid:230)stet produktionsafgift p(cid:229) alle slagtesvin, der produ- ceres i Danmark, en delvis tilbagefłring af jordskatter og kontingenter. forskningsarbejde under (110) Danske Slagterier udłver s(cid:229)ledes v(cid:230)sentlige funktioner og udgłr en meget vigtig og integreret del af hele den danske svinesektor. Desuden skaber disse aktiviteters art og omfang f(cid:230)lles interesser og n(cid:230)re forbindelser mellem de fire andelsslagterier. Efter fusionen vil Danish Crown og Vestjyske Slagterier kontrollere Danske Slagterier og dermed ogs(cid:229) de aktiviteter, som Danske Slagterier udłver for de stłrste konkurrenter, Steff-Houlberg og TiCan, herunder salgsfremstłd p(cid:229) eksportmarkederne. (111) Desuden er der inden for Danske Slagterier oprettet en landsnoteringsordning. Et udvalg fasts(cid:230)tter s(cid:229)ledes hver uge en kilopris, som de fire andelsslagterier ifłlge aftalen skal betale til andelshaverne. Denne pris beregnes p(cid:229) grundlag af andelsslagteriernes faktiske salgspriser. Hver onsdag indberetter hvert selskab de priser, der er opn(cid:229)et for skinke, midterstykker og forender. Noteringen offent- liggłres hver fredag med virkning for den fłlgende uge. Desuden fasts(cid:230)tter Danske Slagterier andre prisparame- tre, s(cid:229)som fradrag for v(cid:230)gt over eller under et svins standardv(cid:230)gt p(cid:229) 67-78,9 kg og betaling for kłdprodu- centen. Noteringsudvalget best(cid:229)r af formanden og den administrerende direktłr for hvert af de fire andelsslagte- rier. (112) Danske Slagterier har anmeldt aftalen om oprettelse af landsnoteringsordningen til Kommissionen. Aftalen er omfattet af en s(cid:230)rskilt procedure efter traktatens artikel 85, og der er i denne forbindelse blevet udsendt et »advarselsbrev«. B. ANDELSSTRUKTUREN (114) Ifłlge parterne har landm(cid:230)ndene kontrol med andels- slagteriet og kan derfor forhindre, at de uds(cid:230)ttes for misbrug af dominerende stilling. Dette indeb(cid:230)rer, at vur- deringen af fusionens konkurrencem(cid:230)ssige virkninger p(cid:229) landm(cid:230)ndene ikke burde v(cid:230)re omfattet af denne sag. For at vurdere denne p(cid:229)stand skal der tages hensyn til den danske andelsstruktur. (115) Danske andelsselskaber er normalt ikke undergivet nogen specifik selskabslovgivning, og alle relevante bestemmelser om andelsselskabernes virksomhed er der- for fastsat i de enkelte selskabers vedt(cid:230)gter. Det vigtigste tr(cid:230)k ved et dansk andelsslagteri er, at landmanden b(cid:229)de er slagteriets medejer og leverandłr. De stłrste andelsha- vere leverer betydeligt under 1 % af de samlede leveran- cer. En andelshaver er forpligtet til at levere alle slag- tedyr udelukkende til det p(cid:229)g(cid:230)ldende slagteri, medens slagteriet til geng(cid:230)ld er forpligtet til at aftage den p(cid:229)g(cid:230)l- dende andelshavers samlede produktion. Andelsslagteri- erne kan ogs(cid:229) kłbe dyr hos landm(cid:230)nd, der ikke er andelshavere, men dette er sj(cid:230)ldent, n(cid:229)r det drejer sig om svin (20). (116) Enhver landmand kan blive andelshaver i et andelsslag- teri for en bestemt dyreart blot ved at anmode derom, men det er vanskeligere at forlade andelsslagteriet. Ifłlge b(cid:229)de Danish Crowns og Vestjyske Slagteriers vedt(cid:230)gter kan andelshaverne uden at skulle betale błder forlade andelsslagteriet med et (cid:229)rs varsel pr. 1. april. En land- mand, der łnsker at tr(cid:230)de ud, skal derfor give medde- lelse derom 12-24 m(cid:229)neder i forvejen. Landmanden kan tr(cid:230)kke sin opsigelse tilbage indtil tre m(cid:229)neder, fłr opsi- gelsesperioden udlłber (1. april). Hvis landmanden til- slutter sig p(cid:229) ny, er han igen bundet til andelsslagteriet i en periode med fuldt opsigelsesvarsel. (117) Alle andelshavere i et dansk andelsslagteri f(cid:229)r udbetalt den samme basispris for deres leverancer, nemlig den pris, der fasts(cid:230)ttes ved den ugentlige notering inden for Danske Slagterier (jf. betragtning 111). Ud over denne basispris f(cid:229)r de ogs(cid:229) udbetalt en andel i andelsslagteriets samlede overskud en gang om (cid:229)ret. Denne s(cid:229)kaldte »restbetaling« fasts(cid:230)ttes af andelsslagteriet som et belłb p(cid:229) x danske kroner pr. kilo slagtev(cid:230)gt, landmanden har leveret i det p(cid:229)g(cid:230)ldende (cid:229)r. Restbetalingen for svin i de senere (cid:229)r har for alle andelsslagteriers vedkommende udgjort mellem 4-8 % af den samlede kilopris, der blev udbetalt til landmanden. (118) Selv om der er visse lighedspunkter mellem andelsstruk- turen i Danmark og i andre lande, p(cid:229)l(cid:230)gger det danske (113) Da parterne efter fusionen vil v(cid:230)re i stand til at kontrol- lere Danske Slagterier, vil de ogs(cid:229) f(cid:229) kontrol med note- ringsordningen. (20) I 1995, 1996 og 1997 var Danish Crown det eneste af de fire andelsslagterier, der modtog svineleverancer fra landm(cid:230)nd, der ikke var andelshavere. Der var dog kun tale om sm(cid:229) m(cid:230)ngder (mellem 22 836 og 31 935 ud af 9,5 millioner). L 20/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 system landmanden flere begr(cid:230)nsninger. For eksempel kr(cid:230)ver et nederlandsk andelsslagteri ikke eksklusiv leve- ring fra landmandens side, og der er heller ingen opsi- gelsesfrist for udtr(cid:230)den. Andelsslagteriet er dog forplig- tet til at aftage, hvad andelshaverne łnsker at levere. leverer hele sin produktion til Hvis en andelshaver andelsslagteriet, har han ret til en (cid:229)rlig restbetaling. Denne betaling er dog kun en brłkdel af den restbeta- ling, som danske andelsslagterier udbetaler (0,40 NLG eller – 0,18 EUR pr. svin, mod 0,50 DKK pr. kilo eller – 5 EUR pr. svin), og begr(cid:230)nser derved landmandens leveringsfrihed i langt mindre grad. har henholdvis 13 % (Steff-Houlberg) og 5 % (TiCan) af markedet. Disse markedsandele har traditionelt set v(cid:230)ret meget stabile (21). De łvrige 127 private slagterier kłber og slagter 4 % af den danske slagtesvin, medens 1,6 % af de danske svin eksporteres. b) Faktisk konkurrence repr(cid:230)sentantskabet. Hver (119) Det fusionerede selskab vil f(cid:229) i alt ca. 30 000 andelsha- vere, hvilket betyder, at den enkelte landmands direkte indflydelse er begr(cid:230)nset. Andelshaverne er opdelt i lokalkredse, der blandt andet v(cid:230)lger i alt 509 medlem- landmand har en mer af stemme. Repr(cid:230)sentantskabet er andelsslagteriets beslut- ningstagende organ, og det udpeger medlemmerne af bestyrelsen og tr(cid:230)ffer blandt andet afgłrelse om forde- ling af overskuddet. Hvert medlem af repr(cid:230)sentantskabet har en stemme. Beslutninger tr(cid:230)ffes med simpelt flertal, undtagen beslutninger om (cid:230)ndring af vedt(cid:230)gterne og fusion, der kr(cid:230)ver 2/3 flertal. Derfor kan et medlems stemme ikke udnyttes direkte, men kun gennem et antal valgte repr(cid:230)sentanter. Det ser s(cid:229)ledes ud til, at de enkelte landm(cid:230)nd ikke har nogen egentlig direkte ind- flydelse p(cid:229) andelsslagteriets forretningspolitik endsige kontrol med den. (122) De danske privatslagterier er ikke realistiske alternativer til det nye selskab. De 118 sm(cid:229) slagterier slagter i gen- nemsnit f(cid:230)rre svin, end den typiske danske landmand producerer. Selv de ni eksportslagterier er for sm(cid:229) til at udgłre noget reelt alternativ til det nye selskab, da det stłrste af dem kun tegner sig for ca. 0,8 % af de samlede slagtninger. Steff-Houlberg og TiCan vil heller ikke kunne forhindre, at parterne i fremtiden opn(cid:229)r en domi- nerende stilling som aftalere p(cid:229) markedet. Begge selska- ber udnytter deres kapacitet fuldt ud. TiCan har i flere (cid:229)r haft en venteliste og i betragtning af, at dets slagteri er placeret midt i en by, har det kun begr(cid:230)nsede udvi- delsesmuligheder. af nye andelshavere efter parternes aftale om at fusionere har udtłmt dette selskabs muligheder for at udvide kapacite- ten yderligere med relativt beskedne investeringer. Steff-Houlbergs optagelse (120) Andelsslagteriet ejer heller ikke den enkelte landmand eller p(cid:229)tager sig noget ansvar for hans drift. De enkelte landm(cid:230)nd og andelsslagteriet udgłr derfor s(cid:230)rskilte juri- diske og łkonomiske enheder, og som fłlge heraf er der ikke tale om koncerninternt salg og indkłb af svin og kv(cid:230)g. Det er derfor nłdvendigt ogs(cid:229) at tage hensyn til det fusionerede selskabs kłbekraft over for de danske for at vur- svineproducenter, herunder andelshaverne, dere fusionens indvirkning p(cid:229) konkurrenceforholdene. C. INDK(cid:216)B AF SLAGTESVIN a) Markedsandele (121) Det nye selskab vil aftage 76 % af den danske produk- tion af (slagte)svin (słer og orner). Fusionen medfłrer s(cid:229)ledes en betydelig samlet markedsandel, da Danish Crown for łjeblikket har en andel p(cid:229) 47 %, medens Vestjyske Slagterier har en andel p(cid:229) 29 %. Deres n(cid:230)rme- ste konkurrenter, nemlig de to andre andelsslagterier, (123) Parterne h(cid:230)vder, at kapaciteten kan udvides med begr(cid:230)nsede omkostninger (der er fremlagt omkostnings- beregninger), og at kapaciteten vil blive udvidet, n(cid:229)r der er r(cid:229)vareforsyninger til r(cid:229)dighed. Kommissionen ben(cid:230)g- ter ikke, at kapaciteten er vokset i Danmark p(cid:229) linje med v(cid:230)ksten i svineproduktionen. Der skal dog skelnes mellem andelsslagteriernes forpligtelse til at udvide deres kapacitet for at kunne aftage deres eksisterende andelsha- veres łgede produktion, og en kapacitetsudvidelse, der skal głre det muligt at indpasse nye andelshaveres leve- rancer. Sidstn(cid:230)vnte kapacitetsudvidelse vil kun finde sted, hvis slagteriet kan v(cid:230)re sikker p(cid:229) at modtage łgede leverancer p(cid:229) kort til mellemlang sigt. Da potentielle nye andelshavere normalt er bundet af en opsigelsesperiode, hvis de tidligere har v(cid:230)ret andelshavere i et andet andelsslagteri, er det langt fra sikkert, at slagteriet ville modtage de p(cid:229)g(cid:230)ldende leverancer, s(cid:229) snart kapaciteten er udvidet. En s(cid:229)dan investering ville indeb(cid:230)re en stor risiko p(cid:229) grund af de betydelige omkostninger, den medfłrer (sunk costs). Det kan i denne forbindelse n(cid:230)vnes, at svineproduktionen p(cid:229) Sj(cid:230)lland, der er Steff- Houlbergs »hjemmebase«, er faldet proportionalt sam- menholdt med Danmark som helhed. Som n(cid:230)vnt oven- for er dette fald nu blevet opvejet af de ca. 600 000 svin, der produceres af andelshavere, som benyttede lej- ligheden til at forlade Danish Crown eller Vestjyske Slagterier i de to uger efter meddelelsen om fusionen og tilsluttede sig Steff-Houlberg. Disse yderligere leverancer (21) P(cid:229) grundlag af parternes oplysninger har der hłjst v(cid:230)ret tale om (cid:230)ndringer p(cid:229) 4 % i et selskabs andel over en ti(cid:229)rig periode (inklu- sive selskabernes markedsandele fłr fusionen). 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/17 har udtłmt Steff-Houlbergs muligheder for at udvide kapaciteten med relativt beskedne investeringsomkost- ninger. Det er derfor usandsynligt, at Steff-Houlberg vil łge sin kapacitet yderligere i betydeligt omfang for at indpasse leverancer fra nye andelshavere. (124) Det kan konkluderes, at de nuv(cid:230)rende konkurrenter p(cid:229) ikke vil kunne forhindre, at der skabes en markedet dominerende stilling. disse priser afgłre, hvem de vil levere til. Dette system er helt anderledes end det danske, og det ville v(cid:230)re en stor beslutning for en dansk landmand at tr(cid:230)de ind i det tyske system. P(cid:229) grund af den usikkerhed og de risici, der er forbundet med en s(cid:229)dan beslutning, er det usand- synligt, at det tyske marked vil blive et attraktivt alterna- tiv. Selv de landm(cid:230)nd, der er andelshavere i et andels- slagteri, men som łnsker at »afprłve« det tyske marked, har meget begr(cid:230)nsede muligheder for det i betragtning af deres eksklusive leveringspligt og den lange opsigel- sesfrist. c) Potentiel konkurrence d) Konklusion (125) Den eksklusive leveringspligt, der p(cid:229)l(cid:230)gges landm(cid:230)nd, som er andelshavere i andelsslagterierne (og tegner sig for 94 % af den danske svineproduktion), bevirker blandt andet, at andre danske og udenlandske slagterier kan blive forhindret i at f(cid:229) leveret (flere) levende danske svin, fordi landm(cid:230)ndene kun kan levere til deres respektive andelsslagterier. De skal tr(cid:230)de ud af andelsselskabet for at kunne eksportere, levere til et af de private slagterier eller de andre danske andelsslagterier (forudsat at de har overskudskapacitet), og det tager mellem 12 og 24 m(cid:229)neder at melde sig ud. (126) Desuden ville det medfłre visse omkostninger for land- manden at skifte. Hvis landmanden leverer til et dansk andelsslagteri uden at v(cid:230)re andelshaver, mister han den (cid:229)rlige andel i fortjenesten (4-8 % af de samlede udbeta- linger til andelshaverne). I praksis st(cid:229)r landmanden s(cid:229)le- des over for valget mellem fortsat at v(cid:230)re andelshaver i sit andelsslagteri eller at eksportere alt til Tyskland (andelsselskabet Swedish Meats, der tegner sig for 70 % af slagtningerne i Sverige, kłber ikke importerede svin). Det er derfor ikke overraskende, at eksporten af slagte- svin fra Danmark er s(cid:229) begr(cid:230)nset til trods for de relativt lange perioder med vedvarende hłjere priser i Tyskland, hvor slagterierne ikke udnytter kapaciteten fuldt ud for łjeblikket. For langt stłrstedelen af de danske svinepro- ducenter er der derfor ikke noget reelt alternativ til fort- sat deltagelse som andelshavere i deres respektive slag- terier. (128) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende mener Kommissionen, at fusionen vil medfłre en dominerende stilling p(cid:229) det dan- ske marked for indkłb af slagtesvin. Kommissionens bet(cid:230)nkeligheder i forbindelse med en s(cid:229)dan domine- rende stilling vedrłrer ikke parternes mulighed for at udnytte deres efterspłrgselsmonopol til at opn(cid:229) store indt(cid:230)gter fra leverandłrerne, da disse indt(cid:230)gter kanalise- »restbetaling«. res tilbage til andelshaverne i Derimod er Kommissionen bet(cid:230)nkelig ved blandt andet (a) parternes kontrol med innovationen inden for den danske svineindustri, (b) landm(cid:230)ndenes f(cid:230)rre valgmulig- heder og (c) parternes mulighed for at drive private slagterier ud af markedet. Sidstn(cid:230)vnte forhold ville give parterne mulighed for at overtage de private slagteriers markedsandele b(cid:229)de p(cid:229) det danske marked for fersk svi- nekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder, og p(cid:229) marke- det for indkłb af levende svin. form af (129) I de senere (cid:229)r har der v(cid:230)ret en tendens til mere innova- tion i produktudviklingen med hensyn til svineavl, dyre- foder osv. Dette skal ses p(cid:229) baggrund af, at forbrugerne kr(cid:230)ver et langt stłrre produktsortiment (f. eks. łkologi- ske produkter) end tidligere. Parterne har oplyst, at de er langt fremme med produktinnovation i Danmark, n(cid:229)r det g(cid:230)lder b(cid:229)de eksportprodukter og produkter til hjem- memarkedet, og at der ikke er nogen grund til, at der skulle fravige denne strategi. (127) Parterne har oplyst, at danske svineproducenter, der er andelshavere i et andelsslagteri, er meget godt underret- tet om priserne p(cid:229) levende svin i Tyskland, at der findes eksportinfrastruktur (transportselskaber, der ogs(cid:229) optr(cid:230)- der som mellemm(cid:230)nd), og at der kan forhandles leve- ringskontrakter af l(cid:230)ngere varighed. Den underliggende tanke er derfor, at eksporten til Tyskland skal betragtes som en realistisk form for potentiel konkurrence. Det tyske marked er dog i meget stor udstr(cid:230)kning et »spot market«. De tyske slagterier skal s(cid:229)ledes konkurrere om leverancer med naboslagterier p(cid:229) grundlag af deres (ugentlige) priser, og landm(cid:230)ndene vil p(cid:229) grundlag af (130) Parterne vil dog opn(cid:229) kontrol med innovationen inden for den danske svineindustri. Andelssvineslagterier, der łnsker at indfłre s(cid:230)rlige ordninger for produktion af specielle svin (łkologiske svin, frilandssvin osv. ) skal have prisreglerne for s(cid:229)danne svin godkendt af Danske Slagteriers bestyrelse. Parternes flertal i bestyrelsen giver dem s(cid:229)ledes mulighed for at opn(cid:229) kontrol med innova- tion inden for den danske svineindustri. I betragtning af at de danske forbrugere foretr(cid:230)kker dansk kłd (se nedenfor), kunne dette betyde mindre innovation for at tilgodese de s(cid:230)rlige behov, der głr sig g(cid:230)ldende p(cid:229) det danske marked. I denne forbindelse kan det n(cid:230)vnes, at nogle danske supermarkeder tidligere har indledt direkte L 20/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 kontakt med landm(cid:230)nd (der ikke er andelshavere i andelsslagterierne) for at f(cid:229) udviklet nye produkter efter supermarkedernes specifikationer. prisnotering. Ifłlge disse regler, der er vedtaget af Dan- ske Slagteriers bestyrelse, skal alle andelshavere have udbetalt den ugentlige noteringspris, og udenforst(cid:229)ende kan ikke f(cid:229) udbetalt mere end noteringsprisen. (131) Desuden vil fusionen i v(cid:230)sentligt omfang indskr(cid:230)nke landm(cid:230)ndenes valgmuligheder. Fłr fusionen havde en land- mand i det mindste mulighed for at levere enten til Danish Crown eller Vestjyske Slagterier, begge i Jylland. Hvis et af andelsslagterierne skulle blive mindre rentabelt end de łvrige, eller hvis et (v(cid:230)sentligt) mindretal af andelshaverne var utilfredse med slagteriets forretnings- politik, ville de have mulighed for at tr(cid:230)de ud og til- slutte sig et andet andelsslagteri. Efter fusionen vil et v(cid:230)sentligt mindretal af andelshaverne i det nye selskab slet ikke f(cid:229) noget alternativ. Som anfłrt ovenfor udnyt- ter de to resterende andelsslagterier, Steff-Houlberg og TiCan, deres kapacitet fuldt ud, ligesom de har venteli- ster, og de private slagterier er ikke noget realistisk alter- nativ. Efter fusionen ville de eksisterende andelshavere derfor i praksis v(cid:230)re l(cid:229)st fast i de nye selskab. (132) De 127 private slagterier, der tilsammen slagter 4 % af den danske svineproduktion, har en andel p(cid:229) under 40 % af det indenlandske marked for forbrug af fersk svi- nekłd (detail- og cateringsektoren). De ni eksportslagte- rier, der tegner sig for 3/4 af de private slagteriers pro- duktion, er afh(cid:230)ngige af leverancer fra et meget begr(cid:230)n- set antal landm(cid:230)nd. Ved at overtage en del af denne begr(cid:230)nsede produktm(cid:230)ngde, vil det nye selskab b(cid:229)de kunne forłge sin andel af det indenlandske marked for fersk svinekłd v(cid:230)sentligt og łge sin markedsandel, n(cid:229)r det g(cid:230)lder indkłb. Det skal bem(cid:230)rkes, at (a) s(cid:229)danne leverandłrer udgłr et andelsslagteris eneste mulighed for at f(cid:229) nye leverancer af danske svin p(cid:229) kort sigt, da alle andre landm(cid:230)nd er bundet til et andelsslagteri, og at (b) kapacitetsudnyttelsen er af stor betydning for rentabi- liteten og głr de private slagterier langt mere s(cid:229)rbare, hvis en af deres f(cid:229) store leverandłrer falder v(cid:230)k. Ved at tilbyde kontrakter til udenforst(cid:229)ende landm(cid:230)nd om pro- duktion af specialsvin kan det nye selskab betale disse producenter en hłjere pris, uden at skulle forhłje sine kłbspriser generelt, og samtidig d(cid:230)kke den stigende efterspłrgsel p(cid:229) markedet efter s(cid:229)danne produkter uden at łdel(cid:230)gge selskabets andelsstruktur. Det synes derfor at v(cid:230)re en fornuftig strategi, hvis det nye selskab udnyt- ter sin łkonomiske styrke p(cid:229) markedet for indkłb af slagtesvin ved at tilbyde hłjere priser til landm(cid:230)nd, der for łjeblikket leverer til łkonomisk d(cid:229)rligere stillede pri- vate slagterier, og dermed fjerne disse slagteriers kom- mercielle grundlag og drive dem ud af markedet. (134) Kommissionen mener dog ikke, at afregningsreglerne nłdvendigvis udelukker en prisdifferentiering over for landm(cid:230)ndene i praksis. Som allerede n(cid:230)vnt er afreg- ningsreglerne, herunder den ugentlige prisnotering, ble- vet anmeldt til Kommissionen efter traktatens artikel 85, og der er udsendt et »advarselsbrev«. Det er derfor tvivl- somt, om disse regler kan betragtes som gyldigt grund- lag for parternes argument. Desuden henviser parternes vedt(cid:230)gter blot til afregningsreglerne. Selve reglerne ved- tages af Danske Slagteriers bestyrelse og kan (cid:230)ndres af bestyrelsen, uden at det kr(cid:230)ver (cid:230)ndring af Danske Slagt- eriers vedt(cid:230)gter. Det skal erindres, at parterne udpeger et klart flertal af medlemmerne i bestyrelsen. De kan derfor (cid:230)ndre afregningsreglerne til enhver tid. Ifłlge de nuv(cid:230)rende afregningsregler kan et slagteri med Danske Slagteriers (bestyrelsens) godkendelse indg(cid:229) s(cid:230)rkontrak- ter om produktion af bestemte typer svin og betale en landmand et supplement i forhold til den ugentlige note- ring som kompensation for ekstraomkostningerne ved produktion af s(cid:229)danne svin. Parterne h(cid:230)vder, at man ikke kan tilbyde udenforst(cid:229)ende s(cid:229)danne kontrakter, da de i s(cid:229) fald ville f(cid:229) en pris, der overstiger den ugentlige notering, og at supplementet s(cid:229)ledes ikke blot d(cid:230)kker de faktiske omkostninger, men ogs(cid:229) omfatter et yderli- gere prisincitament. Selv om man accepterede denne fortolkning, kan de nuv(cid:230)rende afregningsregler (cid:230)ndres, tilbyde udenforst(cid:229)ende s(cid:229)ledes at det bliver tilladt at s(cid:229)danne kontrakter, hvis parterne mener, at dette er i deres kommercielle interesse. Endelig er det ikke indly- sende, hvorfor det ikke skulle v(cid:230)re i andelshavernes interesse at acceptere, at der betales et supplement til udenforst(cid:229)ende p(cid:229) kort sigt, hvis andelsslagteriet p(cid:229) denne m(cid:229)de kunne łges sin andel af det danske marked til gavn for samtlige andelshavere. D. INDK(cid:216)B AF SLAGTEKV˘G a) Markedsandele (133) Parterne har i svaret fremfłrt, at det ville v(cid:230)re i strid med vedt(cid:230)gterne at tilbyde hłjere priser til landm(cid:230)nd, der for łjeblikket leverer til private svineslagterier, og at ingen af parternes andelshavere i virkeligheden ville acceptere, at man tilbłd s(cid:229)danne kontrakter til udenfor- st(cid:229)ende. Parterne fremfłrer is(cid:230)r, at andelsslagterier i henhold til Danske Slagteriers vedt(cid:230)gter er forpligtede til at fłlge afregningsreglerne, herunder den ugentlige (135) Som anfłrt ovenfor vil fusionen ikke medfłre en domi- nerende stilling, som begr(cid:230)nser den effektive konkur- rence m(cid:230)rkbart inden for en v(cid:230)sentlig del af f(cid:230)llesmar- kedet, selv om det relevante geografiske marked kun omfatter Danmark. (136) Som fłlge af fusionen vil parterne kłbe 58 % af det dan- ske slagtekv(cid:230)g. Det fusionerede selskab vil f(cid:229) en betyde- 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/19 lig markedsandel, da Vestjyske Slagterier for łjeblikket har en markedsandel p(cid:229) 36 %, og Danish Crown har en markedsandel p(cid:229) 22 %. Da Danish Crown f(cid:229)r 45 % af sine kv(cid:230)gleverancer fra udenforst(cid:229)ende, tegner parternes »garanterede« leverancer fra andelshaverne sig for 48 % af det danske slagtekv(cid:230)g. De stłrste konkurrenter slagter henholdsvis 9 % og 8 % af det danske slagtekv(cid:230)g. Kon- kurrenten med 8 % er NV-OX, som parterne ligger i fusi- onsforhandlinger med. Hvis fusionen med NV-OX vedta- ges, vil parterne kunne łge deres markedsandel med yderligere 4-5 % gennem direkte leverancer til slagteriet fra andelshavere og udenforst(cid:229)ende (22). De seks łvrige eksportslagterier har en markedsandel p(cid:229) mellem 1-3 %. De resterende 10 % af slagtningerne finder sted p(cid:229) andre slagterier end eksportslagterier og hos landm(cid:230)ndene selv. Steff-Houlberg og TiCan slagter ikke kv(cid:230)g. (139) Desuden driver et af de stłrste danske supermarkeder ogs(cid:229) virksomhed p(cid:229) dette marked. Det opkłber selv dansk kv(cid:230)g p(cid:229) kv(cid:230)gmarkederne og f(cid:229)r det slagtet p(cid:229) kontrakt p(cid:229) de private slagterier. Det er ogs(cid:229) direkte involveret i kontraktproduktion af kalve. (140) Det kan derfor konkluderes, at fusionen ikke vil medfłre en dominerende stilling, der vil kunne begr(cid:230)nse den effektive konkurrence m(cid:230)rkbart, selv om det relevante geografiske marked er Danmark. E. DET DANSKE MARKED FOR FERSK SVINEK(cid:216)D, DER S˘LGES GENNEM SUPERMARKEDER b) Ingen v(cid:230)sentlig begr(cid:230)nsning af den effektive konkurrence selv p(cid:229) det danske marked a) Markedsandele (137) Det erkendes, at de łvrige kreaturslagterier alle har mar- kedsandele p(cid:229) under 10 %, og at de alle, undtagen NV- OX, er private slagterier (23) med det konkurrencem(cid:230)s- sige handicap, at de har mindre forsyningssikkerhed end parterne, der har andelshavernes garanterede leverancer. (138) Kv(cid:230)gproduktionen i Danmark er dog faldende og for- ventes fortsat at falde. Forbruget er derimod stabilt. De danske privatslagterier har adgang til halvdelen af den danske kv(cid:230)gproduktion, der varetages af landm(cid:230)nd, der ikke er knyttet til et andelsslagteri, mod kun 6 % af svi- neproduktionen. Set fra landm(cid:230)ndenes synspunkt kan det konkluderes, at landm(cid:230)nd, der leverer kv(cid:230)g til et andelsslagteri, men uden at v(cid:230)re andelshavere, og de enkelte kv(cid:230)gproducerende andelshavere (eller et v(cid:230)sent- ligt mindretal (24)), har et realistisk alternativ, idet de kan s(cid:230)lge deres produktion p(cid:229) kv(cid:230)gmarkederne, hvor der i forvejen s(cid:230)lges 20 % (som typisk kłbes af private slagt- erier, supermarkeder og eventuelt eksportłrer) (25), eller direkte til privatslagterierne. (22) Parterne har oplyst, at de ikke har nogen interesse i de resterende leverancer, der kłbes p(cid:229) kv(cid:230)gmarkederne. (23) Det slagteri, der har en markedsandel p(cid:229) 9 %, er dog et offentligt slagteri. (24) Et flertal af landm(cid:230)ndene har mulighed for at (cid:230)ndre andelsslagte- riets politik. (25) Under Kommissionens undersłgelse blev der udtrykt bekymring for, at parterne ville opkłbe alt dansk kvalitetskv(cid:230)g og dermed hindre adgangen til r(cid:229)varen. Kommissionen mener dog ikke, at dette er realistisk, da udenlandsk oksekłd er et alternativ p(cid:229) det danske marked for fersk oksekłd (se nedenfor). Derfor vil impor- ten af fersk oksekłd begr(cid:230)nse parternes prispolitik over for danske landm(cid:230)nd, n(cid:229)r det g(cid:230)lder levende kv(cid:230)g. (141) Parterne ansl(cid:229)r, at det samlede danske marked for fersk svinekłd (detail- og cateringsektoren) er p(cid:229) mindst 111 000 tons. Kommissionen har forsłgt at efterprłve tallet og fastsl(cid:229) de vigtigste usikkerhedsfaktorer, der kan skłn. Kommissionens markedsunder- p(cid:229)virke dette słgelse bekr(cid:230)fter, at tallet p(cid:229) 111 000 tons er et reali- stisk skłn over det samlede danske forbrug af fersk svi- nekłd. (142) Parterne har udtrykt tvivl om, hvorvidt dele af beregnin- gen af salget af fersk svinekłd til endeligt forbrug er p(cid:229)lidelige (jf. oversigten i bilaget), is(cid:230)r n(cid:229)r det g(cid:230)lder skłnnet over supermarkedernes import p(cid:229) 1 %. De har is(cid:230)r stillet spłrgsm(cid:229)lstegn ved, om Kommissionen har fordelt den samlede ansl(cid:229)ede import p(cid:229) 42 000 tons svi- nekłd til Danmark i 1997 korrekt p(cid:229) de forskellige mar- keder, og om Kommissionen i sin beregning har medta- get en r(cid:230)kke oplysninger, som parterne har f(cid:229)et fra flere supermarkedsk(cid:230)der. (143) Kommissionens markedsundersłgelse i og bestod (herunder importłrer at udsende spłrgeskemaer til danske slagterier, til samtlige kłdgrossister s(cid:229)kaldte opsk(cid:230)ringsvirksomheder), som parterne kender, og til alle de stłrste supermarkedsk(cid:230)der plus en r(cid:230)kke min- dre. Der blev ogs(cid:229) udsendt spłrgeskemaer til et begr(cid:230)n- set antal danske kłdforarbejdningsvirksomheder og kłdeksportłrer. P(cid:229) dette grundlag har Kommissionen kunnet ansl(cid:229) (a) den samlede afs(cid:230)tning af dansk svi- nekłd p(cid:229) de forskellige detail- og cateringmarkeder, (b) supermarkedernes samlede indkłb (dansk og udenlandsk kłd), og (c) salg gennem cateringvirksomheder og slagt- ere. Ifłlge andelsslagterierne, slagteforeningens grossist (Mesterslagteren) og de private slagterier (baseret p(cid:229) eks- L 20/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 trapolering af de private slagteriers svar) afs(cid:230)ttes der 20 500 tons fersk svinekłd til slagterne. Denne m(cid:230)ngde er dog blevet halveret i oversigten i bilaget for at undg(cid:229), at den t(cid:230)ller dobbelt under posten Mesterslagteren, og fordi slagterne forarbejder en betydelig del af det kłd, de kłber. Det stłrste overslag over slagternes salg er 10 % af det samlede detailsalg. Den samlede m(cid:230)ngde p(cid:229) 111 000 tons omfatter heller ikke de private slagteriers kontraktslagtninger for dyres ejer, n(cid:229)r kłdet forbruges af ejeren (eller s(cid:230)lges ved stalddłrssalg) og andelsslagterier- nes salg til deres ansatte. (144) P(cid:229) grundlag af de svar, Kommissionen har modtaget fra parterne, de łvrige andelsslagterier, de private slagterier (ekstrapolering), grossister og supermarkeder, kan det konkluderes, at supermarkederne s(cid:230)lger mindst 76 300 tons fersk svinekłd. Ifłlge supermarkedernes svar tegner salget af udenlandsk svinekłd sig for under 1 % (m(cid:230)ngde og v(cid:230)rdi). Ud fra den antagelse, at det samlede marked udgłr 111 000 tons (26), at catering tegner sig for 15 %, og at slagterne tegner sig for ca. 10 % af detail- salget, s(cid:230)lger supermarkederne i alt 84 350 tons. Kom- missionen mener, at det er rimeligt at antage, at de »manglende« 8 050 tons aftages af de supermarkeder og grossister, der ikke besvarede Kommissionens spłrgeske- maer (27) (145) Da Kommissionens markedsundersłgelse ikke fokuse- rede p(cid:229) kłdforarbejdningsvirksomhedernes og kłdeks- portłrernes import (eksportłrerne geneksporterer ogs(cid:229) kłd, som de har importeret), kan Kommissionen ikke fordele den samlede ansl(cid:229)ede import af fersk svinekłd i Danmark p(cid:229) afs(cid:230)tningskanaler. De adspurgte supermarkeder, der omfatter sm(cid:229), mellemstore og store supermarkedsk(cid:230)der, importerer dog 1 % af deres samlede afs(cid:230)tning af fersk svinekłd (28). forskellige de (146) P(cid:229) grundlag af ovenn(cid:230)vnte metode ansl(cid:229)s det, at de dan- ske supermarkeder s(cid:230)lger ca. 84 350 tons svinekłd. Par- terne har en markedsandel p(cid:229) ca. 40 % (direkte salg og salg via grossister). Fusionen medfłrer en betydelig for- łgelse af markedsandelene: Danish Crown [20-25 %] (*) og Vestjyske Slagterier [15-20 %] (*). (26) Dette skłn anses for rimeligt p(cid:229) grundlag af de danske slagteriers samlede afs(cid:230)tning via de forskellige kanaler og oplysningerne om importen til supermarkeder og cateringvirksomheder. (27) Kommissionen har ikke henvendt sig til de enkelte supermarkeder under de centrale indkłbsorganisationer, der ikke kunne oplyse, hvor store m(cid:230)ngder svinekłd, der blev solgt gennem deres butik- ker. Denne sektor er dog ikke udbetalt af tallene, da de 76 300 tons omfatter danske slagteriers og de anspurgte grossisters salg til disse butikker, bortset fra de 8 050 tons. (28) Med hensyn til parternes bet(cid:230)nkeligheder, kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at Edekas og Aldis salg er medtaget i de 76 300 tons. Kommissionens undersłgelse har ogs(cid:229) bekr(cid:230)ftet, at salget til FDB er stłrre end disponentens skłn over hele organisationens salg, herunder de selvst(cid:230)ndige brugsforeningers. b) Faktisk konkurrence (147) Som fłlge af fusionen vil supermarkederne kun f(cid:229) en enkelt alternativ leverandłr af betydning, nemlig det andet andelsslagteri, Steff-Houlberg, som i 1997 tegnede sig for under 30 % af deres indkłb. Det skal desuden bem(cid:230)rkes, at det tredjestłrste andelsslagteri, TiCan, ikke er noget egentligt alternativ for supermarkederne (mar- kedsandel p(cid:229) [under 5 %] (*)). TiCan har kun et beske- dent produktsortiment sammenholdt med de andre andelsslagterier og kan derfor kun konkurrere p(cid:229) det lokale marked i Nordvestjylland, og dets leverancer til »detailgrossister« er ogs(cid:229) begr(cid:230)nsede. De ca. 127 private slagterier tegner sig tilsammen for under 30 %. Selv om nogle af de stłrste af disse slagterier i et vist omfang kan fungere som tredje, fjerde eller femte leverandłr til en bestemt supermarkedsk(cid:230)des lokale afdelinger, har (m(cid:230)ngder, ingen af dem de nłdvendige faciliteter opsk(cid:230)ring, emballering eller distribution) til, at de kan konkurrere med parterne p(cid:229) lige fod. Steff-Houlberg er s(cid:229)ledes den eneste faktiske konkurrent. Fusionen vil der- for medfłre, at der etableres et duopol best(cid:229)ende af par- terne og Steff-Houlberg, der tilsammen vil f(cid:229) ca. 70 % af markedet. (148) Kommissionen finder det usandsynligt, at Steff-Houlberg skulle kunne łge sin markedsandel som fłlge af fusio- nen, da der, s(cid:229) vidt Kommissionen har f(cid:229)et oplyst, ikke findes noget stłrre supermarked, der tidligere kun har haft Danish Crown og Vestjyske Slagterier som hovedle- verandłrer. Steff-Houlberg vil derfor ikke som fłlge af fusionen kunne f(cid:229) nye kunder, der fortsat łnsker at f(cid:229) produkter leveret fra forskellige leverandłrer. Desuden har Steff-Houlberg, i betragtning af sin samlede stilling inden for slagtninger (13 % af alle svineslagtninger), en meget st(cid:230)rk stilling p(cid:229) hjemmemarkedet. Det er ogs(cid:229) beliggende p(cid:229) Sj(cid:230)lland, n(cid:230)r ved Danmarks stłrste befolkningsomr(cid:229)de (Kłbenhavn), hvor det har en meget st(cid:230)rk stilling. (149) Kommissionen har undersłgt det sandsynlige fremtidige konkurrenceforhold mellem parterne og Steff-Houlberg. Som anfłrt nedenfor vil fusionen ikke medfłre et kon- kurrencepr(cid:230)get duopol, men en duopolistisk domine- rende stilling, hvor parterne og Steff-Houlberg tilsam- men har ca. 70 % af markedet. c) Potentiel konkurrence (150) Den danske slagterisektor har i de sidste 40 (cid:229)r gennem- g(cid:229)et en konsolideringsproces, der fłrer til en stadig stłrre koncentration. Der er kun i ganske ringe omfang kommet nye virksomheder til (en slagter, der har anmo- det om slagtetilladelse). Som fłlge af fusionen vil par- terne desuden effektivt kontrollere adgangen til de nłdvendige r(cid:229)varer p(cid:229) grund af andelsslagteriernes struktur (jf. markedet for indkłb af levende svin oven- 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/21 for). Det er derfor usandsynligt, at der vil komme nye virksomheder p(cid:229) markedet i fremtiden. Distribution (151) Importen er den vigtigste kilde til potentiel konkurrence. Kommissionen har derfor undersłgt tyske, nederlandske og svenske slagteriers muligheder for at eksportere svi- nekłd til Danmark til salg gennem danske supermarke- der. Kommissionen konstaterede, at der var flere hin- dringer for en s(cid:229)dan import: Tilpasning af svineleverancer og opsk(cid:230)ring efter danske speci- fikationer (152) For at kunne eksportere til Danmark skal udenlandske slagterier tilpasse deres svineleverancer til den type svi- nekłd, der efterspłrges p(cid:229) det danske marked. De skal ogs(cid:229) uddanne deres personale i opsk(cid:230)ring efter danske specifikationer. Desuden vil opsk(cid:230)ring efter danske spe- cifikationer kr(cid:230)ve, at udenlandske slagterier optimerer deres produktion, da en s(cid:229)dan opsk(cid:230)ring vil f(cid:229) indvirk- ning p(cid:229) opsk(cid:230)ringen af produkterne til andre form(cid:229)l og markeder (29). (153) Parterne har fremfłrt, at der ikke er nogen v(cid:230)sentlig forskel p(cid:229) danske svin og svin opdr(cid:230)ttet i andre nord- europ(cid:230)iske lande, og at det ikke er relevant at se p(cid:229) en eventuel forskel i slagtev(cid:230)gten mellem landene, fordi det er meget let for producenterne at tilpasse v(cid:230)gten ved at (cid:230)ndre opfedningsperioden med et par uger (svaret, s. 36). Desuden mener parterne, at udenlandske slagterier let kan begynde at s(cid:230)lge p(cid:229) det danske marked ved en beskeden, men permanent stigning i de danske priser p(cid:229) fersk svinekłd, og at dette ogs(cid:229) er i overensstemmelse med de svar, som udenlandske slagterier, f. eks. Dumeco, har givet under Kommissionens markedsundersłgelse: opsk(cid:230)ring efter danske specifikationer (og produktion af s(cid:230)rlige svin til det britiske baconmarked) er ikke noget problem, hvis man kan n(cid:229) op p(cid:229) den nłdvendige m(cid:230)ngde (svaret, s. 100). (154) Kommissionen erkender, at svineproducenter kan til- passe deres svineavl efter s(cid:230)rlige krav p(cid:229) bestemte mar- keder, og at eksportorienterede virksomheder, som f. eks. Dumeco, kan tilpasse deres produktion efter danske spe- cifikationer. For at dette er rentabelt, skal man dog afs(cid:230)tte den nłdvendige m(cid:230)ngde. (29) Med andre ord er opsk(cid:230)ring af kłd ikke kun et spłrgsm(cid:229)l om bestemte specifikationer, men ogs(cid:229) om anvendelsen af de stykker, der er sk(cid:229)ret fra. Opsk(cid:230)ring efter danske specifikationer kan derfor (cid:230)ndre »affaldets« sammens(cid:230)tning, hvilket vil kr(cid:230)ve en vis optime- ring af produktsammens(cid:230)tningen, men muligvis ogs(cid:229) af planl(cid:230)g- ningen for opsk(cid:230)ringslinjerne og de typer svin, der slagtes. (155) Svinekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder, distribue- res i Danmark, med f(cid:229) undtagelser, direkte fra slagterier til de enkelte forretninger gennem parternes distributi- onssystemer. FDB er for łjeblikket det eneste af de dan- ske supermarkeder, der har logistiske faciliteter, s(cid:229)som frysekapacitet og lastbiler til distribution af svinekłd fra sine distributionscentre (30). Ifłlge parterne distribuerer FDB selv ca. 40 % af det svinekłd, der s(cid:230)lges i FDB’s for- retninger, via egne distributionscentre, medens den resterende del distribueres direkte fra slagterierne til de enkelte forretninger. Langt stłrstedelen af det svinekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder i Danmark, distribue- res derfor direkte fra de danske slagterier til de enkelte forretninger gennem slagteriernes distributionssystemer. Supermarkederne er s(cid:229)ledes i vid udstr(cid:230)kning afh(cid:230)ngige af slagterierne, n(cid:229)r det g(cid:230)lder distribution af fersk svi- nekłd. distributionscentre. Man (156) Det letteste for et udenlandsk slagteri ville v(cid:230)re at f(cid:229) kłdet distribueret i Danmark gennem de stłrste danske supermarkedsk(cid:230)ders som n(cid:230)vnt ovenfor benytter de danske supermarkeder hovedsagelig et system med direkte levering fra slagteriet til de enkelte forretninger. Denne mulighed eksisterer derfor ikke i virkeligheden. Hvis importen skal f(cid:229) ind- virkning p(cid:229) markedet, skal der sikres distribution. Dette indeb(cid:230)rer, at der enten oprettes et distributionssystem, eller at supermarkederne etablerer supplerende distribu- tionsfaciliteter. (157) Parterne har fremfłrt, at det ville v(cid:230)re let for et uden- landsk slagteri enten at oprette et distributionssystem for det danske marked ved at indg(cid:229) direkte kontrakter med selvst(cid:230)ndige transportvirksomheder eller at f(cid:229) kłdet dis- tribueret gennem Hjemmemarkedsselskabet Danmark eller grossister med terminalfaciliteter, der ogs(cid:229) kunne v(cid:230)re et rentabelt alternativ for nogle leverandłrer (sva- ret, s. 57). Hjemmemarkedsselskabet Danmark ejes dog af det stłrste mejeriselskab MD Foods, og systemet er til mejeriprodukter. Hvad grossisterne is(cid:230)r beregnet spredte og ang(cid:229)r, begr(cid:230)nsede. er distributionsfaciliteterne mere Kontrol med Salmonella DT 104 (158) Den supplerende veterin(cid:230)rkontrol for salmonella (DT 104) i importeret svinekłd głr det mindre attraktivt for udenlandske slagterier at eksportere til Danmark. Des- uden er de stłrste potentielle eksportłrer, s(cid:229)som Tysk- land og Nederlandene, ikke s(cid:229) langt fremme med foran- (30) Ifłlge parterne har Dansk Supermarked samme muligheder i for- bindelse med ca. 1/3 af sin afs(cid:230)tning. Dette blev ikke p(cid:229)vist i Kommissionens undersłgelse. L 20/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 staltninger til en generel reduktion (31) af alle salmonella- typer, og de har ikke nogen s(cid:230)rlig veterin(cid:230)rkontrol for Salmonella DT 104. Dette forłger naturligvis omkost- ningerne ved eksport til Danmark i forhold til eksport til andre lande. Desuden indeb(cid:230)rer det en łget łkono- misk risiko i forhold til danske slagterier, hvor man er langt fremme med generelle planer for nedbringelse af salmonella, og hvor der rutinem(cid:230)ssigt foretages special- kontrol for DT 104. Importłrerne lłber s(cid:229)ledes generelt en stłrre risiko for, at kłdet ikke godkendes ved denne ladning svinekłd, kontrol, med det resultat, at en hel der m(cid:229)ske allerede i en vis udstr(cid:230)kning er blevet distri- bueret til forretningerne, m(cid:229) tr(cid:230)kkes tilbage. (159) De svenske producenter er helt sikre p(cid:229), at de har sal- monella under kontrol i deres produktion. Den stłrste svenske producent, Swedish Meats, oplyste dog under hłringen, at en potentiel eksport til Danmark vil best(cid:229) af nicheprodukter, da dens produktionsomkostninger er hłjere end de danske producenters. Forbrugerpr(cid:230)ferencer for dansk kłd (160) Andre interesserede har anfłrt, at de meget st(cid:230)rke dan- ske forbrugerpr(cid:230)ferencer for dansk svinekłd er en vigtig hindring for salg af importeret svinekłd. Ifłlge parterne er forbrugerpr(cid:230)ferencerne ikke s(cid:229) st(cid:230)rke. De har is(cid:230)r fremlagt to undersłgelser, der viser, at der findes en gruppe forbrugere, som ikke l(cid:230)gger v(cid:230)gt p(cid:229) kłdets oprindelsesland: (cid:151) Form(cid:229)let med den fłrste undersłgelse, »Den Danske Gris (cid:151) forbrugerholdninger til svineproduktion og svinekłd«, der blev gennemfłrt af GfK, var at analy- sere forbrugernes holdninger til dansk svinekłd og is(cid:230)r de faktorer, der l(cid:230)gger v(cid:230)gt p(cid:229), n(cid:229)r de kłber łkologisk svinekłd. Undersłgelsen, der er baseret p(cid:229) oplysninger fra 1 022 husholdninger, viser, at en gruppe forbrugere, der omfatter ca. 23 % af alle hus- holdninger, er mere prisbevidst og ikke tilfreds med det danske svinekłd. Disse husholdninger er ikke storforbrugere af svinekłd. (cid:151) Den anden undersłgelse »Consumer choice criteria when buying meat«, der blev foretaget af AIM at var hvilke analysere, Nielsen, er baseret p(cid:229) interview med 929 personer. kriterier Form(cid:229)let forbrugerne l(cid:230)gger v(cid:230)gt p(cid:229), n(cid:229)r de kłber kłd. forbindelse med Undersłgelsen blev gennemfłrt den igangv(cid:230)rende procedure og er derfor ikke som led i virksomhedernes normale udarbejdet drift (32). Under alle omst(cid:230)ndigheder l(cid:230)gger ca. 20- 25 % af forbrugerne ikke eller kun i ringe grad v(cid:230)gt p(cid:229) svinekłdets oprindelsesland. i (161) I klagepunktsmeddelelsen anfłrte Kommissionen, at det kan udledes af disse undersłgelser, at en gruppe danske forbrugere muligvis ikke l(cid:230)gger nogen stłrre v(cid:230)gt p(cid:229) oprindelseslandet, n(cid:229)r de kłber svinekłd. (162) Parterne h(cid:230)vder i svaret (s. 63), at disse undersłgelser stłtter det synspunkt, at en betydelig del af forbrugerne ikke har meget st(cid:230)rke nationale pr(cid:230)ferencer. Selv om man antager, at 20-25 % af forbrugerne ikke eller kun i ringe grad l(cid:230)gger v(cid:230)gt p(cid:229) svinekłdets oprindelsesland, er det umuligt, som det ogs(cid:229) blev anfłrt i klagepunkts- meddelelsen, at konkludere p(cid:229) dette grundlag, at det er rentabelt at importere svinekłd til det danske marked. Det relevante spłrgsm(cid:229)l i denne forbindelse er, om de danske forbrugeres pr(cid:230)ferencer er tilstr(cid:230)kkelig svage til, at det kan betale sig for en potentiel konkurrent at słge ind p(cid:229) det danske marked med import af udenlandsk Ingen af undersłgelserne besvarer dette svinekłd. spłrgsm(cid:229)l. I de meget (163) De undersłgelser, som parterne har fremlagt, kan derfor ikke accepteres som bevis p(cid:229), at det vil v(cid:230)re enkelt og rentabelt at s(cid:230)lge importeret svinekłd p(cid:229) det danske marked. Tv(cid:230)rtimod viser faktiske markedsoplysninger fra de danske supermarkeder, at det er s(cid:230)rdeles vanske- ligt at s(cid:230)lge importeret fersk svinekłd til de danske for- brugere. f(cid:229) tilf(cid:230)lde, hvor det har v(cid:230)ret forsłgt, har det n(cid:230)sten kun v(cid:230)ret muligt at s(cid:230)lge importeret svinekłd til meget nedsat pris. Derfor er import ikke realistisk i tilf(cid:230)lde, hvor der indtr(cid:230)der en beskeden, men signifikant prisstigning. Desuden er for- brugerpr(cid:230)ferencerne ifłlge de danske supermarkeder s(cid:229) st(cid:230)rke, at man ikke engang vil overveje at reklamere for importeret svinekłd. I denne forbindelse er det naturlig- vis klart, at en beslutning om at begynde at importere svinekłd ikke kun skal baseres p(cid:229), at nogle forbrugere m(cid:229)ske ikke betragter oprindelseslandet som v(cid:230)rende af betydning, n(cid:229)r de kłber svinekłd. Kommercielt set vil et supermarked kun kunne forsvare en beslutning om at begynde at importere, hvis man mener, at der kan opn(cid:229)s et tilstr(cid:230)kkeligt salg, da en s(cid:229)dan beslutning kr(cid:230)ver eks- tra distributionslogistik, hyldeplads og reklamevirksom- hed. Der forventes dog ikke nogen stigning i salget, selv (31) Der er igen landsomfattende tiltag i Tyskland og Nederlandene for at reducere salmonella. I Tyskland er nogle delstater i gang med et forsłgsprojekt, og i Nederlandene gennemfłres der frivillige pro- grammer i visse slagterier. (32) Jf. ogs(cid:229) nr. 41 i Kommissionens meddelelse og afgr(cid:230)nsning af det relevante marked i forbindelse med F(cid:230)llesskabets konkurrencereg- ler, EFT C 372 af 9. 12. 1997, s. 5. 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/23 hvis der indtr(cid:230)der en mindre, permanent, men signifi- forhold til det kant prisstigning p(cid:229) dansk svinekłd i udenlandske. (164) Parterne mener, at Kommissionen har lagt alt for stor v(cid:230)gt p(cid:229) supermarkedernes oplysninger og ikke opfylder sin forpligtelse til at v(cid:230)re objektiv i sin bevisbyrde. Kommissionen har dog nłje undersłgt, hvilken v(cid:230)gt der skal l(cid:230)gges p(cid:229) supermarkedernes udtalelser, og den kan ikke se, hvorfor den ikke skulle tro p(cid:229) supermarke- derne, n(cid:229)r de udtaler, at tidligere forsłg p(cid:229) at importere svinekłd har vist, at det er meget vanskeligt at s(cid:230)lge importeret svinekłd, medmindre det er st(cid:230)rkt nedsat. Desuden mener Kommissionen, at parterne modsiger sig selv, n(cid:229)r de h(cid:230)vder, at supermarkederne har en st(cid:230)rk interesse i at opretholde den nuv(cid:230)rende uligev(cid:230)gt i for- handlingerne med leverandłrerne (svaret s. 59). Der er ingen grund til, at supermarkederne skulle have interesse i at opretholde den nuv(cid:230)rende udbudsstruktur, hvis de havde let tilg(cid:230)ngelige alternativer til parterne. (165) Parterne har fremfłrt, at der er stor import af młrbrad til det danske marked. Dette forklares tilsyneladende med, at de danske eksportłrer foretr(cid:230)kker at s(cid:230)lge deres młrbrad p(cid:229) oversłiske markeder. S(cid:229) vidt Kommissionen ved, er der ingen af de store supermarkedsk(cid:230)der, der s(cid:230)lger importeret młrbrad i stłrre omfang. importerer cateringvirksomheder (166) Desuden er parterne af den opfattelse, at hverken Dansk Supermarked eller FDB hidtil har gjort noget stłrre forsłg p(cid:229) at markedsfłre importeret svinekłd (svaret s. 59). Endvidere har parterne fremfłrt, at det forhold, at danske oksekłd, fjerkr(cid:230)kłd, lammekłd og svinekłd (svaret s. 62), er tegn p(cid:229), at der ogs(cid:229) i tidens lłb kan importeres svi- nekłd. Kommissionen erkender, at det er teknisk muligt for importłrer at (cid:230)ndre svineavlen og opsk(cid:230)ringsspeci- fikationerne, at opfylde kravene med hensyn til Salmo- nella DT 104, at sikre distribution og eventuelt ogs(cid:229) i tidens lłb at (cid:230)ndre forbrugerpr(cid:230)ferencerne tilstr(cid:230)kkeligt til, at det kan betale sig at importere svinekłd. Kommis- sionen mener derfor ogs(cid:229), at en resolut indsats fra importłrernes og supermarkedernes side efterh(cid:229)nden kunne fłre til mere import af svinekłd. Kommissionen mener, at oksekłd er et eksempel p(cid:229), at dette er muligt. I denne forbindelse er det vigtigt at bem(cid:230)rke, at der kun importeres oksekłd p(cid:229) grund af mangel p(cid:229) dansk oksekłd p(cid:229) det danske marked. Selv om f. eks. supermar- kederne besluttede at głre en s(cid:229)dan indsats, ville det kun v(cid:230)re muligt over en bestemt periode, ligesom det ville kr(cid:230)ve betydelige omkostninger, der skal afholdes af supermarkederne og i sidste instans de danske forbru- gere. Disse omkostninger af n(cid:230)rv(cid:230)rende fusions negative indvirkning p(cid:229) konkurren- ceforholdene p(cid:229) det danske marked. en direkte fłlge er (167) Det kan konkluderes, at ingen af ovenn(cid:230)vnte faktorer, hvis de betragtes hver for sig, udgłr uovervindelige hin- dringer for adgang til det danske marked for fersk svi- nekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder. Hindringer- nes kumulative virkning skaber dog en situation, der głr det usandsynligt, at der vil blive importeret kłd ved en mindre, men signifikant, prisstigning i Danmark i for- hold til de tilstłdende geografiske markeder. (168) Det skal is(cid:230)r bem(cid:230)rkes, at en potentiel importłr skal foretage betydelige investeringer for at kunne komme ind p(cid:229) det danske marked. En del af disse investeringer vil omfatte »sunk costs«. For det fłrste skal en potentiel importłr investere i etablering af fysiske salgsanl(cid:230)g p(cid:229) det danske marked. I denne forbindelse skal importłren oprette opsk(cid:230)ringslinjer til danske specifikationer, og der skal etableres distributionsfaciliteter for det danske eller marked (enten af de danske importłrerne), ligesom importłren i tidens lłb skal til- passe sine produktionssystemer for at opfylde kravene i forbindelse med Salmonella DT 104. supermarkeder (169) For det andet vil en vis markedsfłring v(cid:230)re nłdvendig for at overtale et tilstr(cid:230)kkeligt antal danske forbrugere til at kłbe importeret svinekłd. Disse salgsfremstłd skal foretages enten af supermarkederne eller den udenland- ske leverandłr eller af dem begge i forening, og en stor del af salgsfremstłdene vil indeb(cid:230)re »sunk costs«. De m(cid:229) foretage disse salgsfremstłd vel vidende, at langt stłrste- parten af de danske forbrugere foretr(cid:230)kker dansk svi- nekłd, og at de eksisterende danske leverandłrer ville have interesse i at modvirke et s(cid:229)dant forsłg p(cid:229) at tr(cid:230)nge ind p(cid:229) markedet, f. eks. ved at gennemfłre m(cid:229)l- rettede salgsfremstłd p(cid:229) det danske marked (33). (170) Kommissionen finder det derfor usandsynligt, at der skulle komme udenlandsk kłd p(cid:229) det danske marked som reaktion p(cid:229) en lille, men signifikant prisforskel mel- lem Danmark og de tilstłdende lande. Derimod finder Kommissionen det sandsynligt, at supermarkederne blot ville v(cid:230)lte de hłjere priser over p(cid:229) forbrugerne, da efterspłrgslen ikke er priselastisk. d) St(cid:230)rk kłbekraft (171) Parterne har fremfłrt, at supermarkederne har en st(cid:230)rk kłbekraft, der udligner leverandłrernes styrke. Kommis- sionen erkender, at efterspłrgselssiden er forholdsvis koncentreret p(cid:229) det danske marked for fersk svinekłd, idet de to stłrste supermarkedsk(cid:230)der, Dansk Supermar- (33) S(cid:229)danne salgsfremstłd kan gennemfłres med statsstłtte (den lovf(cid:230)stede produktionsafgift p(cid:229) alle slagtesvin, der produceres i Danmark; afgiften forvaltes af Danske Slagterier). L 20/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 ked og FDB, tegner sig for ca. 50 % af salget af fersk svi- nekłd. Parterne h(cid:230)vder is(cid:230)r, at supermarkederne opn(cid:229)r specialbetingelser uden for de normale kontraktforhold, s(cid:229)som fradrag i listeprisen, og at dette er tegn p(cid:229), at FDB og Dansk Supermarked har en kłbekraft, der udlig- ner leverandłrernes styrke. for deres (172) Kommissionen er klar over, at de to stłrste supermar- kedsk(cid:230)der kan kłbe ind p(cid:229) mere favorable vilk(cid:229)r end mindre k(cid:230)der og forretninger. Men at de store k(cid:230)der til- bydes gunstigere betingelser end de sm(cid:229) k(cid:230)der indeb(cid:230)- rer ikke nłdvendigvis, at de har tilstr(cid:230)kkelig kłbekraft til at opveje en dominerende stilling p(cid:229) udbudssiden. I den foreliggende sag skal det is(cid:230)r bem(cid:230)rkes, at parterne vil v(cid:230)re langt mindre afh(cid:230)ngige af supermarkederne end omvendt, da parterne har alternative afs(cid:230)tningsmu- ligheder svinekłd p(cid:229) eksportmarkederne, medens supermarkederne ikke har noget alternativ til dansk svinekłd i det tilf(cid:230)lde, hvor der sker en lille, men signifikant prisstigning p(cid:229) svinekłd. Parterne h(cid:230)vder, at de er afh(cid:230)ngige af supermarkederne, der er vigtige salgs- kanaler for dem. I parternes samlede afs(cid:230)tning tegner supermarkederne sig dog for under 5 %, og det sker j(cid:230)vnligt, at parterne l(cid:230)gger mere v(cid:230)gt p(cid:229) Øt geografisk marked end et andet afh(cid:230)ngigt af, hvor de kan f(cid:229) den bedste pris (f. eks. eksport af młrbrad til Japan). Det er derfor klart, at parterne har alternative afs(cid:230)tningsmulig- heder p(cid:229) eksportmarkederne, medens supermarkederne er nłdt til at kłbe dansk svinekłd. Desuden vil det styrke parternes stilling over for supermarkederne, at de bliver eneleverandłrer af b(cid:229)de okse- og svinekłd, lige- som det vil łge supermarkedernes afh(cid:230)ngighed af par- terne. Det er derfor ikke sandsynligt, at selv de stłrste danske supermarkeder skulle have en kłbekraft, der udligner leverandłrernes styrke. Der er snarere sandsyn- lighed for, at eventuelle prisstigninger v(cid:230)ltes over p(cid:229) forbrugerne. P(cid:229) grund af konjunktursvingningerne i pris- erne p(cid:229) svinekłd ville det v(cid:230)re let at gennemfłre s(cid:229)danne prisforhłjelser. (173) Sammenfattende erkender Kommissionen, at de store supermarkedsk(cid:230)der har stłrre kłbekraft end de sm(cid:229). Men den mener ikke, at efterspłrgselssiden har til- str(cid:230)kkelig kłbekraft til at opveje den dominerende stil- ling p(cid:229) udbudssiden. Kommissionen mener is(cid:230)r, at de danske supermarkeder er afh(cid:230)ngige af leverancer af fersk dansk svinekłd, som er et absolut nłdvendigt pro- dukt for et dansk supermarked, medens slagterierne har mulighed for at eksportere. Slagterierne er derfor ikke n(cid:230)r som af danske s(cid:229) omvendt. supermarkeder afh(cid:230)ngige e) Duopolisk dominans (174) Der mangler potentiel konkurrence og en st(cid:230)rk kłbe- kraft, der kan opveje styrken p(cid:229) udbudssiden. Derfor vil den faktiske konkurrence p(cid:229) markedet mellem de eksi- sterende virksomheder v(cid:230)re den eneste kilde til konkur- rence. I denne forbindelse vil konkurrenceforholdet mel- lem Steff-Houlberg og parterne, der udgłr duopolet, v(cid:230)re af v(cid:230)sentlig betydning, da de łvrige leverandłrer er for sm(cid:229) til at głre andet end at fłlge trop. (175) Efter Kommissionens opfattelse vil konkurrenceforholdet mellem parterne og Steff-Houlberg ikke blive pr(cid:230)get af st(cid:230)rk konkurrence, men snarere af en konkurrence- begr(cid:230)nsende parallel adf(cid:230)rd, der vil medfłre en duopo- listisk dominerende stilling. Dominansen opst(cid:229)r ikke som resultat af en udtrykkelig aftale mellem duopoldel- tagerne, men vil v(cid:230)re en simpel fłlge af deres tilpasning til markedsvilk(cid:229)rene, hvilket ikke giver Steff-Houlberg og parterne noget til at konkurrere med hinanden. Af nedenst(cid:229)ende (cid:229)rsager ville det is(cid:230)r ikke v(cid:230)re i Steff-Houlbergs kommercielle interesse at konkur- rere med parterne i et s(cid:229)dant omfang, at den duopolisti- ske dominans forsvinder: incitament (176) De strukturbestemte karakteristika ved svinekłdsindustrien skaber kun i ringe omfang incitament til at konkurrere. Is(cid:230)r skal fłlgende bem(cid:230)rkes: (cid:151) markedet for svinekłd er et m(cid:230)ttet marked. En v(cid:230)kst p(cid:229) markedet vil derfor ikke i sig selv głre det mere dynamisk og dermed skabe et konkurrenceinci- tament (cid:151) den teknologi, der anvendes i slagterierne, er m(cid:230)ttet. Ny teknologisk udvikling vil derfor ikke medfłre konkurrencem(cid:230)ssige fordele og skabe mere konkur- rence p(cid:229) markedet. Dette betyder naturligvis ikke, at Kommissionen mener, at der ikke kan indfłres ny inden for slagterisektoren. Som det er teknologi tilf(cid:230)ldet inden for alle andre industrier, indfłres der j(cid:230)vnligt ny teknologi. ˘ndringerne sker dog kun gradvis og forholdsvis langsomt i forhold til f. eks. hłjteknologiske industrier som computerindustrien. Under alle omst(cid:230)ndigheder vil parterne og Steff- Houlberg begge nyde godt af teknologiske forbedrin- ger, da en stor del af den innovation, der foreg(cid:229)r inden for den danske kłdindustri, gennemfłres af eller kanaliseres gennem Danske Slagterier, som det fusionerede selskab vil kontrollere (cid:151) der er f(cid:230)rre muligheder for priskonkurrence mellem andelsslagterierne p(cid:229) grund af svinenoteringen. Som fłlge af denne ordning kłber alle andelsslagterier levende svin til landm(cid:230)ndene. Indkłb af r(cid:229)varer kan derfor ikke skabe konkurrence mellem slagterierne samme pris hos (cid:151) markedet for fersk svinekłd er gennemsigtigt. Det vil derfor ikke v(cid:230)re muligt i noget stłrre omfang at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en hemmelig rabatpolitik p(cid:229) det danske marked, da dette omg(cid:229)ende ville blive afslłret af det fusionerede selskab via de ugentlige prisnote- ringsmłder, der er baseret p(cid:229) salget af grovparterin- ger. Det fusionerede selskab er ogs(cid:229) klar over, at Steff-Houlberg er hjemmemarkedsorienteret. Steff- Houlberg driver heller ikke virksomhed p(cid:229) noget marked (uafh(cid:230)ngigt eller via en organisation, som parterne kontrollerer), hvor parterne ikke ogs(cid:229) driver virksomhed. 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/25 (177) Desuden er Steff-Houlbergs konkurrencem(cid:230)ssige stilling over for parterne ikke st(cid:230)rk nok til at anspore Steff-Houlberg til at konkurrere med parterne p(cid:229) det danske marked: (179) Parterne afviser Kommissionens begrundelse. De har is(cid:230)r fremsat fłlgende argumenter (svaret s. 127-128): (cid:151) det fusionerede selskab vil have mulighed for at iv(cid:230)rks(cid:230)tte repressalier p(cid:229) eksportmarkederne, hvis Steff-Houlberg begynder at konkurrere p(cid:229) det danske marked (cid:151) der er strukturbestemte forbindelser mellem Steff- Houlberg og parterne p(cid:229) eksportmarkederne. Is(cid:230)r vil Steff-Houlberg i fremtiden forts(cid:230)tte med at afs(cid:230)tte store m(cid:230)ngder kłd gennem selskaber, som parterne kontrollerer. Desuden har parterne opford- ret Steff-Houlberg til at tilslutte sig fusionen. Par- terne fremfłrer, at b(cid:229)de TiCan og Steff-Houlberg for nylig har oprettet en r(cid:230)kke nye eksportselskaber. Ifłlge parterne er denne udvikling et klart fingerpeg om, at det fusionerede selskabs konkurrenter er uaf- h(cid:230)ngige. Kommissionen har noteret sig denne udvikling. Den mener dog, at Steff-Houlberg og TiCan fortsat vil v(cid:230)re afh(cid:230)ngige af parterne, n(cid:229)r det g(cid:230)lder en betydelig del af deres eksport gennem sel- skabet ESS-Food (cid:151) Steff-Houlberg har ingen fordele, n(cid:229)r det g(cid:230)lder omkostningsstrukturen. Det skal is(cid:230)r bem(cid:230)rkes, at Steff-Houlberg kłber sine r(cid:229)varer til samme pris som parterne, at selskabet benytter den samme pro- duktionsteknologi, og at det i vid udstr(cid:230)kning s(cid:230)lger sin produktion gennem de samme kanaler som parterne. Desuden har det kun ringe mulighed for at opn(cid:229) fordele i fremtiden. Ifłlge Gira-rapporten har Steff-Houlberg allerede opn(cid:229)et optimale stor- driftsfordele med hensyn til driftsomkostningerne (cid:151) Steff-Houlberg har det konkurrencem(cid:230)ssige handi- cap i forhold til det fusionerede selskab, at det ikke fusionerede selskab har kan tilbyde oksekłd. Det derfor mulighed for at tilbyde supermarkederne langt stłrre oms(cid:230)tningsbetingede rabatter og kan i denne forbindelse bruge oksekłd til at łge salget af svinekłd (cid:151) det fusionerede selskab vil f(cid:229) en langt stłrre łkono- misk styrke end Steff-Houlberg. Det vil f. eks. mod- tage n(cid:230)sten seks gange s(cid:229) mange svin som Steff- Houlberg og f(cid:229) en oms(cid:230)tning, der er n(cid:230)sten ti gange stłrre. a) Konkurrencen sk(cid:230)rpes, n(cid:229)r markedet er m(cid:230)ttet, da den eneste m(cid:229)de, hvorp(cid:229) man kan łge afs(cid:230)tningen, er at overtage markedsandele fra konkurrenterne. Kommissionen har dog ikke sagt, at m(cid:230)ttede marke- der ikke kan v(cid:230)re pr(cid:230)get af konkurrence. I forbin- delse med vurderingen af et oligopol er det et spłrgsm(cid:229)l, om v(cid:230)kst p(cid:229) markedet vil v(cid:230)re et kon- kurrenceincitament. Parterne har ikke ben(cid:230)gtet, at markedet svinekłd er m(cid:230)ttet. Det vigtigste spłrgsm(cid:229)l, der skal tages stilling til, er derfor, om der skabes konkurrence p(cid:229) markedet af andre fakto- rer end v(cid:230)kst p(cid:229) markedet. Som anfłrt ovenfor har Kommissionen ikke fundet det sandsynligt, at der vil v(cid:230)re konkurrence p(cid:229) det danske marked for fersk svinekłd efter fusionen. for b) Markedet er gennemsigtigt, fordi detailhandlere underretter leverandłrerne, hvis de er for dyre. Gen- nemsigtigheden bidrager derfor til konkurrencen. Kommissionen noterer, at parterne erkender, at mar- kedet er gennemsigtigt. Kommissionen har dog ikke ben(cid:230)gtet, at der for łjeblikket er konkurrence p(cid:229) markedet, men den er af den opfattelse, at fusionen fłre til konkurrencebegr(cid:230)nsende, sandsynligvis vil parallel af og adf(cid:230)rd ovenn(cid:230)vnte (cid:229)rsager. duopolistisk dominans c) Parterne fremfłrer, at Kommissionen nłdvendigvis m(cid:229) p(cid:229)vise strukturforbindelserne mellem de selska- ber, som den p(cid:229)st(cid:229)r vil f(cid:229) duopolistisk og kollektiv dominans, hvis den vil anvende fusionsforordningen (svaret s. 128). Kommissionen mener, at der kan v(cid:230)re tale om kollektiv dominans b(cid:229)de med og uden strukturforbindelse, og at begge typer situationer er omfattet alle omst(cid:230)ndigheder mener Kommissionen, at der er st(cid:230)rke strukturforbindelser mellem parterne og Steff- Houlberg i den foreliggende sag, is(cid:230)r gennem Dan- ske Slagterier og ESS-Food. Det er korrekt, som par- terne har anfłrt, at Steff-Houlberg har taget vigtige skridt finde alternative eksportkanaler, men Steff-Houlberg vil stadig v(cid:230)re afh(cid:230)ngig af ESS-Food med hensyn til en betydelig del af sin oms(cid:230)tning. fusionsforordningen. Under til at af (178) Det kan konkluderes, at det p(cid:229) grund af markedsstruktu- ren og Steff-Houlbergs samlede markedsstilling over for parterne er usandsynligt, at Steff-Houlberg skulle have interesse i at konkurrere med parterne. P(cid:229) den anden side vil det fusionerede selskab ikke kunne handle uden at is(cid:230)r p(cid:229) grund af sidstn(cid:230)vntes samlede kapacitet og st(cid:230)rke markedsstilling p(cid:229) Sj(cid:230)lland. Det er derfor mest sandsynligt, at fusionen fłrer til konkurrencebegr(cid:230)nsende, parallel adf(cid:230)rd mel- lem Steff-Houlberg og parterne. tage hensyn til Steff-Houlberg, d) Endelig har parterne fremlagt en tabel, der viser, at en stigning i svinekłdsprisen p(cid:229) 1 DKK pr. kilo ville v(cid:230)re til stłrre gavn for Steff-Houlberg og TiCan end for parterne, fordi det danske marked udgłr en for- holdsvis stłrre andel af Steff-Houlbergs og TiCans oms(cid:230)tning. Det fremg(cid:229)r is(cid:230)r, at en stigning p(cid:229) 1 DKK p(cid:229) grundlag af tallene for 1996/1997 (svaret s. 90) ville łge afregningsprisen til landmanden med 0,04 DKK pr. kg for parterne, 0,09 DKK for Steff- Houlberg og 0,07 DKK for TiCan. Parterne mener L 20/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 derfor, at de vil have incitament til at konkurrere med Steff-Houlberg. Kommissionen finder det dog urealistisk, at parterne ikke skulle forsłge at maksi- mere deres fortjeneste p(cid:229) det danske marked, som de głr p(cid:229) alle andre markeder. Ifłlge parterne skal salgsafdelingerne nemlig maksimere prisen p(cid:229) en hvilken som helst udsk(cid:230)ring ved at s(cid:230)lge den p(cid:229) det marked, hvor prisen er hłjest (34). (180) Parterne har ikke bestredet de łvrige elementer i Kom- missionens begrundelse. f) Konklusion H. MARKEDERNE FOR FERSK OKSEK(cid:216)D, DER S˘LGES GENNEM SUPERMARKEDER, SLAGTERE OG CATERINGVIRKSOMHEDER (185) Det har ikke v(cid:230)ret muligt p(cid:229) grundlag af markedsun- dersłgelsen at udarbejde et p(cid:229)lideligt skłn over mar- kedsandelene for afs(cid:230)tning af oksekłd i Danmark gen- nem supermarkeder, slagtere og cateringvirksomheder. Der foreligger heller ikke oplysninger for andre med- lemsstater om fordelingen mellem disse markeder og markedet for salg af fersk oksekłd til forarbejdning. Par- ternes samlede afs(cid:230)tning uden for Danmark er mere begr(cid:230)nset. P(cid:229) grund af parternes begr(cid:230)nsede markeds- andele uden for Danmark kan det derfor konkluderes, at fusionen ikke vil medfłre en dominerende stilling, der m(cid:230)rkbart forhindrer den effektive konkurrence. (181) Af ovenn(cid:230)vnte (cid:229)rsager konkluderer Kommissionen, at fusionen vil fłre til duopolistisk dominerende stilling p(cid:229) det danske marked for fersk svinekłd, der s(cid:230)lges gen- nem supermarkeder. I. LEVERING AF FERSK K(cid:216)D TIL K(cid:216)DFORARBEJDNINGS- INDUSTRIEN SAMT FORARBEJDEDE K(cid:216)DPRODUKTER F. FERSK SVINEK(cid:216)D (cid:151) CATERING (186) I betragtning af, at disse to markeder str(cid:230)kker sig ud over Danmark, og at parterne kun har begr(cid:230)nsede mar- kedsandele uden for Danmark, vil fusionen ikke medfłre en dominerende stilling p(cid:229) disse markeder. (182) P(cid:229) det danske marked for fersk svinekłd til cateringvirk- somheder ansl(cid:229)s parterne at tegne sig for ca. 10 %, idet stłrstedelen af afs(cid:230)tningen p(cid:229) markedet (over 50 %) varetages af en lang r(cid:230)kke grossister, der kłber kłd hos private slagterier. P(cid:229) dette marked vil fusionen derfor ikke medfłre en dominerende stilling, der m(cid:230)rkbart for- hindrer den effektive konkurrence. G. FERSK SVINEK(cid:216)D (cid:151) SLAGTERE (183) P(cid:229) dette marked vil parterne indtage en fłrende stilling med ca. 20-25 % af markedet. Private slagterier vil dog tegne sig for over 50 % af leverancerne. Mange af de 118 private slagterier, der ikke er eksportslagterier, dri- ves af slagtere eller lokale slagtersammenslutninger. Den stłrste danske slagtermesterforening har desuden en grossist, der forsyner ca. 15 % af markedet. Denne for- ening kłber en betydelig del af kłdet hos private slagt- erier. (184) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende kan det konkluderes, at fusi- onen ikke vil medfłre en dominerende stilling, der m(cid:230)rkbart forhindrer den effektive konkurrence. J. INDSAMLING AF SLAGTERIAFFALD (H(cid:216)JRISIKOAFFALD) (187) Som fłlge af fusionen vil parterne kontrollere den domi- nerende danske destruktionsvirksomhed daka, der ind- samler 79 % af det danske hłjrisikoslagteriaffald. Kambas er den eneste konkurrent, der ogs(cid:229) modtager affald fra andre selskaber (35). Selskabet er datterselskab af Steff- Houlberg (markedsandel p(cid:229) 17 %). (188) Parterne h(cid:230)vder, at Kambas kan łge kapaciteten, og at slagteriaffald kan transporteres billigt til Kambas fra omr(cid:229)der vest for Storeb(cid:230)lt. Kambas modtager ikke for łjeblikket slagteriaffald fra omr(cid:229)der vest for Storeb(cid:230)lt og udnytter sin kapacitet I betragtning af destruktionens lave rentabilitet er det derfor tvivlsomt, om kapaciteten vil blive udvidet, for at virksomheden ogs(cid:229) kan modtage affald fra omr(cid:229)der vest for Storeb(cid:230)lt. fuldt ud. (189) Under Kommissionens undersłgelse oplyste en r(cid:230)kke private slagterier, at parterne ville v(cid:230)re i stand til at udnytte deres kontrol over daka til skade for private slagterier. Parterne kunne yde en d(cid:229)rligere service ved f. eks. at standse indsamlingen p(cid:229) slagterierne eller ind- samle affald mindre hyppigt. Parterne kunne ogs(cid:229) leverandłrerne p(cid:229)virke dakas priss(cid:230)tning over for (34) Tallene illustrerer blot, at Steff-Houlberg ikke har noget incitament til at konkurrere kraftigt p(cid:229) det danske marked, da Steff-Houlberg ville miste forholdsvis mere end parterne ved en s(cid:229)dan priskonkur- rence. (35) Der er endnu en destruktionsvirksomhed i Danmark, med en mar- kedsandel p(cid:229) 4 %. Denne virksomhed modtager dog udelukkende fersk fjerkr(cid:230)affald. Den er derfor ikke noget alternativ til over 90 % af leverancerne til daka. 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/27 (neds(cid:230)tte prisen for affaldet eller opkr(cid:230)ve gebyr for at modtage affaldet kombineret med en strategi, der g(cid:229)r ud p(cid:229) ikke at fordele det overskud, der kan opn(cid:229)s herved, til dakas andelshavere). (cid:151) parterne vil gennem Danske Slagterier kontrollere innovationen inden for den danske svineindustri (190) Fłr fusionen blev daka ikke kontrolleret af noget sel- skab. Som fłlge af fusionen vil overtagelsen af kontrol- len med daka give parterne mulighed for, og incitament til, at udnytte dakas markedsstyrke. Ved at forhłje kon- kurrenternes omkostninger eller głre indsamlingen af affald vanskeligere kunne parterne głre sm(cid:229) slagterier mindre konkurrencedygtige i forbindelse med opkłb af levende dyr hos landm(cid:230)ndene. Dette ville presse de mindre slagterier og derved give f(cid:230)rre alternativer til parterne, n(cid:229)r det g(cid:230)lder indkłb af levende svin. Fusio- nen vil derfor medfłre dominans p(cid:229) markedet for slagt- eriaffald. Efterh(cid:229)nden vil den ogs(cid:229) styrke parternes dominerende stilling p(cid:229) markedet for indkłb af levende svin og for fersk svinekłd, der s(cid:230)lges gennem supermar- keder. VII. GENEREL VURDERING (191) Den planlagte fusion p(cid:229)virker en r(cid:230)kke forskellige mar- keder. Den p(cid:229)virker det danske marked for indkłb af levende svin (det foreg(cid:229)ende oms(cid:230)tningsled) og det dan- ske marked for fersk svinekłd og slagteriaffald (det efter- fłlgende oms(cid:230)tningsled). Markedet for levende svin (192) Med hensyn til markederne for indkłb af levende svin skal det bem(cid:230)rkes, at parterne vil opn(cid:229) markedsandele p(cid:229) 76 %. Det kan konkluderes, at parterne vil kunne optr(cid:230)de som aftagere med dominerende stilling p(cid:229) dette marked. Det skal dog ogs(cid:229) bem(cid:230)rkes, at parterne ejes af andelshaverne, og at stłrstedelen af slagteriernes (cid:229)rlige overskud tidligere er blevet fordelt mellem andelsha- verne i forhold til deres respektive leverancer. P(cid:229) grund af andelsstrukturen kan slagterierne derfor ikke som aftagere med dominerende stilling i traditionel forstand udnytte deres (andelshaverne). Fusionen kan dog f(cid:229) andre negative fłlger, og her skal bl. a. n(cid:230)vnes fłlgende: leverandłrer (cid:151) fusionen vil give landmanden f(cid:230)rre slagterier at v(cid:230)lge imellem. I praksis vil landm(cid:230)ndene v(cid:230)re tvun- get til at acceptere parternes forretningspolitik og indpasse deres produktion derefter. Hvis et v(cid:230)sent- ligt mindretal er uenigt i parternes ledelses- eller for- retningsmetoder, vil det faktisk alternativ ikke have noget (cid:151) parterne kan tilbyde hłjere priser til landm(cid:230)nd, der for łjeblikket leverer til łkonomisk svage privatsvi- neslagterier, og derved fjerne disse slagterier kom- mercielle grundlag og drive dem ud af markedet. Markedet for fersk svinekłd (193) Med hensyn til markederne for fersk svinekłd vil par- terne opn(cid:229) en andel p(cid:229) ca. 40 % af afs(cid:230)tningen til super- markederne, der tegner sig for 76 % af det samlede salg af fersk svinekłd i Danmark. Den eneste anden store leverandłr p(cid:229) det danske marked er andelsslagteriet Steff-Houlberg, med n(cid:230)sten 30 % af markedet. Fusionen vil derfor medfłre en duopolistisk markedsstruktur, hvor duopolet vil f(cid:229) 70 % af markedet. Duopolet vil snarere optr(cid:230)de som et dominerende end som et konkurren- cepr(cid:230)get duopol. Det skal is(cid:230)r bem(cid:230)rkes, at Steff-Houl- berg ikke vil konkurrere med parterne i et s(cid:229)dant omfang, at det vil fjerne dominansen. Dette skyldes for det fłrste, at parterne er langt stłrre (med en n(cid:230)sten ti gange stłrre oms(cid:230)tning), og for det andet af, Steff-Houl- berg vil blive knyttet til parterne gennem de f(cid:230)lles eks- portaktiviteter, der vil blive kontrolleret af parterne, og gennem aktiviteterne inden for brancheorganisationen Danske Slagterier, der i praksis ogs(cid:229) vil blive kontrolleret af parterne. Fusionen vil derfor ikke medfłre konkur- rence mellem det nye selskab og Steff-Houlberg, men i stedet fłre til duopolistisk dominans. supplerende veterin(cid:230)rkontrol (194) Den potentielle konkurrence vil ikke forhindre parterne i permanent at opretholde en lidt hłjere pris p(cid:229) det dan- ske marked end p(cid:229) de tilstłdende geografiske markeder. Dette skyldes hovedsagelig importłrernes behov for et distributionssystem, for Salmonella DT 104 i importeret svinekłd og st(cid:230)rke danske forbrugerpr(cid:230)ferencer for dansk svinekłd, hvilket har afholdt, og fortsat vil afholde, importłrer fra at słge ind p(cid:229) det danske marked. Kundernes styrke opvejer ikke leverandłrernes p(cid:229) dette marked. For det fłrste er danske supermarkedsk(cid:230)der nłdt til at kłbe dansk svi- nekłd p(cid:229) grund af de st(cid:230)rke forbrugerpr(cid:230)ferencer. For det andet er der ikke nogen gensidig afh(cid:230)ngighed, fordi danske langt mere afh(cid:230)ngige af slagterierne end omvendt, idet slagterierne har alternative afs(cid:230)tningsmuligheder p(cid:229) eksportmarke- derne. Den danske supermarkedsk(cid:230)der vil derfor blot v(cid:230)lte en prisstigning over p(cid:229) den endelige forbruger. Som fłlge af fusionen vil der s(cid:229)ledes ikke v(cid:230)re nogen effektiv konkurrence p(cid:229) det danske marked for svi- nekłd. supermarkedsk(cid:230)der v(cid:230)re vil L 20/28 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 Slagteriaffald (195) Med hensyn til slagteriaffald vil parterne opn(cid:229) en mar- kedsandel p(cid:229) 79 %. Slagterierne f(cid:229)r i dag betaling for deres affaldsprodukter. Som fłlge af fusionen vil par- terne dog kunne opkr(cid:230)ve et gebyr for at indsamle affaldsprodukter. Desuden vil de kunne neds(cid:230)tte service- niveauet over for sm(cid:229) selvst(cid:230)ndige slagterier. Som fłlge heraf vil (cid:230)ndringen i kontrollen med daka łge mulighe- derne for misbrug p(cid:229) dette marked. Konglomeratvirkninger (196) Parterne vil v(cid:230)re det eneste store slagteri, der s(cid:230)lger fersk okse- og svinekłd p(cid:229) det danske marked. I forhold til andre slagterier, der kun driver virksomhed inden for enten fersk oksekłd eller fersk svinekłd, giver dette par- terne en yderligere fordel over for supermarkederne, fordi de vil v(cid:230)re de eneste, der kan tilbyde b(cid:229)de okse- og svinekłd. Parterne vil f. eks. kunne indfłre rabatord- ninger for de samlede afsatte m(cid:230)ngder okse- og svi- nekłd og dermed kunne fremhj(cid:230)lpe salget af svinekłd ved hj(cid:230)lp af oksekłd og omvendt. (197) Desuden vil parternes erhvervelse af kontrol med daka p(cid:229) markedet for slagteriaffald give parterne mulighed for at presse sm(cid:229) selvst(cid:230)ndige slagterier ved at opkr(cid:230)ve et gebyr for indsamling af slagteriaffald eller neds(cid:230)tte ser- viceniveauet. En anden m(cid:229)de, hvorp(cid:229) de kan presse disse private slagterier, er at lokke de landm(cid:230)nd, der leverer til dem, med s(cid:230)rlige kontrakter. Dette vil yderligere bidrage til, at parterne kan indtage en dominerende stil- ling p(cid:229) markedet for levende svin og markedet for fersk svinekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder. VIII. DEN (cid:216)KONOMISKE OG TEKNOLOGISKE UDVIKLING (198) Ifłlge parterne f(cid:229)r fusionen tre store virkninger. For det fłrste vil den medfłre betydelige omkostningsbesparel- ser (gennemsnitlig ca. [(cid:133)] (*) af oms(cid:230)tningen om (cid:229)ret betragtet over en periode p(cid:229) 3-5 (cid:229)r). For det andet vil fusionen f(cid:229) s(cid:229) stor en oms(cid:230)tning, at det vil v(cid:230)re muligt at g(cid:229) bort fra den nuv(cid:230)rende indirekte afs(cid:230)tning af et sn(cid:230)vert produktsortiment til detailsektoren og over til en direkte afs(cid:230)tning af et fuldt sortiment til detailhand- lerne p(cid:229) nogle af de stłrste europ(cid:230)iske markeder. For det tredje vil fusionens oms(cid:230)tning give parterne mulig- hed for at opretholde deres markedsstilling p(cid:229) det japan- ske marked over for konkurrencen fra producenter i USA. Med hensyn til effektiviteten skal det bem(cid:230)rkes, at fusionsforordningens artikel 2, stk. 1, litra b), kun giver Kommissionen mulighed for at tage hensyn til den łko- nomiske og tekniske udvikling i det omfang, den er til fordel for forbrugerne og ikke hindrer konkurrencen. Etableringen af en dominerende stilling p(cid:229) ovenn(cid:230)vnte relevante markeder betyder derfor, at parternes effektivi- tetsargument ikke kan tages i betragtning ved vurderin- gen af n(cid:230)rv(cid:230)rende fusion. Desuden skal det bem(cid:230)rkes, at de fleste af de omkostningsbesparelser, som parterne har anfłrt, ogs(cid:229) vil kunne gennemfłres, i hvert fald del- vis, uden fusionen. Det er derfor Kommissionens opfat- telse, at de synergirelaterede omkostningsbesparelser, der direkte skyldes fusionen, i virkeligheden vil v(cid:230)re mindre end [(cid:133)] (*). Det er heller ikke klart, hvorfor det ikke skulle v(cid:230)re muligt for Danish Crown og Vestjyske Slagt- erier hver is(cid:230)r at indg(cid:229) fusioner med andre partnere med de samme fordele som den foreliggende fusion. IX. PARTERNES TILSAGN (199) For at lłse de konkurrencepolitiske problemer, som Kommissionen har p(cid:229)peget, tilbłd parterne i brev af 18. februar 1999 (36) at afgive nedenst(cid:229)ende tilsagn. A. PARTERNES VEDT˘GTER (200) Under foruds(cid:230)tning af, at Kommissionen vedtager en positiv beslutning, vil parterne (cid:230)ndre deres vedt(cid:230)gter, s(cid:229)ledes at alle svineproducerende andelshavere senest den 1. oktober 2001 vil f(cid:229) mulighed for uden restriktio- ner at levere op til 15 % af deres ugentlige leverancer til det fusionerede selskabs konkurrenter. Alle andelshavere, der indsender en ansłgning med seks ugers varsel, vil f(cid:229) tilladelse til at fritage en m(cid:230)ngde svin fra leveringsplig- ten. Hvis det fusionerede selskab, p(cid:229) trods af at den enkelte andelshaver har tilladelse til at s(cid:230)lge svinene til en anden kunde, f(cid:229)r disse svin leveret, er det ikke for- pligtet til at foretage restbetalinger for dem. Hvis produ- centen łnsker det, kan han p(cid:229) ny med tre m(cid:229)neders var- sel forpligte sig til at levere samtlige svin til det fusione- rede selskab og vil s(cid:229) f(cid:229) restbetaling for alle svin. Det fusionerede selskab har dog pligt til med en frist p(cid:229) op til to uger og uden forskelsbehandling ogs(cid:229) at aftage de svin, der er fritaget for leveringspligten, i situationer, hvor kapaciteten er utilstr(cid:230)kkelig. (201) Parterne vil med virkning fra den 1. oktober 1999 (cid:230)ndre punkt 9. 1 i fusionsaftalen (og dermed vedt(cid:230)g- terne) for at give andelshaverne mulighed for skriftligt at melde sig ud af andelsselskabet med en frist p(cid:229) tolv m(cid:229)neder, der udlłber den sidste dag i m(cid:229)neden. (36) Den 4. marts 1999 afklarede parterne deres oprindelige tilsagn yderligere. 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/29 B. SALG AF SLAGTEKAPACITET (205) Hvis ingen konkurrenter har benyttet sig af tilbudet om kontraktslagtninger inden for en [(cid:133)] (*) periode, der indledes [(cid:133)] (*) fra det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtager en positiv beslutning, er parterne ikke l(cid:230)ngere forpligtede til at lade deres tilbud st(cid:229) ved magt. Kontraktslagtning (202) Senest [(cid:133)] (*) efter, at Kommissionen har vedtaget en positiv beslutning, og i en periode p(cid:229) [(cid:133)] (*) vil parterne tilbyde fłlgende: p(cid:229) de vilk(cid:229)r, der er nłdvendige for at bibeholde EU’s, USDA’s og andre s(cid:230)dvanlige eksporttil- ladelser vil de p(cid:229) deres danske slagterier slagte, nedkłle og grovpartere 5 000 svin pr. fuld arbejdsuge for en n(cid:230)rmere angivet og af Kommissionen godkendt, eksi- sterende eller potentiel, rentabel konkurrent, som er fuldst(cid:230)ndig uafh(cid:230)ngig af parterne og Steff-Houlberg (»konkurrenten«) (37), p(cid:229) det danske marked for salg af fersk svinekłd gennem supermarkeder. (203) I de fłrste [(cid:133)] (*) af den [(cid:133)] (*) periode, der begynder senest [(cid:133)] (*) efter, at Kommissionen har vedtaget en positiv beslutning, aftaler parterne og konkurrenten pri- sen for kontraktslagtningerne. Hvis ikke der aftales nogen pris i de fłrste [(cid:133)] (*), vil parterne i de resterende [(cid:133)] (*) af den [(cid:133)] (*) periode have ret til for hvert svin, de har slagtet, grovparteret eller sk(cid:229)ret op i halve kroppe, at fasts(cid:230)tte en kilopris, der d(cid:230)kker alle deres dokumenterede forbindelse med slagtning og opsk(cid:230)ring samt en rimelig fortjeneste p(cid:229) [(cid:133)] % (*) af de samlede omkostninger. Hvis konkurren- ten łnsker det, kan omkostningsberegningen revideres af det fusionerede selskabs autoriserede revisor eller p(cid:229) konkurrentens regning af en anden autoriseret revisor, der er godkendt af det fusionerede selskab og konkur- renten. omkostninger i (204) Konkurrenten skal mindst seks uger fłr den kalender- uge, hvor slagtningen skal finde sted, meddele parterne, hvor mange svin der łnskes slagtet og opsk(cid:229)ret, og om svinene skal opsk(cid:230)res i halve kroppe eller grovparteres. Parterne har dog ret til at afgłre, hvor slagtningen og opsk(cid:230)ringen skal idet de i videst muligt omfang skal bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at efterkomme konkurren- tens łnske om, at slagtningen sker s(cid:229) t(cid:230)t som muligt p(cid:229) konkurrentens egne anl(cid:230)g. Konkurrenten er ansvarlig for transporten af levende svin til slagteriet og transpor- ten af det ferske svinekłd (halve eller grovparterede kroppe) fra slagteriet. Parterne betaler omkostningerne ved transport til et andet slagteri, hvis denne transport skyldes forhold, som parterne har indflydelse p(cid:229). finde sted, (37) Et eller flere danske eller udenlandske slagterier, engrosfirmaer, supermarkeder eller andre selskaber i kłdsektoren. Salg af et slagteri (206) To uger efter, at Kommissionen har vedtaget en positiv beslutning, og i den periode p(cid:229) [(cid:133)] (*), hvor parterne tilbyder kontraktslagtninger, forpligter de sig desuden til at s(cid:230)tte et svineslagteri til salg p(cid:229) fłlgende betingelser: a) Det fusionerede selskab vil to uger efter vedtagelsen af en positiv beslutning udpege en uafh(cid:230)ngig admi- nistrator (der skal v(cid:230)re en investeringsbank eller lig- nende), som skal handle p(cid:229) Kommissionens vegne. Administratoren anses for godkendt af Kommissio- nen, hvis den ikke skriftligt har underrettet parterne inden to uger efter at have f(cid:229)et meddelelse om udn(cid:230)vnelsen. til b) Hvis konkurrenten har besluttet at indg(cid:229) en aftale om kontraktslagtning, har den p(cid:229)g(cid:230)ldende konkur- rent ogs(cid:229) forkłbsret til slagteriet. Hvis konkurrenten beslutter at kłbe slagteriet, er parterne ikke l(cid:230)ngere forpligtede til at lade deres tilbud om kontraktslagt- ning st(cid:229) ved magt, og aftalen om kontraktslagtninger skal bringes til ophłr ved salget af slagteriet. Hvis tredjemand parterne łnsker at s(cid:230)lge slagteriet inden [(cid:133)] (*) efter, at Kommissionen har vedtaget en positiv beslutning, eller, hvis administratoren łnsker at s(cid:230)lge slagteriet tredjemand (jf. betragtning 207) i den resterende [(cid:133)] (*) periode af den [(cid:133)] (*) periode, hvor der tilbydes kontraktslagtninger, skal konkurrenten have forkłbsret til slagteriet p(cid:229) de samme vilk(cid:229)r og til samme pris, som tredjemand har f(cid:229)et tilbudt. Konkurrenten skal reagere inden to uger efter, at han har f(cid:229)et tilbud om at benytte sin forkłbsret. Hvis konkurrenten beslutter ikke at głre brug af sin forkłbsret, og parterne s(cid:230)lger slagteriet, skal aftalen om kontraktslagtninger i parternes loka- ler bringes til ophłr med tre m(cid:229)neders varsel. til c) Der skal v(cid:230)re tale om et stort slagteri, som ligger i Danmark, og som er i drift p(cid:229) det tidspunkt, hvor faktisk overdrages til ejendomsretten til det rent konkurrenten. Slagteriet skal have en slagtekapacitet p(cid:229) ca. 5 000 svin pr. fuld arbejdsuge (»slagteriet«). Parterne overvejer at s(cid:230)tte svineslagteriet i Alling(cid:229)- bro til salg, men kan ogs(cid:229) i stedet tilbyde et andet slagteri, som Kommisionen har godkendt. L 20/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 d) Parterne s(cid:230)lger slagteriet til en rimelig markedspris, som de fasts(cid:230)tter under hensyn til alle de forhold, der er relevante for vurderingen af et dansk svine- slagteri, og p(cid:229) normale og rimelige vilk(cid:229)r, som gene- relt anvendes inden for denne industri i forbindelse med salg af slagterier. (207) Hvis ikke det lykkes parterne at s(cid:230)lge slagteriet inden udlłbet af [(cid:133)] (*) efter Kommissionens positive beslut- ning, forpligter de sig til at give administratoren en uigenkaldelig fuldmagt til at s(cid:230)lge slagteriet til en kon- kurrent til en rimelig markedspris inden udlłbet af den resterende [(cid:133)] (*) af den [(cid:133)] (*) periode, hvor der tilby- i betragtning des kontraktslagtninger, som omhandlet 202. Hvis der er rimelig grund til det, kan Kommissio- nen forl(cid:230)nge denne periode efter ansłgning fra parterne eller p(cid:229) eget initiativ. Parterne bist(cid:229)r administratoren i det fornłdne omfang og udleverer alle de oplysninger, der er nłdvendige for gennemfłrelsen af salget eller for udfłrelsen af administratorens łvrige opgaver. (208) Hvis slagteriet ikke er blevet solgt til en rimelig pris ved denne periodes udlłb, skal administratoren s(cid:230)lge slagt- eriet til enhver anden konkurrent end den, der har ind- g(cid:229)et en aftale om kontraktslagtninger som anfłrt oven- for (der fasts(cid:230)ttes ikke nogen minimumspris). Ved salget af slagteriet bringes aftalen om kontraktslagtninger til ophłr. (209) Parterne eller administratoren underretter Kommissio- nen, n(cid:229)r der sker en vigtig udvikling i sagen, og głr under alle omst(cid:230)ndigheder status over salget af slagteriet hver tredje m(cid:229)ned og underretter Kommissionen om eventuelle planer om at s(cid:230)lge slagteriet til en konkur- rent. I denne forbindelse skal parterne give Kommissio- nen de oplysninger, der er nłdvendige for, at den kan vurdere, om konkurrenten opfylder rentabilitetsbetingel- serne. Senest to m(cid:229)neder efter, at Kommissionen har modtaget skriftlige oplysninger, underretter den parterne eller administratoren om, at den eventuelt ikke betragter den p(cid:229)g(cid:230)ldende konkurrent som en rentabel konkurrent til parterne og Steff-Houlberg p(cid:229) det danske marked for salg af fersk svinekłd gennem supermarkeder, og i s(cid:229) fald kan slagteriet ikke s(cid:230)lges til den p(cid:229)g(cid:230)ldende. Hvis Kommissionen ikke reagerer inden to uger, kan parterne eller administratoren frit s(cid:230)lge slagteriet til den p(cid:229)g(cid:230)l- dende konkurrent. (210) Parterne forpligter sig til ikke at kłbe slagteriet tilbage, medmindre Kommissionen godkender det. Levering af levende dyr (211) Fra det tidspunkt, hvor der indg(cid:229)s aftale om salg af ugentlig slagtekapacitet p(cid:229) 5 000 svin i Danmark, og indtil den 1. oktober 2001 forpligter parterne sig til at s(cid:230)lge 5 000 svin om ugen til kłberen af slagtekapacite- ten, hvis denne m(cid:229)tte łnske det. Der betales den fulde markedspris for svinene, dvs. den pris, som parterne har betalt, plus [(cid:133)] (*) DKK pr. kilo til d(cid:230)kning af restbeta- lingen og konsolideringsandelen til leverandłrerne, eller den pris, som parterne har betalt for svinene, plus [(cid:133)] (*) DKK pr. kilo. Parterne er ikke ansvarlige for transporten af svinene fra landm(cid:230)ndene til kłberen og d(cid:230)kker heller ikke omkostningerne derved. C. DANSKE SLAGTERIER Fjernelse af parternes kontrol med Danske Slagt- erier (212) Senest tre m(cid:229)neder efter, at Kommissionen har vedtaget en positiv beslutning, vil parterne foresl(cid:229) og stemme for en (cid:230)ndring af punkt 7. 10 i Danske Slagteriers vedt(cid:230)gter. Efter denne (cid:230)ndring tr(cid:230)ffes alle beslutninger med sim- pelt flertal. Beslutningerne er dog ikke gyldige, medmin- dre repr(cid:230)sentanterne for mindst to medlemmer under punkt 3. 1. 1 (for łjeblikket parterne, Steff-Houlberg og TiCan) har godkendt dem. Hvis parterne alene eller de łvrige medlemmer under punkt 3. 1. 1 i f(cid:230)llesskab to lłbet af tre m(cid:229)neder nedstemmer forslag p(cid:229) gange i nedenst(cid:229)ende omr(cid:229)der, har forslagsstilleren ret til at sende sagen til voldgift: beslutninger om (a) forhłjelse eller neds(cid:230)ttelse af medlemsbidrag med over 1 % p(cid:229) grund af inflationen, (c) vedtagelse af det (cid:229)rlige budget, (d) v(cid:230)sentlige (cid:230)ndringer (e) godkendelse af nye medlemmer i egenkapitalen, (f) alle beslutninger i henhold til under punkt 3. 1. 1, punkt 4. 1, 4. 2 og 4. 3, (g) indstilling af bestyrelsesmed- lemmer i »Svineafgiftsfonden« til fłdevare- og fiskerimi- nisteriet, (h) indstilling eller udn(cid:230)vnelse af medlemmer af andre eksterne bestyrelser, hvortil Danske Slagterier har ret til at indstille eller udpege bestyrelsesmedlemmer, (i) udn(cid:230)vnelse af medlemmer i de indbyrdes uafh(cid:230)ngige selskaber, eller (j) beslutninger med betydelige finansielle og/eller kommercielle virkninger for mindst Øt af med- lemmerne under punkt 3. 1. 1. (b) vedtagelse af driftsplaner, (213) Hvis parterne ikke inden 14 dage efter den sidste af de to afstemninger har valgt en opmand, skal formanden for Sł- og Handelsretten i Kłbenhavn fungere som s(cid:229)dan. Opmanden skal give parterne en retf(cid:230)rdig behandling, men har ret til at gennemfłre voldgiften p(cid:229) den m(cid:229)de, han finder mest hensigtsm(cid:230)ssigt. Voldgifts- kendelsen er endelig. De medlemmer under punkt 3. 1. 1, som voldgiftskendelsen g(cid:229)r imod, kan tr(cid:230)kke sig ud af Danske Slagterier, forudsat at dette meddeles skriftligt senest 30 dage efter, at voldgiftskendelsen er afsagt. De udtr(cid:230)dende medlemmers s(cid:230)rkonto I og II udbetales med hele saldoen, som hvis medlemskabet ophłrer ved 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/31 nedl(cid:230)ggelse af Danske Slagterier. Desuden skal disse medlemmers andel af Danske Slagteriers Katastrofe- og Aktivitetsfond udbetales som fastsat i reglerne for denne fond. uge, skal afregnes efter den afregning, der var hłjest i enten tilmeldings- eller leveringsugen«. (214) Hvis parterne v(cid:230)lger at tr(cid:230)kke sig ud af Danske Slagt- erier, kan de resterende medlemmer under punkt 3. 1. 1 senest 30 dage efter, at bestyrelsen har f(cid:229)et meddelelse om parternes udtr(cid:230)den, beslutte at oplłse Danske Slagt- erier. Samtlige medlemmer modtager deres andel af likvidationsprovenuet beregnet efter Danske Slagteriers vedt(cid:230)gter, s(cid:229) snart likvidationen er gennemfłrt. Afskaffelse af landsnoteringsordningen (215) Senest tre m(cid:229)neder efter, at Kommissionen har vedtaget en positiv beslutning, men inden der er truffet beslut- ning, om afskaffelse af parternes kontrol i Danske Slagt- erier, skal parterne foresl(cid:229) og stemme for en beslutning om (cid:230)ndring af punkt 2. 3 og 4. 3 i Danske Slagteriers vedt(cid:230)gter med virkning fra regnskabs(cid:229)ret 1999/2000 for at afskaffe parternes forpligtelser til som medlemmer af Danske Slagterier at fłlge en f(cid:230)lles noteringsordning. For ikke p(cid:229) nogen m(cid:229)de samordne priserne, f. eks. den f(cid:230)lles prisordning. S(cid:229) snart Danske Slagterier har besluttet at (cid:230)ndre sine vedt(cid:230)gter, skal bestyrelsen med virkning fra regnskabs(cid:229)ret 1999/ 2000 (cid:230)ndre afregningsreglerne for svin og słer i over- ensstemmelse hermed. fremtiden vil parterne (216) ˘ndringerne i afregningsreglerne for svin kan kort sam- menfattes s(cid:229)ledes: Henvisninger til »noteringsudvalget« vil blive erstattet af »afregningsudvalget«. Punkt 1. 2, 3. 5, 4. 2, 4. 7 og 7. 0 udg(cid:229)r. I punkt 1. 3 bortfalder ordene »og landsnoteringen«. Punkt 3. 4 (cid:230)ndres til: »Afregningsud- valget fasts(cid:230)tter v(cid:230)gtgr(cid:230)nser, grundlaget for afregning af kłdprocent og alle andre objektive kriterier for afreg- ningen af svin«. Fłrste afsnit i punkt 3. 6 (cid:230)ndres til »Danske Slagteriers bestyrelse fasts(cid:230)tter det objektive grundlag for korrektion af afregningen i s(cid:230)rlige forhold vedrłrende kvalitet, afhentning og slagtning. For tiden er der fastsat s(cid:229)danne kriterier for:«. Punkt 5. 2, andet punktum (cid:230)ndres til: »Medfłrer dette, at levering finder sted i den efterfłlgende uge, skal afregning ske efter den afregning, der var hłjest i enten tilmeldings- og leve- ringsugen«, og endelig (cid:230)ndres punkt 5. 3 til: »Hvis slagt- eriet anmoder en producent om at fremrykke en leve- rance af svin mere end 1 dag, skal afregningsv(cid:230)gten for- hłjes med det antal gram, der fasts(cid:230)ttes af Afregnings- udvalget. Svin, der fremrykkes fra en uge til en anden D. ESS-FOOD (217) Efter Kommissionens vedtagelse af en positiv beslutning vil parterne indlede forhandlinger med Steff-Houlberg og TiCan om en aftale om afskaffelse af det f(cid:230)lles ejer- skab i ESS-Food. Aftalen kan indeb(cid:230)re salg af andele i ESS-Food til den ene af ejerne eller til tredjemand p(cid:229) vil- k(cid:229)r, som aftales n(cid:230)rmere mellem parterne. (218) Senest to uger efter Kommissionens vedtagelse af en positiv beslutning vil parterne freml(cid:230)gge en liste over potentielle administratorer (cid:151) investeringsbanker eller lignende (cid:151) som skal godkendes af Steff-Houlberg og TiCan. Hvis Steff-Houlberg og TiCan ikke har godkendt udn(cid:230)vnelsen af de potentielle administratorer, som par- terne har foresl(cid:229)et, inden otte dage efter modtagelsen af listen, har de otte dage til at udarbejde en liste med alternative forslag til en administrator og forel(cid:230)gge par- terne listen til godkendelse, og denne godkendelse skal ske inden otte dage efter modtagelsen af listen. (219) Hvis parterne, Steff-Houlberg og TiCan kan enes om en administrator, giver parterne Kommissionen meddelelse om, hvem de har udn(cid:230)vnt. Administratoren anses for godkendt af Kommissionen, hvis denne ikke underretter parterne skriftligt inden to uger efter, at den har f(cid:229)et meddelelse om udn(cid:230)vnelsen. (220) Hvis parterne, Steff-Houlberg og TiCan ikke kan n(cid:229) til enighed om det forslag til administrator, der er fremsat enten af parterne eller af Steff-Houlberg og TiCan, vil parterne forel(cid:230)gge Kommissionen listen over parternes og Steff-Houlbergs og TiCans forslag samt alle relevante oplysninger, herunder (cid:229)rsagerne til, at de ikke har kun- net n(cid:229) til enighed. I s(cid:229) fald vil Kommissionen inden to uger udpege en administrator p(cid:229) grundlag af det mate- riale, den har f(cid:229)et forelagt. Samme procedure g(cid:230)lder for administratorens mandat. (221) Administratoren vil handle p(cid:229) Kommissionens vegne i overensstemmelse med sit mandat, som Kommissionen har godkendt, og sikre, at parterne bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) at L 20/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 n(cid:229) frem til en aftale med Steff-Houlberg og TiCan, som anfłrt i betragtning 217, og at rimelige forslag i denne forbindelse fra Steff-Houlberg og TiCan og det fusione- rede selskab ikke nedstemmes. Desuden skal administra- toren sikre, at ESS-Foods ejere til enhver tid bevarer ESS-Foods v(cid:230)rdi og opretholder virksomheden som en »going concern«, i det omfang den er kommercielt leve- dygtig, indtil der er foretaget en endelig vurdering af den, jf. betragtning 223. Sikring af ESS-Foods v(cid:230)rdi kan dog indeb(cid:230)re [(cid:133)] (*). Desuden vil administratoren p(cid:229)se, at det fusionerede selskab ikke misbruger sin enekontrol til skade for minoritetsmedlemmerne. Parterne vil bist(cid:229) administratoren og udlevere alle de oplysninger, der er nłdvendige (cid:151) herunder eventuelt oplysninger om ESS- Foods leverancer fra medlemmerne (m(cid:230)ngder og priser) (cid:151) for at administratoren kan udfłre sine opgaver. Par- terne eller administratoren vil mindst hver tredje m(cid:229)ned underrette Kommissionen om udviklingen med hensyn til oplłsningen af det f(cid:230)lles ejerskab i ESS-Food og senere salget af denne virksomhed. (222) Hvis ESS-Foods ejere ikke indg(cid:229)r en aftale (jf. betragt- ning 217) inden [(cid:133)] (*) efter Kommissionens vedtagelse af en positiv beslutning (cid:151) p(cid:229) anmodning af det fusione- rede selskab kan denne periode forl(cid:230)nges af Kommissio- nen, hvis der foreligger rimelige grunde (cid:151) forpligter parterne sig til at overtage Steff-Houlbergs og TiCans (resterende) kapitalandele i ESS-Food senest [(cid:133)] (*) efter udlłbet af den fłrste periode p(cid:229) [(cid:133)] (*) efter Kommis- sionens vedtagelse af en positiv beslutning. (224) I en periode p(cid:229) [(cid:133)] (*) efter at det fusionerede selskab har overtaget Steff-Houlbergs og TiCans (resterende) kapitalandele i ESS-Food, forpligter parterne sig til uden forskelsbehandling (det g(cid:230)lder ogs(cid:229) priss(cid:230)tningen) og under administratorens tilsyn at tilbyde at distribuere og s(cid:230)lge svinekłd eller andre eksisterende produkter fra Steff-Houlberg og TiCan gennem ESS-Food p(cid:229) markeder, hvor ESS-Food opererer. P(cid:229) anmodning fra Steff-Houl- berg og TiCan kan Kommissionen forl(cid:230)nge denne peri- ode med yderligere [(cid:133)] (*), hvis der foreligger rimelige grunde. E. DAT-SCHAUB (225) Det fusionerede selskab vil foresl(cid:229) og stemme for fłlgende (cid:230)ndring i DAT-Schaubs vedt(cid:230)gter: DAT- Schaubs egenkapital, minus A- og B-kapitalen pr. 30. september 1999, fordeles mellem A-deltagerne (for łje- blikket parterne, Steff-Houlberg og TiCan) og indbetales p(cid:229) medlemskonti til fordel for A-deltagerne. Fordelingen sker i forhold til A-deltagernes tarmleverancer i de tre regnskabs(cid:229)r 1996/1997, 1997/1998 og 1998/1999. Alle fremtidige kapitalforhłjelser eller -neds(cid:230)ttelser vil herefter hvert (cid:229)r blive fordelt p(cid:229) medlemskontiene afh(cid:230)ngigt af andelshavernes tarmleverancer i det regn- skabs(cid:229)r, hvor indtjeningen har fundet sted. (223) Salgsprisen skal v(cid:230)re rimelig og baseret p(cid:229) en vurdering af ESS-Food som en »going concern« (cid:151) bortset fra [(cid:133)] (*). Vurderingen af ESS-Food skal gennemfłres af en uafh(cid:230)ngig ekspert, udpeget af alle ESS-Foods ejere. Eks- perten skal v(cid:230)re undergivet administratoren i overens- stemmelse med dennes mandat. ESS-Food skal vurderes som en »going concern« p(cid:229) grundlag af det pris/indtje- ningsprincip, der anvendes i almindelig anerkendt inter- nationalt vurderingspraksis, og hvis dette vurderings- princip ikke kan anvendes, skal vurderingen foretages p(cid:229) grundlag af den bogfłrte nettov(cid:230)rdi, som fastsat i de regnskaber, der udarbejdes p(cid:229) salgstidspunktet. Eksper- ten kan v(cid:230)re administratoren, forudsat at samtlige ejere kan tilslutte sig dette. Parterne og/eller Steff-Houlberg og/eller TiCan har hver is(cid:230)r ret til at lade en dansk stats- autoriseret revisor foretage en anden vurdering af ESS- Food. Hvis sidstn(cid:230)vnte vurdering afviger fra den fłrste med over 10 %, skal der foretages en endelig og bin- dende vurdering ved en voldgiftsret best(cid:229)ende af en opmand, der skal v(cid:230)re en uafh(cid:230)ngig statsautoriseret revisor uden tilknytning til ESS-Foods ejere, og som skal v(cid:230)re medlem af og udpeget af Foreningen af Statsautori- serede Revisorer i Danmark. (226) A-deltagere, der tr(cid:230)kker sig ud af DAT-Schaub, har ret til at kr(cid:230)ve deres A-kapital udbetalt til pari samt udbeta- ling af deres medlemskonti, s(cid:229)fremt de er intakte ifłlge de fłrste regnskaber, der godkendes p(cid:229) generalforsam- lingen efter deres udtr(cid:230)den. A-kapitalen udbetales fra udtr(cid:230)delsesdagen. Saldoen p(cid:229) medlemskontoen afregnes i fem lige store (cid:229)rlige afdrag. Udtr(cid:230)delsesbelłbet, der ogs(cid:229) betales i fem (cid:229)rlige afdrag, forrentes p(cid:229) grundlag af den indest(cid:229)ende saldo med 50 % af den gennemsnits- rente, som DAT-Schaub betaler p(cid:229) sine kortfristede l(cid:229)n. DAT-Schaub har til enhver tid ret til at afregne alle ude- st(cid:229)ende belłb som Øn betaling. En A-deltager, der tr(cid:230)der ud af DAT-Schaub som anfłrt ovenfor, har ret til at kłbe alle DAT-Schaubs maskiner og arbejdsredskaber, der anvendes i den p(cid:229)g(cid:230)ldende A-deltagers slagteri, til markedsprisen, der fasts(cid:230)ttes efter rimelige og objektive kriterier under hensyn til alle relevante forhold, herun- der v(cid:230)rdien af de intellektuelle ejendomsrettigheder, der er knyttet til ovenn(cid:230)vnte maskiner og arbejdsredskaber. Vurderingen foretages af en ekspert, der skal v(cid:230)re med- lem af Foreningen af Statsautoriserede Revisorer i Dan- mark og udpeget af denne. 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/33 F. DAKA (227) Efter at Kommissionen har vedtaget en positiv beslut- ning, vil parterne opfordre tredjemand til at kłbe en til- str(cid:230)kkelig andel af parternes kapital i daka. Parterne vil s(cid:229)ledes afh(cid:230)nde s(cid:229) mange andele, eller acceptere, at tredjemand tegner s(cid:229) mange nye andele i daka, at par- terne p(cid:229) den ene side mister deres enekontrol over daka, men p(cid:229) den anden side har stemmeflertal sammen med de łvrige deltagende slagterier p(cid:229) dakas generalforsam- ling. Ved tredjemand forst(cid:229)s i denne forbindelse enhver, der er fuldst(cid:230)ndig uafh(cid:230)ngig af parterne. (228) Senest to uger efter Kommissionens vedtagelse af en positiv beslutning, udpeger parterne en uafh(cid:230)ngig admi- nistrator (cid:151) med erfaring inden for slagteribranchen (cid:151) som vil handle p(cid:229) Kommissionens vegne og sikre, dels at parternes ejerskab af daka ikke udnyttes til at reducere serviceniveauet eller (cid:230)ndre prisfasts(cid:230)ttelsen for r(cid:229)va- rerne til skade for parternes konkurrenter, dels at sikre at parterne bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) at afh(cid:230)nde en tilstr(cid:230)kkelig andel af selskabets kapital. Administratoren anses for godkendt af Kommisionen, hvis den ikke underretter parterne skriftligt inden to uger efter at have f(cid:229)et med- delelse om udn(cid:230)vnelsen. (229) Administratoren har ret til at udnytte parternes stemme- ret i dakas bestyrelse og p(cid:229) dakas generalforsamling, hvis det er nłdvendigt for at fratage parterne deres ene- kontrol med daka. Parterne bist(cid:229)r administratoren og giver ham alle de oplysninger, der er nłdvendige for, at han kan udfłre sine opgaver. Parterne eller administra- toren underretter Kommissionen skriftligt om udviklin- gen mindst hver tredje m(cid:229)ned. (232) Parterne eller administratoren underretter Kommissionen om eventuelle planer om at afh(cid:230)nde en tilstr(cid:230)kkelig stor kapitalandel i daka til tredjemand. Parterne eller admini- stratoren giver Kommissionen alle de oplysninger om en potentiel kłber af kapitalandelene i daka, der er nłdven- dige for, at den kan vurdere, om den p(cid:229)g(cid:230)ldende opfyl- der kriterierne med hensyn til uafh(cid:230)ngighed, rentabilitet, kapital, administration og erfaringer. Kommissionen underretter senest to uger efter modtagelsen af skriftlige oplysninger parterne eller administratoren, hvis den ikke mener, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende kłber opfylder kravet om, at han skal v(cid:230)re uafh(cid:230)ngig af parterne, og i s(cid:229) fald kan kapitalandelen ikke afh(cid:230)ndes til den potentielle kłber. Hvis Kommissionen ikke har reageret inden for tidsfri- sten, kan parternes kapitalandel overdrages til den potentielle kłber. Parterne eller administratoren under- retter Kommissionen om salget, n(cid:229)r det er afsluttet. (233) Det fusionerede selskab vil ikke p(cid:229) ny erhverve enekon- trol med daka, s(cid:229) l(cid:230)nge Kommissionen ikke kan fastsl(cid:229) med sikkerhed, om parterne opn(cid:229)r en dominerende markedsstilling. X. VURDERING AF TILSAGNENE A. DET DANSKE MARKED FOR INDK(cid:216)B AF SLAGTESVIN (234) Parternes tilsagn indeb(cid:230)rer, at der ikke opst(cid:229)r en domi- nerende stilling p(cid:229) det danske marked for indkłb af slagtesvin. (230) Hvis ikke parterne inden [(cid:133)] (*) efter Kommissionens vedtagelse af en positiv beslutning har overdraget en til- str(cid:230)kkelig stor andel af deres kapital i daka, giver par- terne administratoren en uigenkaldelig fuldmagt til at overdrage en tilstr(cid:230)kkelig kapitalandel til tredjemand p(cid:229) rimelige vilk(cid:229)r [(cid:133)] (*) efter Kommissionens vedtagelse af en positiv beslutning. Kommissionen kan forl(cid:230)nge denne periode efter anmodning fra det fusionerede sel- skab, hvis der foreligger rimelige grunde. (cid:151) Da parternes andelshavere har mulighed for, med seks ugers varsel, at levere op til 15 % (38) af deres ugentlige leverancer til andre kłbere, vil det give danske og udenlandske slagterier stłrre muligheder for at f(cid:229) tilfłrt et betydeligt antal danske svin. (cid:151) Bindingsperioden p(cid:229) tolv m(cid:229)neder vil głre det let- tere for landm(cid:230)ndene at skifte slagteri. (231) Hvis administratoren ikke har afh(cid:230)ndet en tilstr(cid:230)kkelig stor kapitalandel i daka inden for den tidsfrist, der er fastsat i betragtning 230, skal administratoren s(cid:230)lge en tilstr(cid:230)kkelig andel af selskabernes kapital i daka p(cid:229) de bedst opn(cid:229)elige vilk(cid:229)r. Denne afh(cid:230)ndelse skal afsluttes inden [(cid:133)] (*) efter udlłbet af den tidsfrist, der er fastsat i betragtning 230, og der fasts(cid:230)ttes ikke nogen mini- mumspris. (235) Kommissionen mener derfor fusionen vil afsk(cid:230)rme det danske marked for indkłb af levende svin. tilsagnene fjerne parternes kontrol med Desuden vil ikke, at (38) 15 % svarer til 2,4 millioner svin om (cid:229)ret, dvs. n(cid:230)sten tilstr(cid:230)kke- lige r(cid:229)varer til forsyning af 140 % af det danske marked for salg af fersk svinekłd til supermarkeder. L 20/34 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 innovationen inden for den danske svinesektor. Det vil is(cid:230)r v(cid:230)re muligt for alle interesserede, som f. eks. super- markeder, at henvende sig direkte til landm(cid:230)ndene og foresl(cid:229) forskellige former for produktion. Desuden vil til- sagnene łge landm(cid:230)ndenes valgmuligheder, n(cid:229)r det g(cid:230)lder afs(cid:230)tningskanaler. Endelig vil det blive langt van- skeligere for parterne at presse de private slagterier ved at lokke en del af de 4 % (800 000 svin) af den danske svineproduktion, som de private slagterier aftager for łjeblikket, til sig. Dette skyldes, at de private slagterier har en supplerende potentiel indkłbsmulighed p(cid:229) op til 2 400 000 svin som fłlge af de 15 %, der er fritaget for andelshavernes leveringspligt. Som fłlge af tilsagnene vil fusionen derfor ikke medfłre en dominerende stilling p(cid:229) markedet for indkłb af slagtesvin. de mere fleksible r(cid:229)varepriser (se ovenfor) og den omst(cid:230)ndighed, at Steff-Houlberg ikke i fremtiden vil s(cid:230)lge sine produkter gennem de samme kanaler som parterne. (cid:151) Endelig vil kontraktslagtningerne og salg af slagteka- pacitet til en konkurrent give mulighed for at styrke de alternative leverandłrer p(cid:229) markedet i en s(cid:229)dan grad, at der kan skabes et tredje, vigtigt alternativ til parterne og Steff-Houlberg. I denne forbindelse skal det ogs(cid:229) bem(cid:230)rkes, at lempelsen af leveringspligten for levende svin vil bidrage til at sikre leverancerne af r(cid:229)varer til et s(cid:229)dant tredje alternativ p(cid:229) markedet, og at parterne eventuelt levere de levende dyr, der skal slagtes. forinden vil B. DET DANSKE MARKED FOR SALG AF FERSK SVINEK(cid:216)D GENNEM SUPERMARKEDER (236) Kommissionen mener, at parternes tilsagn er tilstr(cid:230)kke- lige til at sikre, at der ikke skabes duopolistisk dominans p(cid:229) det danske marked for fersk svinekłd, som s(cid:230)lges gennem supermarkeder. Kommissionen har is(cid:230)r bem(cid:230)r- ket fłlgende: (cid:151) Der vil v(cid:230)re stłrre muligheder for priskonkurrence, fordi afskaffelsen af svinenoteringen vil give andels- slagterierne stłrre fleksibilitet, n(cid:229)r det g(cid:230)lder pris- fasts(cid:230)ttelsen over for landm(cid:230)ndene. Indkłb af r(cid:229)va- fremtiden medfłre konkurrence rer kan derfor i mellem andelsslagterierne. (cid:151) Markedet vil blive mindre gennemsigtigt p(cid:229) grund af afskaffelsen af svinenoteringen. (cid:151) Afskaffelsen af det f(cid:230)lles ejerskab i ESS-Food og muligheden for at tr(cid:230)de ud af DAT-Schaub fjerner strukturforbindelserne mellem parterne og Steff- Houlberg. Det skal is(cid:230)r bem(cid:230)rkes, at Steff-Houlberg herved bliver mindre afh(cid:230)ngig af parterne. Kommis- sionen er dog klar over, at Steff-Houlberg er nłdt til at finde alternative salgskanaler efter oplłsningen af det f(cid:230)lles ejerskab af ESS-Food. Af hensyn til de investeringer, der er nłdvendige for opbygning af nye salgskanaler, og dermed for at opretholde Steff- Houlberg som rentabel konkurrent, er det vigtigt, at oplłsningen af det f(cid:230)lles ejerskab i ESS-Food ikke skader Steff-Houlberg. Kommissionen mener, at den procedure, der er fastsat tilsagnene, giver Steff- Houlberg tilstr(cid:230)kkelig sikkerhed, is(cid:230)r fordi Kommis- sionen skal godkende administratorens mandat. i (cid:151) Der er stłrre muligheder for forskelle i Steff-Houl- bergs og parternes omkostningsstruktur p(cid:229) grund af (237) Kommissionen konkluderer s(cid:229)ledes, at de łgede mulig- heder for priskonkurrence, begr(cid:230)nsningen i prisgennem- sigtigheden p(cid:229) markedet, afskaffelsen af strukturforbin- delserne mellem parterne og Steff-Houlberg, de łgede muligheder forskellige omkostningsstrukturer og styrkelsen af alternativer p(cid:229) markedet gennem salg af slagtekapacitet kombineret med lempelsen af land- fusionen ikke vil m(cid:230)ndenes leveringspligt betyder, at medfłre duopolistisk dominerende stilling p(cid:229) markedet, som det ellers ville have v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet. for C. DET DANSKE MARKED FOR H(cid:216)JRISIKOAFFALD (238) Tilsagnet indeb(cid:230)rer, at parterne ikke erhverver enekon- trol med daka. Der vil derfor ikke blive skabt en domi- nerende stilling p(cid:229) dette marked. XI. KONKLUSION (239) Af ovenn(cid:230)vnte (cid:229)rsager er Kommissionen n(cid:229)et frem til den konklusion, at den anmeldte fusion, s(cid:229)ledes som den er (cid:230)ndret ved parternes tilsagn, ikke p(cid:229) det danske marked for indkłb af slagtesvin, fersk svinekłd, der s(cid:230)lges gennem supermarkeder, og slagteriaffald vil skabe en dominerende stilling, der bevirker, at den effektive konkurrence h(cid:230)mmes betydeligt inden for f(cid:230)llesmarke- 25. 1. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 20/35 det eller en v(cid:230)sentlig del heraf. P(cid:229) betingelse af, at tilsag- nene efterkommes, er fusionen derfor forenelig med f(cid:230)llesmarkedet og E(cid:216)S-aftalen (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den transaktion, som parterne anmeldte den 5. oktober 1998, og som best(cid:229)r i en fusion mellem Slagteriselskabet Danish Crown AmbA og Vestjyske Slagterier A. m. b. A. samt disse to selskabers erhvervelse af kontrol med daka a. m. b. a. , Danske Andelsslagteriers Tarmsalg (cid:151) Schaub & Co. a. m. b. a. , Slagterier- nes F(cid:230)llesindkłbsforening a. m. b. a. og Scan-Hide a. m. b. a. , erkl(cid:230)res forenelig med f(cid:230)llesmarkedet og E(cid:216)S-aftalen under foruds(cid:230)tning af, at de tilsagn, der er omhandlet i betragtning 200-233, efterkommes fuldt ud. Artikel 2 Denne beslutning er rettet til: 1) Slagteriselskabet Danish Crown AmbA Marsvej 43 DK-8900 Randers 2) Vestjyske Slagterier A. m. b. A. Havnevej 8 DK-7600 Struer Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 9. marts 1999. P(cid:229) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen L 20/36 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 1. 2000 BILAG Salg af fersk svinekłd til endeligt forbrug Supermarkeder Slagtere Detailsektor Catering I alt Danish Crown [20-25] % * [5-10] % * [20-25] % * [5-10] % * [15-20] % * Vestjyske [15-20] % * [10-15] % * [15-20] % * [< 5] % * [10-15] % * [< 5] % * [< 5] % * DAT-Schaub Parterne p. m. 40 % Steff-Houlberg < 30 % TiCan Private Mesterslagteren [< 5] % * < 30 % Import 1 % 22 % < 5 % < 5 % + 50 % < 20 % p. m. 11 % < 5 % < 5 % [< 5] % * 34 % < 25 % < 5 % 38 % > 25 % [< 5] % * > 30 % + 50 % < 40 % < 5 % 1 % 85 % p. m. < 5 % 111 000 tons 20 % 15 % I alt 76 % 9 % De forskellige slagteriers afs(cid:230)tning omfatter direkte salg og salg via grossister