title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/5/EÜ, 9. märts 1999, raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta

eurovoc_concepts:
Community certification
harmonisation of standards
marketing standard
satellite communications
technical standard
telecommunications equipment

text: 254 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd 31999L0005 7. 4. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 91/10 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/5/EÜ, 9. märts 1999, raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, seadmeid käsitlevad sätted, sealhulgas nende nõuetekoha- suse vastastikuse tunnustamise meetmed; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras (3) vas- tavalt lepituskomitees 8. detsembril 1998 heakskiidetud ühisteks- tile ning arvestades, et: komponente; raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppsead- mete sektor moodustab olulise osa telekommunikatsioo- niturust, mis omakorda on ühenduse majanduse üks olu- lisemaid telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete sektoris kohaldatavaid direktiive ei ole enam võimalik kohandada nii, et need hõlmaksid kõiki uutest tehnoloogiatest, turu arengust ja võrke käsitlevatest õigus- aktidest tulenevaid eeldatavaid muutusi kõnealuses sekto- ris; asutamislepingu artiklis 3b nimetatud subsidiaarsus- ja proportsionaalsuspõhimõtete kohaselt ei suuda liikmesrii- gid täielikult saavutada avatud konkurentsile rajatud tele- kommunikatsiooniseadmete ühisturu loomise eesmärki ning seetõttu võib selle paremini saavutada ühenduse tasandil; käesolevas direktiivis piirdutakse selle eesmärgi saavutamiseks vajalike meetmetega; liikmesriigid võivad artiklile 36 toetudes jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja teatavad seadmeklassid; (1) (2) (3) (4) direktiiviga 98/13/EÜ (4) konsolideeriti telekommunikat- sioonivõrkude lõppseadmeid ja satelliitside maajaamade (10) lk 27), nõukogu 8. (1) EÜT C 248, 14. 8. 1997, lk 4. (2) EÜT C 73, 9. 3. 1998, lk 10. (3) Euroopa Parlamendi 29. jaanuari 1998. aasta arvamus (EÜT C 56, juuni 1998. aasta ühisseisukoht 23. 2. 1998, (EÜT C 227, 20. 7. 1998, ja Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 1998. aasta otsus (EÜT C 328, 26. 10. 1998, lk 32). Nõu- kogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus ja Euroopa Parlamendi 10. veeb- ruari 1999. aasta otsus. (4) EÜT L 74, 12. 3. 1998, lk 1. lk 37) (5) (6) (7) (8) (9) märkimisväärne hulk raadioseadmete turust jääb välja- poole kõnealuse direktiivi reguleerimisala; kahese kasutusega kaupade suhtes kohaldatakse nõukogu määrusega nr 3381/94 (5) kehtestatud ühenduse korda ekspordi kontrollimiseks; käesoleva direktiivi ulatuslik reguleerimisala eeldab mõis- tete “raadioseadmed” ja “telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed” uut määratlemist; raadioseadmete ja tele- kommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ühtse turu arenda- misele suunatud reguleeriv kord peaks võimaldama hoida investeeringute, tootmise ja müügi tempot kooskõlas teh- noloogia ja turu arenguga; telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ja nii juhtmes- tatud ühendust kasutavate seadmete kui ka raadioedastust kasutavate võrkude üha suurenevat olulisust arvesse võttes peaksid raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete tootmise, turustamise ja kasutamise eeskir- jad hõlmama mõlemat sellist seadmeklassi; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 1998. aasta direktiivis 98/10/EÜ avatud võrgu pakkumise kohaldamise kohta kõneside suhtes ja telekommunikatsiooni univer- saalteenuse kohta konkurentsitingimustele vastavas kesk- konnas (6) nõutakse, et liikmesriikide reguleerivad asutu- sed üksikasjaliste tehnospetsifikaatide avaldamise, et kindlustada lõppsead- mete tarnimiseks konkurentsinõuetele vastav turg; võrkupääsuliideste tagaksid teatavates pingevahemikes kasutamiseks mõeldud elektri- seadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustami- seks vastu võetud nõukogu 19. veebruari 1973. aasta direktiivi 73/23/EMÜ (7) eesmärgid on piisavad, et hõlmata nii raadioseadmeid kui ka telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmeid nende miinimumpingest olenemata; (5) EÜT L 367, 31. 12. 1994, lk 1. (6) EÜT L 101, 1. 4. 1998, lk 24. (7) EÜT L 77, 26. 3. 1973, lk 29. Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30. 8. 1993, lk 1). (11) (12) (13) 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 255 elektromagnetilise ühilduvusega seotud kaitsenõuded, mis on ette nähtud nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiiviga 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liik- mesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta, (1) on piisa- vad, et hõlmata nii raadioseadmeid kui ka telekommuni- katsioonivõrgu lõppseadmeid; (19) seega peaks olema võimalik kindlaks määrata ja lisada kasutajate eraelu puutumatuse, puuetega inimestele mõel- dud erivõimaluste, hädaabiteenuste ja/või pettuste ärahoid- mise seisukohast vajalike omadustega seotud olulised eri- nõuded; ühenduse õigusaktides on sätestatud, et toodete turusta- mist käsitlevate siseriiklike õigusaktide lahknevusest tule- nevad takistused kaupade vabale liikumisele ühenduses on õigustatud ainult siis, kui siseriiklikud nõuded on vajalikud ja proportsionaalsed; seetõttu tuleb õigusaktide ühtlusta- misel piirduda nende nõuetega, mis on vajalikud raadio- seadmeid ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmeid käsitlevate oluliste nõuete rahuldamiseks; raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppsead- mete klassi puhul olulised nõuded peaksid sõltuma asja- omase seadmeklassi laadist ja vajadustest; kõnealuseid nõu- takistada deid tuleb kohaldada tehnoloogilisi uuendusi ega vaba turumajanduse vajadusi; et mitte arukalt, (14) tuleks hoolitseda selle eest, et raadioseadmed ja telekom- munikatsioonivõrgu lõppseadmed ei põhjustaks terviseoh- tu, kui seda on võimalik vältida; (15) telekommunikatsioon on oluline puuetega inimeste heaolu ja tööhõive seisukohast ning selline elanikkonnagrupp moodustab Euroopa rahvastikus märkimisväärse ja üha kasvava osa; seetõttu peaksid raadioseadmed ja telekom- munikatsioonivõrgu seadmed olema asjakohastel juhtudel projekteeritud nii, et puuetega inimesed saaksid neid kasu- tada ilma neid kohandamata või minimaalselt kohandades; (16) raadioseadmed ja telekommunikatsioonivõrgu lõppsead- med võivad pakkuda teatavaid hädaabiteenusteks vajalikke funktsioone; (20) (21) ettevõtjate väljatöötatud tõdetakse, et konkurentsinõuetele vastaval turul aitavad tarbijaorganisatsioonide, tootjate, operaatorite ja sektori muude vabatahtlikud sertifitseerimis- ja märgistamiskavad kaasa kvaliteedi parandamisele ning parandavad tõhusalt tarbijate usaldust telekommunikatsioonitoodete ja -teenuste vastu; liikmes- riigid võivad selliseid kavasid toetada; need kavad peaksid olema kooskõlas asutamiselepingus sätestatud konkurent- sieeskirjadega; tuleks välistada teenuste vastuvõetamatu halvenemine nende isikute puhul, kes ei ole raadioseadmete ja telekom- munikatsioonivõrgu lõppseadmete kasutajad; terminalide valmistajad peaksid seadmed valmistama sel viisil, et oleks välistatud kahju tekitamine võrgule ja sellest tulenev kva- liteedi halvenemine, kasutades seadmeid tavapärastel töö- tingimustel; võrguoperaatorid peaksid oma võrgud rajama sel viisil, et terminalide valmistajad ei peaks seetõttu võtma ebaproportsionaalseid meetmeid võrkude kahjustumise vältimiseks; üldkasutatavate võrkude juurdepääsustandar- dite väljatöötamisel peaks Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut (ETSI) seda eesmärki nõuetekohaselt arvesse võtma; (22) kahjulike häirete vältimiseks tuleks tagada raadiospektri tulemuslik kasutamine; toetada tuleks selliste piiratud res- sursside nagu raadiosagedusspektri võimalikult tõhusat kasutamist vastavalt tehnika tasemele; (17) raadioseadmetele ja telekommunikatsioonivõrgu lõppsead- metele võib osutuda vajalikuks lisada mõningaid uusi oma- dusi, et välistada kasutajate ja abonentide isikuandmetesse ja eraelu puutumatusesse sekkumine ja/või pettused; (23) lõppseadmete ja telekommunikatsioonivõrkude vahelised ühtlustatud liidesed aitavad toetada konkurentsitingimus- tele vastavaid turgusid nii lõppseadmete kui ka võrgutee- nuste osas; (18) mõningatel juhtudel võib osutuda vajalikuks võrguülene koostalitlusvõime muude käesolevas direktiivis määratle- liidestega tud seadmetega ja ühendus asjakohast tüüpi kogu ühenduses; (24) (1) EÜT L 139, 23. 5. 1989, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 93/68/EMÜ. üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude operaato- ritel peaks siiski olema võimalus määratleda oma liideste tehnilised omadused vastavalt asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjadele; sellest lähtuvalt peaksid nad aval- dama selliste liideste täpsed ja piisavad tehnospetsifikaadid, et tootjad saaksid kavandada käesoleva direktiivi nõuetele vastavaid telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmeid; 256 (25) (26) ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd sellest hoolimata on asutamislepingu konkurentsieeskir- jade ja nõukogu 16. mai 1988. aasta direktiiviga 88/301/EMÜ konkurentsi kohta telekommunikatsiooni- võrgu lõppseadmete turgudel (1) kehtestatud kõigi regula- tiivse mõjuga tehnospetsifikaatide võrdse, läbipaistva ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte; seetõttu pea- vad ühendus ja liikmesriigid pärast konsulteerimist ettevõt- jatega tagama, et käesoleva direktiiviga loodav reguleeriv õigusraamistik on õiglane; Euroopa standardiorganisatsioonid, eelkõige ETSI, peavad tagama, et ühtlustatud standardeid ajakohastatakse vasta- valt vajadusele ja et need koostatakse viisil, mis välistab mitmetähendusliku tõlgendamise; ühtlustatud standardite haldamise, tõlgendamise ja rakendamise näol on tegemist väga spetsiifiliste ja üha keerukamaks muutuvate valdkon- dadega; need ülesanded eeldavad ettevõtjate seast valitud ekspertide aktiivset osalemist; teatavatel juhtudel võib osu- tuda vajalikuks tõlgendada või parandada ühtlustatud stan- dardeid kiiremini, kui seda on võimalik teha tavapäraste menetlustega, mida kasutavad Euroopa Parlamendi ja nõu- kogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teata- mise kord) (2) kohaselt tegutsevad Euroopa standardiorga- nisatsioonid; tüüpide, ebapiisavate või valesti kohaldatud ühtlustatud standardite, teavitatud organite ja järelevalveasutuste koh- ta; (30) tulemusliku turujärelevalve huvides peaksid teavitatud organid ja järelevalveasutused vahetama teavet raadiosead- mete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete kohta; sellises koostöös tuleks võimalikult palju kasutada elekt- roonilisi vahendeid; eelkõige peaks see koostöö tagama, et liikmesriikide ametiasutustele teatatakse nende turgudele viidud raadioseadmetest, mida kasutatakse ühenduses kooskõlastamata sagedusribadel; (31) tootjad peaksid liikmesriikidele teatama oma kavatsustest tuua turule raadioseadmeid, mida kasutatakse sagedusriba- del, mille kasutamine ei ole kogu ühenduses ühtlustatud; seetõttu peavad liikmesriigid kindlaks määrama sellise tea- tamise korra; see kord peaks olema proportsionaalne ega tohiks olla IV või V lisas sätestatut täiendav vastavushin- damise menetlus; kõnealune teatamiskord on soovitav üht- lustada ning selle rakendamisel kasutada elektroonilisi vahendeid ja koondmenetlust; (27) raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppsead- mete projekteerimise ja tootmise üleeuroopaliste ühtlusta- tud standardite olemasolu on üldistes huvides; selliste üht- lustatud standardite järgimisest tuleneb oluliste nõuete vastavuseeldus; näitamaks oluliste nõuete järgimist, võib kasutada ka teistsugused vahendeid; (32) peaks olema lubatud asjaomastele olulistele nõuetele vas- tavate raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrkude lõppseadmete vaba ringlus; selliseid seadmeid peaks olema lubatud kasutada kavandatud otstarbel; kasutuselevõtmine võib eeldada raadiospektri kasutamiseks ja asjaomase tee- nuse osutamiseks vajalikke tegevuslubasid; (28) seadmeklasside tähistuste määramisel toetuda CEPTi/ERCi ja asjaomaste Euroopa standardiorganisatsioo- nide asjatundlikkusele raadioküsimustes; võimaluse korral tuleks soodustada ka muid koostöövorme kõnealuste orga- nitega; tuleks (33) messidel, näitustel jm peab olema võimalik välja panna raadioseadmeid ja telekommunikatsioonivõrgu lõppsead- meid, mis ei vasta käesolevale direktiivile; huvitatud osa- pooli tuleks siiski nõuetekohaselt teavitada, et sellised sead- med ei vasta käesolevale direktiivile ning neid ei saa sellisena osta; liikmesriigid võivad niisuguste väljapandud raadioseadmete kasutuselevõtmist, sealhulgas sisselülita- mist, piirata põhjustel, mis on seotud raadiospektri tule- musliku ja otstarbeka kasutamisega, kahjulike häirete väl- timisega või rahva tervise kaitsega; (29) võimaldamaks komisjonil tõhusalt jälgida turu kontrolli- mist, peaksid liikmesriigid esitama asjakohase teabe liideste (1) EÜT L 131, 27. 5. 1988, lk 73. Direktiivi on muudetud direktiiviga 94/46/EÜ (EÜT L 268, 19. 10. 1994, lk 15). (2) EÜT L 204, 21. 7. 1998, lk 37. Direktiivi on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (EÜT L 217, 5. 8. 1998, lk 18). (34) raadiosagedusi eraldatakse liikmesriikides ja kuivõrd nende kasutamine ei ole ühtlustatud, kuuluvad need liikmesrii- kide ainupädevusse; on vaja ette näha kaitsemeetmed, mis lubavad liikmesriikidel vastavalt asutamislepingu artik- lile 36 keelata, piirata või nõuda selliste raadioseadmete 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 257 kõrvaldamist oma turult, mis on põhjustanud või mille puhul on alust arvata, et need põhjustavad kahjulikke häi- reid; liikmesriigis eraldatud raadiosageduste häirimine on piisav põhjus liikmesriikidele kaitsemeetmete võtmiseks; sätestatud korda; artiklis 10 (3) sätestatud korda võib kasu- tada siis, kui tootja ei ole kohaldanud ühtlustatud standar- deid või kui selliseid standardeid ei ole; (35) tootjad vastutavad defektsete seadmete tekitatud kahju eest vastavalt nõukogu direktiivile 85/374/EMÜ (1); kõik isikud, kes impordivad oma majandustegevuse käigus ühendusse seadmeid müügiks, vastutavad nimetatud direktiivi koha- selt, ilma et see piiraks tootjate vastutust; tootja, tema voli- tatud esindaja või seadme ühenduse turule viimise eest vas- tutav isik vastutab vastavalt liikmesriikide lepingulist või lepinguvälist vastutust käsitlevates õigusaktides sätestatud eeskirjadele; (40) (41) (36) asjakohased meetmed, mida liikmesriigid või komisjon peavad võtma, kui käesoleva direktiivi sätetele vastavaks kuulutatud seade tekitab tõsist kahju võrgule või kahju- likke raadiohäireid, määratakse kindlaks kooskõlas ühen- duse õiguse üldiste põhimõtetega, eelkõige objektiivsuse, proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete- ga; (37) 22. juulil 1993. aastal võttis nõukogu vastu otsuse 93/465/EMÜ vastavushindamismenetluse eri etappidel kasutatavate moodulite ning CE-vastavusmärgistuse kinni- tamise ja kasutamise eeskirjade kohta, mis on mõeldud kasutamiseks tehnilise ühtlustamise direktiivides; (2) kohal- datav vastavushindamise menetlus tuleks soovitavalt valida nimetatud otsuses ettenähtud moodulite seast; (38) liikmesriigid võivad taotleda enda määratud organite ja oma järelevalveasutuste akrediteerimist vajalike Euroopa standardite kohaselt; (39) raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppsead- mete vastavust direktiivide 73/23/EMÜ ja 89/336/EMÜ nõuetele on otstarbekas näidata nimetatud direktiivides täpsustatud korra kohaselt, kui seadmed kuuluvad nende reguleerimisalasse; seetõttu võib juhul, kui ühtlustatud standardi kasutamisest tuleneb vastavuseeldus kaitsenõue- tega, kasutada direktiivi 89/336/EMÜ artikli 10 lõikes 1 ühenduse ettevõtjatel peaks olema tegelik ja võrreldav juur- depääs kolmandate riikide turgudele ja neid tuleks kolman- dates riikides kohelda samamoodi nagu ühenduses kohel- dakse või enamusaktsiate kaudu asjaomaste kolmandate riikide kodanikele või mida kõnealused kodanikud tegelikult kontrollivad; ettevõtjaid, mis kuuluvad täielikult selleks et aidata komisjonil saavutada õigusnormide üht- lustatud ja proportsionaalne kohaldamine turu ja üldsuse vajaduste rahuldamiseks, on soovitav luua komitee, mis ühendaks otse raadioseadmeid ja telekommunikatsiooni- võrkude lõppseadmeid käsitlevate eeskirjade rakendami- sega tegelevaid osapooli, eelkõige siseriiklikke nõuetekoha- suse hindamise organeid ja turujärelevalve eest vastutavaid siseriiklikke organeid; vajaduse korral tuleks nõu pidada telekommunikatsioonioperaatorite, kasutajate, tarbijate, tootjate ja teenuseosutajate esindajatega; (42) 20. detsembril 1994. aastal sõlmiti Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheline modus vivendi, mis käsitleb asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras vastuvõe- tud õigusaktide rakendusmeetmeid; (4) (43) komisjon peaks jälgima käesoleva direktiivi ja muude asjaomaste direktiivide rakendamist ja tegelikku kohalda- mist ning võtma meetmeid kõigi asjaomaste direktiivide kohaldamise kooskõlastamiseks, et vältida telekommuni- katsiooniseadmete häireid, mis mõjutavad inimeste tervist või kahjustavad vara; (44) käesoleva direktiivi toimimine tuleks õigel ajal läbi vaada- ta, pidades silmas telekommunikatsioonisektori arengut ning käesoleva direktiiviga ettenähtud oluliste nõuete ja nõuetekohasuse hindamise korra rakendamise käigus omandatud kogemusi; (45) turuhäirete ja õiguskindlusetuse vältimiseks tuleb regulee- riva korra muutmise puhul tagada sujuv üleminek eelmi- selt korralt; (1) EÜT L 210, 7. 8. 1985, lk 29. (2) EÜT L 220, 30. 8. 1993, lk 23. (3) EÜT L 220, 30. 8. 1993, lk 23. (4) EÜT C 102, 4. 4. 1996, lk 1. 258 (46) ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd käesolev direktiiv asendab direktiivi 98/13/EÜ, mis tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada; välja arvatud kaitse- ja ohu- tusnõuded ja teatavad nõuetekohasuse hindamise menet- lused, ei kohaldata käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate seadmete suhtes enam direktiive 73/23/EMÜ ja 89/336/EMÜ, 4. Käesolevat direktiivi ei kohaldata I lisas loetletud seadmete suhtes. 5. Käesolevat direktiivi ei kohaldata seadmete suhtes, mida kasu- julgeolekuga tatakse ainult avaliku julgeoleku, riigikaitse, riigi (kaasa arvatud riigi majanduslik heaolu, kui toiming on seotud riigi julgeoleku küsimustega) seotud tegevuseks ja riigi tegevuseks kriminaalõiguse valdkonnas. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 2 Mõisted I PEATÜKK ÜLDOSA Artikkel 1 Reguleerimisala ja eesmärk 1. Käesoleva direktiiviga luuakse reguleeriv raamistik raadiosead- mete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete turuleviimi- seks ühenduses, nende vaba liikumise ja kasutuselevõtmise taga- miseks. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) seade – seadmed, mis on kas raadioseadmed või telekommu- nikatsioonivõrgu lõppseadmed või mõlemad; b) telekommunikatsioonivõrgu lõppseade – side võimaldamiseks mõeldud toode või selle osa, mis ühendatakse vahetult või mil- legi vahendusel ükskõik milliste vahenditega üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu (s. t täielikult või osaliselt üldka- sutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks kasuta- tava telekommunikatsioonivõrgu) liidestega; c) raadioseadmed – toode või selle vajalik osa, mis suudab raadio- laineid edastades ja/või vastu võttes luua side, kasutades maa- pealseks või kosmose raadiosideks eraldatud spektrit; 2. Kui artikli 2 punktis a määratletud seadme lahutamatuks osaks või abiseadmeks on: d) raadiolained – elektromagnetlained sagedusega 9 kHz – 3 000 GHz, mis levivad ruumis ilma suunava elemendita; a) meditsiiniseade meditsiiniseadmeid nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (1) artikli 1 tähen- duses või käsitleva b) aktiivne siirdatav meditsiiniseade aktiivseid siirdatavaid medit- siiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlusta- mist käsitleva nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivi 90/385/EMÜ (2) artikli 1 tähenduses, kohaldatakse seadmete suhtes käesolevat direktiivi, ilma et see pii- raks direktiivide 93/42/EMÜ ja 90/385/EMÜ kohaldamist vasta- valt meditsiiniseadmete ja aktiivsete siirdatavate meditsiinisead- mete suhtes. nõukogu käsitlevas ühilduvust) 3. Kui seadme näol on tegemist sõidukite raadiohäireid (elektro- magnetilist direktiivis 72/245/EMÜ (3) nimetatud sõiduki komponendi või eraldi sead- mestuga või kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikin- nitust käsitleva nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivi 92/61/EMÜ artiklis 1 nimetatud sõiduki komponendi või eraldi seadmestuga, kohaldatakse seadmete suhtes käesolevat direktiivi, ilma et see piiraks vastavalt direktiivi 72/245/EMÜ või direktiivi 92/61/EMÜ kohaldamist. e) liides – i) võrgu lõpp-punkt, mille puhul on tegemist füüsilise ühen- duspunktiga, mille kaudu on kasutajal juurdepääs üldkasu- tatavale telekommunikatsioonivõrgule, ja/või ii) raadioliides, mis määrab kindlaks raadioseadmete vahelise edastustee, ja nende tehnospetsifikaadid; f) seadmeklass – klass, mis iseloomustab käesoleva direktiivi põh- jal samalaadseiks peetavaid konkreetset tüüpi seadmeid ja lii- deseid, mille jaoks seadmed on projekteeritud. Seade võib kuu- luda rohkem kui ühte seadmeklassi; g) tehniline dokumentatsioon – dokumendid, milles kirjeldatakse seadet ja millest saab teavet ja selgitusi selle kohta, kuidas on rakendatud kehtivad olulised nõuded; (1) EÜT L 169, 12. 7. 1993, lk 1. (2) EÜT L 152, 6. 7. 1972, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 95/54/EÜ (EÜT L 266, 8. 11. 1995, lk 1). (3) EÜT L 225, 10. 8. 1992, lk 72. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. h) ühtlustatud standard – tehnospetsifikaadid, mille tunnustatud standardiorganisatsioon on vastu võtnud komisjoni ülesandel direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korras, et kehtestada üleeuroo- palised nõuded, mille järgimine ei ole kohustuslik. 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 259 i) kahjulikud häired – häired, mis seavad ohtu raadionavigatsioo- niteenuste või muude turvateenuste toimimise või mis muul viisil oluliselt moonutavad, takistavad või katkestavad kordu- valt kohaldatavatele ühenduse või liikmesriigi eeskirjadele vas- tavat raadiosideteenust. Artikkel 4 Liidese spetsifikaatidest teatamine ja nende avaldamine Artikkel 3 Olulised nõuded 1. Järgmisi olulisi nõudeid kohaldatakse kõigi seadmete suhtes: a) kasutaja ja kõigi teiste isikute tervise ja ohutuse kaitse, sealhul- gas direktiivis 73/23/EMÜ sätestatud ohutusnõuetega seotud eesmärgid, ilma et kohaldataks miinimumpinge nõuet; b) direktiivis 89/336/EMÜ sätestatud elektromagnetilise ühildu- vusega seotud kaitsenõuded. 2. Lisaks sellele peavad raadioseadmed olema valmistatud sel vii- sil, et need kasutaksid tõhusalt maapealseks või avakosmose raa- diosideks eraldatud spektrit ja orbitaalressursse, et vältida kahju- likke häireid. 3. Komisjon võib artiklis 15 sätestatud korras otsustada, et tea- tavatesse seadmeklassidesse kuuluvad seadmed või konkreetset tüüpi seadmed peavad olema valmistatud sel viisil, et: a) need on võrkude kaudu koostöövõimelised teiste seadmetega ja neid võib ühendada vajalikku tüüpi liidestega kogu ühen- duses, ja/või et b) need ei kahjusta võrku ega selle tööd ega kuritarvita võrgu res- sursse, põhjustades teenuste kvaliteedi lubamatut halvenemist, ja/või et c) need sisaldavad turvaseadmeid, et tagada kasutajate ja abonen- tide isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse, ja/või et d) need toetavad teatavaid võimalusi, mis tagavad pettuste välti- mise, ja/või et 1. Liikmesriigid teatavad enda reguleeritud liidestest komisjonile, kui nimetatud liidestest ei ole teatatud direktiivi 98/34/EÜ põhjal. Pärast artiklis 15 sätestatud korra kohast konsulteerimist komi- teega kinnitab komisjon vastavuse teatatud liideste vahel ja mää- rab kindlaks seadmeklassi tunnuse, mille üksikasjad avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. 2. Iga liikmesriik teatab komisjonile liidesetüübid, mida üldkasu- tatavate telekommunikatsioonivõrkude operaatorid kõnealuses riigis pakuvad. Liikmesriigid tagavad, et need operaatorid avalda- vad selliste liideste korrektsed ja piisavad tehnospetsifikaadid enne kõnealuste liideste kaudu osutatavate teenuste üldkasutatavaks muutmist ning avaldavad ja ajakohastavad spetsifikaate korrapä- raselt. Spetsifikaadid peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et või- maldada projekteerida telekommunikatsioonivõrgu lõppsead- meid, mis suudaksid kasutada kõiki vastava liidese kaudu pakutavaid teenuseid. Spetsifikaadid sisaldavad muu hulgas kogu teavet, mis on vajalik selleks, et tootjad saaksid omal valikul teha telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete suhtes kohaldatavate oluliste nõuete jaoks vajalikud katsed. Liikmesriigid tagavad, et operaatorid muudavad kõnealused spetsifikaadid lihtsalt kättesaa- davaks. Artikkel 5 Ühtlustatud standardid 1. Kui seadmed vastavad asjaomasele ühtlustatud standardile või selle osadele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas, eeldavad liikmesriigid nende artiklis 3 nimetatud oluliste nõuete järgimist, mis sisalduvad täielikult või osaliselt kõnealus- tes ühtlustatud standardites. 2. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et ühtlustatud standardite järgimine ei taga vastavust artiklis 3 nimetatud olulistele nõuete- le, mida kõnealune standard peaks hõlmama, suunab komisjon või liikmesriik küsimuse komiteele. e) need toetavad teatavaid võimalusi, mis tagavad juurdepääsu hädaabiteenustele, ja/või et f) need toetavad teatavaid võimalusi, mis muudavad kõnealused seadmed puuetega inimestele hõlpsamini kasutatavaks. 3. Kui ühtlustatud standardis esineb oluliste nõuetega seotud puudusi, võib komisjon pärast komiteega konsulteerimist ja artik- lis 14 sätestatud korras avaldada Euroopa Ühenduste Teatajas üht- lustatud standardite tõlgendamise suunised või tingimused, mille puhul kõnealuse standardi järgimisest tuleneb vastavuseeldus. Pärast komiteega konsulteerimist ja artiklis 14 sätestatud korras võib komisjon tühistada ühtlustatud standardi, avaldades Euroopa Ühenduste Teatajas vastavasisulise teate. 260 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd Artikkel 6 Artikkel 7 Turuleviimine Kasutuselevõtmine ja ühendamise õigus 1. Liikmesriigid tagavad, et seadmed viiakse turule ainult siis, kui need vastavad nõuetekohase paigaldamise ja hoolduse ning ette- nähtud otstarbel kasutamise korral artiklis 3 nimetatud asjakohas- tele olulistele nõuetele ja muudele käesoleva direktiivi asjaomas- tele sätetele. Turuleviimiseks ei kehtestata seadmete suhtes täiendavaid siseriiklikke sätteid. 2. Otsustades oluliste nõuete artikli 3 lõike 3 kohast kohaldamist, määrab komisjon kindlaks nõuete täitmise tähtpäeva. Kui otsus- tatakse, et seadmeklass peab vastama artikli 3 lõike 3 kohastele olulistele erinõuetele, võib iga kõnealusesse seadmeklassi kuulu- vat seadet, mis viiakse esmakordselt turule enne komisjoni mää- ratud nõuete täitmise tähtpäeva, mõistliku aja jooksul edaspidigi turule viia. Komisjon kehtestab nii nõuete täitmise tähtpäeva kui ka ajavahemiku artiklis 14 sätestatud korras. 3. Liikmesriigid tagavad, et seadmete turuleviimise eest vastutav isik või tootja esitab kasutajatele teabe seadmete kavandatud ots- tarbe kohta koos tunnistusega olulistele nõuetele vastavuse koh- ta. Raadioseadmete puhul on selline teave pakendil ja seadme kasutusjuhenditel piisav selleks, et teha kindlaks liikmesriik või liikmesriigi geograafiline piirkond, kus seade on kasutamiseks mõeldud, ning VII lisa punktis 5 nimetatud seadmete tähistus juhib kasutaja tähelepanu teatavates liikmesriikides võimalikele piirangutele või nõuetele, mille kohaselt on raadioseadme kasu- tamiseks vaja tegevusluba. Telekommunikatsioonivõrgu lõpp- seadmete puhul piisab sellisest teabest, et teha kindlaks üldkasu- tatava millega ühendamiseks seadmed on mõeldud. Kõigi seadmete puhul peab selline teave olema selgesti nähtav. telekommunikatsioonivõrgu liidesed, 1. Liikmesriigid lubavad võtta seadmed kasutusele nende ettenäh- tud otstarbel, kui need vastavad vajalikele olulistele nõuetele, mis on nimetatud artiklis 3 ja muudes käesoleva direktiivi asjaomas- tes sätetes. 2. Olenemata lõikest 1 ja ilma et see piiraks asjaomase teenuse osutamiseks vajaliku tegevusloa andmise ühenduse õiguse koha- seid tingimusi, võivad liikmesriigid piirata raadioseadmete kasu- tuselevõtmist ainult põhjustel, mis on seotud raadiospektri tule- musliku ja otstarbeka kasutamise, kahjulike häirete vältimise või rahva tervise kaitsega. 3. Ilma et see piiraks lõiget 4, tagavad liikmesriigid, et üldkasu- tatavate telekommunikatsioonivõrkude operaatorid ei keeldu tele- kommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ühendamisest vajalike lii- destega tehnilistel põhjustel, kui kõnealused seadmed vastavad artiklis 3 nimetatud olulistele nõuetele. 4. Kui liikmesriik leiab, et käesolevale direktiivile vastavaks tun- nistatud seade tekitab võrgule olulist kahju või põhjustab kahju- likke raadiohäireid või kahjustab võrku või selle tööd, võib ope- raatorile anda loa keelduda ühendusest, ühendada selline seade lahti või lõpetada selle teenused. Liikmesriik teatab igast niisugu- sest loast komisjonile, kes kutsub kokku komitee, et esitada oma seisukoht selles küsimuses. Pärast komiteega konsulteerimist võib komisjon algatada artikli 5 lõigetes 2 ja 3 nimetatud menetluse. Komisjon ja liikmesriigid võivad võtta ka muid asjakohaseid meet- meid. 5. Eriolukorras võib operaator seadme viivitamata lahti ühenda- da, kui võrgu kaitsmine eeldab seadme lahtiühendamist ja kui kasutajale saab viivitamata ja ilma talle lisakulutusi tekitamata pakkuda mingi alternatiivlahenduse. Operaator teatab sellest vii- vitamata lõike 4 ja artikli 9 rakendamise eest vastutavale siseriik- likule ametiasutusele. 4. Raadioseadmete puhul, mis töötavad sagedusribadel, mille kasutamine ei ole kogu ühenduses ühtlustatud, teatab tootja või tema ühenduses tegutsev volitatud esindaja või seadmete turule- viimise eest vastutav isik asjaomases liikmesriigis spektri halda- mise eest vastutavale siseriiklikule ametiasutusele kavatsusest viia selline seade liikmesriigi turule. Artikkel 8 Seadmete vaba liikumine Kõnealune teade tuleb esitada vähemalt neli nädalat enne turule- viimise alustamist ja see peab sisaldama teavet seadme raadiooma- duste (eelkõige sagedusribade, kanalisammu, modulatsiooni tüübi ja RF-võimsuse) kohta ning IV ja V lisas nimetatud pädeva asu- tuse tunnuskoodi. 1. Liikmesriigid ei keela, piira ega takista selliste seadmete turu- leviimist ega kasutuselevõtmist oma territooriumil, mis kannavad VII lisas osutatud CE-märgist näitamaks nende vastavust kõigile käesoleva direktiivi sätetele, sealhulgas II peatükis sätestatud nõue- tekohasuse hindamise korrale. Sellega ei piirata artikli 6 lõike 4, artikli 7 lõike 2 ega artikli 9 lõike 5 kohaldamist. 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 261 2. Liikmesriigid ei loo takistusi käesoleva direktiivi nõuetele mit- tevastavate seadmete esitlemiseks messidel, näitustel, esitlustel vm, tingimusel et nähtaval sildil on selgelt osutatud, et selliseid seadmeid ei või turustada ega kasutusele võtta enne, kui need on nimetatud nõuetele vastavaks muudetud. 3. Kui seadmed kuuluvad teisi aspekte käsitlevate direktiivide reguleerimisalasse, mis näevad ette ka CE-märgise kinnitamise, näitab märgis, et sellised seadmed vastavad ka kõnealustele muu- dele direktiividele. Kui tootja võib ühe või mitme kõnealuse direk- tiivi kohaselt üleminekuaja jooksul valida, milliseid nõudeid kohaldada, näitab CE-märgis seadme vastavust siiski ainult nen- dele direktiividele, mida tootja on kohaldanud. Sel juhul tuleb kõnealustes direktiivides ettenähtud dokumentides, märkustes ja juhendites, mis lisatakse sellistele toodetele, esitada kohaldatavate direktiivide viiteandmed Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud kujul. Artikkel 9 Kaitsemeetmed 1. Kui liikmesriik kinnitab, et käesoleva direktiivi reguleerimis- alasse kuuluv seade ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võtab ta oma territooriumil asjakohased meetmed selliste seadmete kõr- valdamiseks turult või selle teenuste lõpetamiseks, keelab nende turuleviimise või kasutuselevõtmise või piirab nende vaba lii- kumist. 2. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile viivitamata kõigist sellistest meetmetest, viidates oma otsuse põhjustele ja sellele, kas mittevastavus tuleneb: 4. Kui lõikes 1 nimetatud otsus tuleneb puudustest artikli 5 lõi- kes 1 nimetatud ühtlustatud standardites, suunab komisjon küsi- muse kahe kuu jooksul komiteele. Komitee esitab oma seisukoha artiklis 14 sätestatud korras. Pärast sellist konsulteerimist teatab komisjon liikmesriikidele oma tulemused ja arvamuse selle koh- ta, kas liikmesriigi meetmed on õigustatud. Kui ta leiab, et meet- med on õigustatud, algatab ta viivitamata artikli 5 lõikes 2 nime- tatud menetluse. 5. a) Olenemata artiklist 6 võib liikmesriik kooskõlas asutamis- lepingu ja eriti selle artiklitega 30 ja 36 võtta asjakohased meetmed, selleks et: i) keelata või piirata toote viimist oma turule ja/või ii) nõuda toote kõrvaldamist oma turult selliste raadioseadmete, sealhulgas raadioseadme tüüpide puhul, mis on tekitanud või mille puhul on alust arvata, et need tekitavad kahjulikke häireid, sealhulgas olemasolevate või kavandatud teenuste häireid siseriiklikult eraldatud sagedusribadel. b) Kui liikmesriik võtab meetmeid vastavalt punktile a, teatab ta viivitamata komisjonile nimetatud meetmetest ja nende võtmise põhjustest. 6. Kui liikmesriik teatab komisjonile lõikes 1 või 5 nimetatud meetmest, teavitab komisjon neist omakorda teisi liikmesriike ja konsulteerib selles küsimuses komiteega. Kui pärast sellist konsulteerimist komisjon leiab, et: — meede on põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja teistele liikmesriikidele, — meede ei ole põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata liikmes- riigile ja nõuab kõnealuse meetme tühistamist. a) artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühtlustatud standardite ebaõigest kohaldamisest; 7. Komisjon registreerib liikmesriikide teatatud juhud ja esitab taotluse korral liikmesriikidele andmed nende kohta. b) puudustest artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühtlustatud standardi- tes; c) mittevastavusest artiklis 3 nimetatud olulistele nõuetele, kui seadmed ei vasta artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühtlustatud stan- darditele. 3. Kui lõikes 1 nimetatud meetmed tulenevad artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühtlustatud standardite ebaõigest kohaldamisest või artiklis 3 nimetatud nõuete täitmatajätmisest, kui seadmed ei vasta artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühtlustatud standarditele, kon- sulteerib komisjon võimalikult kiiresti asjaomaste osapooltega. Komisjon teatab liikmesriikidele konsultatsioonide tulemused ja oma arvamuse meetmete õigustatuse kohta kahe kuu jooksul pärast seda, kui kõnealustest meetmetest teatati komisjonile. II PEATÜKK VASTAVUSHINDAMINE Artikkel 10 Vastavushindamise menetlus 1. Käesolevas artiklis kindlaksmääratud vastavushindamise menetlust kasutatakse selleks, et näidata seadme vastavust kõigile artiklis 3 nimetatud olulistele nõuetele. 262 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd 2. Järgnevalt sätestatud korra asemel võib tootja omal äranäge- misel seadmete vastavust artikli 3 lõike 1 punktides a ja b nime- tatud olulistele nõuetele näidata vastavalt kas direktiivis 73/23/EMÜ või direktiivis 89/336/EMÜ sätestatud korra kohaselt, kui seadmed kuuluvad nimetatud direktiivide reguleerimisalasse. 3. Telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete suhtes, mis ei kasuta maapealseks või avakosmose raadiosideks eraldatud spekt- rit, ja raadioseadmete vastuvõtvate osade suhtes kohaldatakse vas- tavalt tootja valikule kas II, IV või V lisas kirjeldatud korda. 4. Kui tootja on kohaldanud artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühtlus- tatud standardeid, kohaldatakse lõike 3 reguleerimisalast välja- poole jäävate raadioseadmete suhtes vastavalt tootja valikule kas III, IV või V lisas kirjeldatud korda. 5. Kui tootja ei ole kohaldanud artikli 5 lõikes 1 nimetatud üht- lustatud standardeid või kui ta on neid kohaldanud ainult osali- selt, kohaldatakse käesoleva artikli lõike 3 reguleerimisalast välja- poole jäävate raadioseadmete suhtes vastavalt tootja valikule kas IV või V lisas kirjeldatud korda. 6. Lõigetes 2–5 osutatud vastavushindamise menetlust käsitlevad dokumendid ja kirjavahetus koostatakse selle liikmesriigi riigikee- les, kus nimetatud menetlus toimub, või asjaomase pädeva asu- tuse heakskiidetud keeles. Artikkel 11 Teavitatud asutused ja järelevalveasutused 1. Liikmesriigid teatavad komisjonile asutused, kelle nad on mää- ranud täitma artiklis 10 nimetatud vajalikke ülesandeid. Liikmes- riigid kohaldavad määratavate asutuste valimisel VI lisas esitatud kriteeriume. 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile oma territooriumil tegutse- vatest ametiasutustest, kes täidavad käesoleva direktiivi toimimi- sega seotud järelevalveülesandeid. 3. Komisjon avaldab teavitatud asutuste nimekirja, tunnuskoo- did ja volitustekohased ülesanded Euroopa Ühenduste Teatajas. Lisaks sellele avaldab komisjon Euroopa Ühenduste Teatajas järele- valveasutuste nimekirja. Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu teabe, mis on vajalik kõnealuste nimekirjade ajakohastamiseks. märgise kinnitamise eest vastutab tootja, tema ühenduses paik- nev volitatud esindaja või isik, kes vastutab seadmete turulevii- mise eest. Kui kohaldatakse III, IV või V lisas kirjeldatud korda, lisatakse märgisele artikli 11 lõikes 1 nimetatud teavitatud asutuse tunnus- kood. Kui on kindlaks määratud seadmeklassi tunnus, lisatakse ka raadioseadmetele see tunnus. Muid märgiseid võib seadmetele kanda tingimusel, et sellega ei halvendata CE-vastavusmärgise nähtavust ja loetavust. 2. Olenemata sellest, kas seade vastab asjaomastele olulistele nõuetele või mitte, ei või ühelgi seadmel olla muid märgistusi, mille kolmandad isikud võivad nende tähenduse ja kuju tõttu segamini ajada CE-vastavusmärgisega. 3. Pädev liikmesriik võtab asjakohased meetmed kõigi isikute suhtes, kes on märgistuse kinnitanud lõigete 1 ja 2 sätete vasta- selt. Kui märgistuse kinnitanud isikut ei ole võimalik kindlaks teha, võib meetmeid võtta isiku suhtes, kelle valduses on seade mittevastavuse tuvastamise ajal. 4. Tootja teeb seadme kindlaks tüübi, partii ja/või seerianumbri ning seadme turuleviimise eest vastutava isiku või tootja nime põhjal. IV PEATÜKK KOMITEE Artikkel 13 Komitee loomine III PEATÜKK CE-VASTAVUSMÄRGIS JA PEALDISED Artikkel 12 CE-vastavusmärgis abistab Komisjoni telekommunikatsiooniseadmete nõuetekohasuse hindamise ja turujärelevalve komitee (TCAM), kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mida juhatab komisjoni esindaja. Artikkel 14 Komitee nõuandemenetlus 1. Kõik asjakohastele olulistele nõuetele vastavad seadmed on tähistatud VII lisas esitatud CE-vastavusmärgisega. Nimetatud 1. Komiteega konsulteeritakse artikli 5, artikli 6 lõike 2, artikli 7 lõike 4, artikli 9 lõike 4 ja VII lisa punkti 5 reguleerimisalasse kuu- luvates küsimustes. 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 263 2. Komisjon konsulteerib komiteega perioodiliselt käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud järelevalveküsimustes ja annab vajaduse korral vastavasisulisi suuniseid. V PEATÜKK LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED 3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esin- daja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletades. Arvamus protokollitakse; lisaks sellele on igal liikmesriigil õigus nõuda oma seisukoha kandmist protokolli. Komisjon võtab komitee esitatud arvamust võimalikult suurel määral arvesse. Komisjon teatab komiteele, mil viisil on tema arvamust arvesse võetud ja võtab otsuse vastu ühe kuu jooksul pärast komitee arvamuse kättesaamist. 4. Komisjon konsulteerib perioodiliselt telekommunikatsiooni- võrkude pakkujate, tarbijate ja tootjate esindajatega. Ta teavitab komiteed korrapäraselt selliste konsultatsioonide tulemustest. Artikkel 15 Regulatiivkomitee menetlus 1. Olenemata artikli 14 sätetest kohaldatakse artikli 3 lõike 3 ja artikli 4 lõike 1 reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste puhul järgmist menetlust. 2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eel- nõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtudes küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõt- miseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Ees- istuja ei hääleta. 3. Komisjon võtab kavandatavad meetmed vastu, kui need on kooskõlas komitee arvamusega. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõu- kogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. Artikkel 16 Kolmandad riigid 1. Liikmesriigid võivad komisjonile teatada kõigist neile teatavaks saanud raskustest, mis ühenduse ettevõtjatel on de jure või de facto ette tulnud seoses toodete viimisega kolmandate riikide turgude- le. 2. Kui komisjonile teatatakse sellistest raskustest, võib ta vajaduse korral teha nõukogule ettepanekud vajalike volituste saamiseks, et algatada läbirääkimisi ühenduse ettevõtjatele võrreldavate õiguste saamiseks kõnealustes kolmandates riikides. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. 3. Lõike 2 kohaselt võetud meetmed ei piira ühenduse ja liikmes- riikide kohustusi, mis tulenevad asjaomastest rahvusvahelistest lepingutest. Artikkel 17 Läbivaatamine ja aruandmine Komisjon vaatab käesoleva direktiivi toimimise läbi ning annab selle kohta aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimesel või- malusel, kuid mitte hiljem kui 7. oktoobril 2000 ehk 18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja pärast seda iga kolme aasta järel. Aruannetes käsitletakse asjakohaste standardite koos- tamise arengut ja rakendamise käigus tekkinud võimalikke prob- leeme. Lisaks sellele antakse aruannetes ülevaade komitee tegevu- sest, hinnatakse seadmete avatud ja konkurentsile rajatud turu ülesehitamisel ühenduse tasandil tehtud edusamme ja uuritakse, kuidas tuleks arendada seadmete turuleviimise ja kasutuselevõt- mise reguleerivat raamistikku, et: a) tagada ühenduse tasandil ühtse süsteemi loomine kõigi sead- mete jaoks; b) võimaldada telekommunikatsiooni-, audiovisuaal- ja infoteh- noloogiasektori lähenemist; c) võimaldada reguleerivate meetmete ühtlustamist rahvusvahe- lisel tasandil. Eelkõige uuritakse aruandes, kas olulised nõuded on endiselt vaja- likud kõigi kaasatud seadmeklasside puhul ja kas IV lisa kolman- das punktis sätestatud kord on proportsionaalne võrreldes ees- märgiga tagada kõnealuse lisa reguleerimisalasse kuuluvate seadmete vastavus olulistele nõuetele. Vajaduse korral võib aru- andes teha ettepaneku lisameetmete kohta, et täielikult saavutada direktiivi eesmärk. 264 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd Artikkel 18 Üleminekusätted 1. Vastavust artikli 3 lõike 1 punktides a ja b nimetatud olulistele lähtudes direktiivide 73/23/EMÜ või nõuetele võib eeldada, 89/336/EMÜ kohastest standarditest, mille viitenumbrid on aval- datud Euroopa Ühenduste Teatajas. Vastavust artiklis 3 nimetatud muudele asjaomastele olulistele nõuetele võib eeldada, lähtudes direktiivi 98/13/EÜ kohastest ühistest tehnilistest eeskirjadest, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas. Komisjon avaldab kõnealuste standardite viitenumbrid Euroopa Ühenduste Teatajas viivitamata pärast käesoleva direktiivi jõustu- mist. 2. Liikmesriigid ei takista direktiivi 98/13/EÜ sätetele või nende territooriumil kehtivatele eeskirjadele vastavate seadmete turule- viimist ega kasutuselevõtmist, kui kõnealused seadmed viidi turule esmakordselt enne käesoleva direktiivi jõustumist või hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist. 3. Lisaks artikli 3 lõikes 1 nimetatud olulistele nõuetele võivad liikmesriigid taotleda, et kuni 30 kuu pikkuse ajavahemiku jook- sul pärast artikli 19 lõike 1 esimeses lauses nimetatud kuupäeva ja asutamislepingu sätete kohaselt jätkuvalt nõuda, et telekommu- nikatsioonivõrgu lõppseadmed ei või põhjustada direktiivis 98/10/EÜ määratletud universaalteenuse raames kasutatava tele- fonsideteenuse kvaliteedi vastuvõetamatut halvenemist. Liikmesriik teatab komisjonile põhjused, miks sellise nõude jätka- mist taotletakse, tähtpäeva, mille möödumisel ei ole kõnealuse teenuse puhul seda nõuet enam vaja, ja kõnealusest tähtpäevast kinnipidamiseks kavandatud meetmed. Komisjon kaalub taotlust, võttes arvesse eelkõige olukorda asjaomases liikmesriigis ja vaja- dust tagada ühenduse tasandil ühtne reguleeriv keskkond, ning teatab liikmesriigile, kas olukord kõnealuses liikmesriigis õigus- tab tema arvates nõude jätkuvat kohaldamist, ja juhul, kui vastus on jaatav, teatab ta, millise tähtpäevani on sellise nõude kohalda- mine õigustatud. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nen- desse meetmetesse või neid meetmeid ametlikult avaldades nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liik- mesriik. 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga regu- leeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigus- aktide teksti. Artikkel 20 Kehtetuks tunnistamine 1. Direktiiv 98/13/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 8. april- list 2000. 2. Käesolev direktiiv ei ole eridirektiiv direktiivi 89/336/EMÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses. Direktiivi 89/336/EMÜ sätteid, välja arvatud kõnealuse direktiivi artiklis 4 ja III lisas esitatud kaitsenõu- ded ja artikli 10 lõigetes 1 ja 2 ning I lisas esitatud vastavushin- damise menetlus, ei kohaldata käesoleva direktiivi reguleerimis- alasse kuuluvate seadmete suhtes alates 8. aprillist 2000. 3. Direktiivi 73/23/EMÜ sätteid, välja arvatud kõnealuse direk- tiivi artiklis 2 ja I lisas esitatud ohutusnõuete eesmärgid ning III lisa B jaos ja IV lisas esitatud vastavushindamise menetlus, ei kohaldata käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate sead- mete suhtes alates 8. aprillist 2000. Artikkel 21 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 22 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 19 Direktiivi ülevõtmine Brüssel, 9. märts 1999 1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusaktid vastu ja avaldavad need hiljemalt 7. aprillil 2000. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad nende õigusaktide sätteid alates 8. aprillist 2000. Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president J. M. GIL-ROBLES eesistuja W. RIESTER 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 265 I LISA ARTIKLI 1 LÕIKE 4 KOHASELT VÄLJAPOOLE KÄESOLEVA DIREKTIIVI REGULEERIMISALA JÄÄVAD SEADMED 1. Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) raadiosideeeskirjade artikli 1 määratluse 53 kohased raadio- amatööride kasutatavad raadioseadmed, kui need ei ole kaubanduslikult kättesaadavad. Raadioamatööridele kokkupanemiseks mõeldud komplekte ja raadioamatööride modifitseeritud või neile kasu- tamiseks mõeldud kaubanduslikke seadmeid ei peeta kaubanduslikult kättesaadavateks seadmeteks. 2. Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/98/EÜ (laevaseadmete kohta) (1) reguleerimisalasse kuuluvad seadmed. 3. Kaabeldus ja juhtmestik. 4. Raadiovastuvõtuseadmed, mis on mõeldud ainult heli- ja teleringhäälingusaadete vastuvõtmiseks. 5. Tooted, seadmed ja detailid nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (2) artikli 2 tähenduses. 6. Lennuliikluse korraldamises kasutatavad seadmed ja süsteemid nõukogu 19. juuli 1993. aasta direktiivi 93/65/EMÜ (omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korralda- miseks vajalike seadmete ning süsteemide hankimisel) (3) artikli 1 tähenduses. (1) (2) (3) EÜT L 46, 17. 2. 1997, lk 25. EÜT L 373, 31. 12. 1991, lk 4. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2176/96 (EÜT L 291, 14. 11. 1996, lk 15). EÜT L 187, 29. 7. 1993, lk 52. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/15/EÜ (EÜT L 95, 10. 4. 1997, lk 16). 266 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd II LISA ARTIKLI 10 LÕIKES 3 NIMETATUD VASTAVUSHINDAMISE MENETLUS Moodul A (toote sisekontroll) 1. Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, mille puhul tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja deklareerib, et kõnealused tooted vastavad nende suhtes kohal- datavatele käesoleva direktiivi nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale tootele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. 2. Tootja koostab punkti 4 kohased tehnilised dokumendid ning tema või tema ühenduses asuv volitatud esindaja säilitab neid kontrollimiseks kõigi liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste jaoks vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmistamist. 3. Kui tootja ega tema esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tege- leb toote viimisega ühenduse turule. 4. Tehniliste dokumentide järgi peab olema võimalik hinnata toote vastavust direktiivis esitatud olulistele nõuete- le. Dokumendid peavad käsitlema toote kavandit, tootmist ja tööd, eelkõige peab neis sisalduma: — üldine tootekirjeldus, — põhimõtteline projekt, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid, — nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning toodete tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja sel- gitused, — artiklis 5 nimetatud standardite loetelu, mis on kohaldatud täielikult või osaliselt, ning kirjeldused ja selgi- tused nende lahenduste kohta, mida on kasutatud direktiivis esitatud oluliste nõuete järgimiseks, kui artik- lis 5 nimetatud standardeid ei ole kohaldatud või kui neid ei ole, — konstruktsiooniarvutuste, tehtud uuringute jne tulemused, — katsearuanded. 5. 6. Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama vastavusdeklaratsiooni koopiat koos tehniliste dokumentide- ga. Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsessis tagataks toodete vastavus punktis 2 nimetatud tehnilistele dokumentidele ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 267 III LISA ARTIKLI 10 LÕIKES 4 NIMETATUD VASTAVUSHINDAMISE MENETLUS (Toote sisekontroll ja seadmete erikatsed) (1) Käesolev lisa koosneb II lisast ja järgmistest täiendavatest nõuetest. Tootja peab iga seadmetüübi puhul tegema kõik olulised raadiokatsed või laskma need teha kellelgi teisel. Kui katseid ei ole ühtlustatud standardites määratletud, vastutab oluliseks peetavate katsete määratlemise eest tootja valitud tea- vitatud asutus. Teavitatud asutus peab nõuetekohaselt arvesse võtma koos tegutsevate teavitatud asutuste varasemaid otsuseid. Tootja või tema esinduses tegutsev volitatud esindaja või isik, kes vastutab seadmete turuleviimise eest, peab kinni- tama, et kõnealused katsed on tehtud ja et seadmed vastavad olulistele nõuetele, ning kandma tootmisprotsessi käi- gus tootele teavitatud asutuse tunnuskoodi. (1) Lisa tugineb moodulile A, mida on täiendatud kõnealuse sektori puhul vajalike lisanõuetega. 268 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd IV LISA ARTIKLI 10 LÕIKES 5 NIMETATUD VASTAVUSHINDAMISE MENETLUS (Tehniline dokumentatsioon) Käesolev lisa koosneb III lisast ja järgmistest täiendavatest nõuetest. II lisa punktis 4 kirjeldatud tehnilised dokumendid ja vastavusavaldus, mis kinnitab vastavust III lisas kirjeldatud konk- reetsetele raadiokatsetele, moodustavad tehnilise dokumentatsiooni. Tootja, tema ühenduses asuv volitatud esindaja või isik, kes vastutab seadmete turuleviimise eest, peavad esitama teh- nilise dokumentatsiooni ühele või mitmele teavitatud asutusele; igale teavitatud asutusele teatatakse ka kõigi teiste selliste asutuste nimed, kellele dokumentatsioon on saadetud. Teavitatud asutus peab tehnilise dokumentatsiooni läbi vaatama ja kui leitakse, et vastavust käesoleva direktiivi nõue- tele ei ole asjakohaselt tõendatud, võib teavitatud asutus edastada oma seisukoha tootjale, tema ühenduses asuvale volitatud esindajale või isikule, kes vastutab seadmete turuleviimise eest, ning ta peab sellest teavitama teavitatud asu- tusi, kes on saanud tehnilise dokumentatsiooni. Selline seisukoht tuleb edastada nelja nädala jooksul pärast seda, kui teavitatud asutus on nimetatud dokumentatsiooni kätte saanud. Kõnealuse seisukoha kättesaamisel või pärast nelja- nädalase ajavahemiku möödumist võib seadmed turule viia, ilma et see piiraks artikli 6 lõiget 4 ja artikli 9 lõiget 5. Tootja, tema ühenduses asuv volitatud esindaja või isik, kes vastutab seadmete turuleviimise eest, peab tehnilist doku- mentatsiooni säilitama kontrollimiseks kõigi liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste jaoks vähemalt kümme aastat pärast viimase seadme valmistamist. 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 269 V LISA ARTIKLIS 10 NIMETATUD VASTAVUSHINDAMISE MENETLUS Kvaliteedi täielik tagamine 1. 2. Kvaliteedi täielik tagamine on menetlus, mille puhul punktis 2 sätestatud kohustusi täitev tootja tagab ja kin- nitab, et asjaomased tooted vastavad nende suhtes kohaldatavatele nõuetele. Tootja peab kinnitama igale too- tele artikli 12 lõikes 1 nimetatud märgised ja koostama kirjaliku vastavusavalduse. Tootja peab punktis 3 nimetatud projekteerimiseks, tootmiseks ning lõpptoote kontrollimiseks ja katsetami- seks kasutama heakskiidetud kvaliteedisüsteemi ning tema suhtes tuleb kohaldada järelevalvet vastavalt punk- tile 4. 3. Kvaliteedisüsteem 3. 1. Tootja esitab oma kvaliteedisüsteemi hindamiseks teavitatud asutusele taotluse. Taotluses peab sisalduma: — kogu asjakohane teave kavandatud toodete kohta, — kvaliteedisüsteemi dokumendid. 3. 2. Kvaliteedisüsteem peab tagama toodete vastavuse nende suhtes kohaldatavatele direktiivi nõuetele. Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt dokumenteerida kirjalike põhimõtete, menet- luste ja juhenditena. Kvaliteedisüsteemi dokumenteerimine peab tagama ühesuguse arusaamise kvaliteedipõ- himõtetest ja -menetlustest, näiteks kvaliteediprogrammidest, -projektidest, -juhistest ja -andmestikest. Eelkõige peavad nad sisaldama piisava kirjelduse järgmise kohta: — kvaliteedialased eesmärgid ning projekteerimise ja tootekvaliteediga seotud organisatsiooniline struktuur ja juhtkonna asjakohased kohustused ja volitused, — tehnospetsifikaadid, sealhulgas ühtlustatud standardid ja tehnilised eeskirjad, ning teostatavate katsete asja- kohased spetsifikaadid ja kui artikli 5 lõikes 1 nimetatud standardeid ei kohaldata täielikult, siis ka vahen- did, mille abil tagatakse vastavus toodete suhtes kohaldatavatele olulistele nõuetele, — projekteerimise järelevalve- ja kontrollimeetodid, asjaomasesse tootekategooriasse kuuluvate toodete pro- jekteerimisel kasutatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed, — vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meet- med, mida kasutatakse, — enne tootmist, tootmise ajal ja pärast seda tehtavad uuringud ja katsed ning nende teostamissagedus ja või- maluse korral enne tootmist tehtud katsete tulemused, — vahendid, mille abil tagatakse, et katseteks ja uuringuteks vajalike vahendite puhul järgitakse nende tege- miseks kehtestatud asjaomaseid nõudeid, — kvaliteediandmestikud, näiteks uuringute aruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asja- omaste töötajate erialase pädevuse kohta jne, — projekteerimise ja toodete nõutava kvaliteedi järelevalve vahendid ja kvaliteedisüsteemi tõhus toimimine. 3. 3. Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3. 2 nimetatud nõuetele. Ta peab nendele nõuetele vastavaks kvaliteedisüsteeme, mille puhul rakendatakse asjakohaseid üht- lustatud standardeid. 270 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd Teavitatud asutus peab hindama eelkõige seda, kas kvaliteedikontrollsüsteem tagab toodete vastavuse käes- oleva direktiivi nõuetele, pidades silmas punktide 3. 1 ja 3. 2 kohaselt esitatud dokumente, sealhulgas vajaduse korral tootja esitatud katsetulemusi. Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemu- si. Hindamise käigus peab tegema kontrollkäike tootja ettevõttesse. Otsusest tuleb teatada tootjale. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hin- damisotsust. 3. 4. Tootja peab täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja toetama kõnealust süsteemi, et see oleks piisav ja tõhus. Tootja või tema volitatud esindaja peab teatama kvaliteedisüsteemi heaks kiitnud teavitatud asutusele kvali- teedisüsteemi kavatsetavast ajakohastamisest. Teavitatud asutus peab hindama kavandatavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem rahul- dab punktis 3. 2 esitatud nõuded või on vaja hindamist korrata. Teavitatud asutus peab oma otsusest teatama tootjale. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. 4. Teavitatud asutuse vastutusel teostatav EÜ järelevalve 4. 1. Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi nõueteko- haselt. 4. 2. Tootja võimaldab teavitatud asutusele inspekteerimiseks juurdepääsu projekteerimis-, tootmis-, kontrollimis-, katse- ja laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku informatsiooni, eelkõige: — kvaliteedisüsteemi dokumendid, — kvaliteedisüsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsed jms, — kvaliteedisüsteemi tootmist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimispro- tokollid ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms. 4. 3. Teavitatud asutus peab mõistliku aja järel tegema kontrolle kindlustamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kva- liteedisüsteemi, ja esitama tootjale selle kohta aruande. 4. 4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjale ette teatamata teha kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus teha katseid või lasta neid teha, et kontrollida vajaduse korral kvaliteedisüsteemi nõueteko- hast toimimist; ta peab esitama tootjale kontrollkäigu aruande ja katse tegemise korral ka katsearuande. 5. Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimist säilitama riigi ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente: — punkti 3. 1 teises taandes märgitud dokumendid, — punkti 3. 4 teises lõigus nimetatud ajakohastamised, — teavitatud asutuse otsused ja aruanded, mis on nimetatud punkti 3. 4 viimases lõigus ning punktides 4. 3 ja 4. 4. 6. Kõik teavitatud asutused peavad võimaldama teistel teavitatud asutustel kasutada teavet kvaliteedisüsteemidele antud kinnituse ja kinnituse tühistamise kohta, kaasa arvatud viited asjaomasele tootele või toodetele. 13/23. kd ET Euroopa Liidu Teataja 271 MIINIMUMNÕUDED, MIDA LIIKMESRIIGID PEAVAD ARTIKLI 11 LÕIKE 1 KOHASELT TEAVITATUD ASUTUSI AMETISSE NIMETADES ARVESSE VÕTMA VI LISA 1. 2. Teavitatud asutus, selle juht ja töötajad, kes vastutavad teavitatud asutuse ametisse nimetamise põhjuseks ole- vate ülesannete täitmise eest, ei tohi olla raadioseadmete ega telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete projek- teerija, tootja, tarnija ega paigaldaja, telekommunikatsioonivõrgu operaator, teenuseosutaja ega ühegi nimetatu volitatud esindaja. Nad peavad olema sõltumatud ega või olla vahetult ega esindajana seotud raadioseadmete või telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete projekteerimise, valmistamise, turustamise või hooldusega. See ei välista võimalust vahetada tehnilist teavet tootja ja teavitatud asutuse vahel. Teavitatud asutus ja selle töötajad peavad täitma teavitatud asutuse ametisse nimetamise põhjuseks olevaid üles- andeid suurima erialase usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning olema sõltumatud igasugustest, eelkõige majanduslikest surveavaldustest ja ahvatlustest, mis võiksid mõjutada nende arvamust või kontrollitulemusi, eriti isikute või isikurühmade poolt, kelle huvid on seotud selliste tulemustega. 3. Teavitatud asutuse käsutuses peab olema vajalik personal ja vajalikud vahendid, et ta saaks nõuetekohaselt täita talle määratud ülesannetega seotud tehnilisi ja haldusülesandeid. 4. Kontrollimise eest vastutaval personalil peab olema: — hea tehniline ja erialane ettevalmistus, — piisavad teadmised tehtavate katsete ja kontrollide nõuete kohta ja piisavad kogemused sellisteks katseteks või kontrollideks, — oskus koostada kontrollitulemuste kinnitamiseks tunnistusi, protokolle ja aruandeid. 5. Kontrollijate erapooletus peab olema tagatud. Nende palk ei tohi sõltuda katsete ega kontrollimiste hulgast ega nende tulemustest. 6. 7. Teavitatud asutus peab sõlmima vastutuskindlustuslepingu, välja arvatud juhul, kui sellist vastutust kannab liik- mesriik vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või kui liikmesriik ise on vahetult vastutav. Teavitatud asutuse personal peab hoidma ametisaladust, mis on seotud käesoleva direktiivi või selle jõustami- seks vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus omandatud teabega (välja arvatud teave selle riigi pädevatele haldusorganitele, kus teavitatud asutus tegutseb). 272 ET Euroopa Liidu Teataja 13/23. kd VII LISA ARTIKLI 12 LÕIKES 1 NIMETATUD SEADMETE MÄRGISTAMINE 1. CE-vastavusmärgis koosneb tähtedest CE järgmisel kujul: CE-märgise vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada eespool esitatud joonise proportsioonidest. 2. CE-vastavusmärgis peab olema vähemalt 5 mm kõrge, kui see on seadme laadi tõttu võimalik. 3. CE-vastavusmärgis tuleb kinnitada tootele või selle andmeplaadile. Lisaks tuleb see kinnitada ka võimalikule pakendile ja saatedokumentidele. 4. CE-vastavusmärgis peab olema nähtav, loetav ja kustumatu. 5. Seadmeklassi tunnus peab olema esitatud kujul, mille määrab kindlaks komisjon artiklis 14 sätestatud korras. Vajaduse korral peab sellesse kuuluma ka element, mis annab kasutajale teavet selle kohta, et seade töötab sel- listel raadiosagedusaladel, mille kasutamine ei ole kogu ühenduses ühtlustatud. See peab olema sama kõrge kui CE-märgis


title: 1999/221/CE: Decisión de la Comisión de 9 de marzo de 1999 relativa a la participación financiera de la Comunidad a la erradicación de la fiebre catarral ovina en Grecia [notificada con el número C(1999) 507] (El texto en lengua griega es el único auténtico) (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
Greece
animal disease
health control
sheep

formats: html pdf print

text: L 82/44 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 26. 3. 1999 II (Actos cuya publicaci(cid:155)n no es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) COMISI(cid:222)N DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 9 de marzo de 1999 relativa a la participaci(cid:155)n financiera de la Comunidad a la erradicaci(cid:155)n de la fiebre catarral ovina en Grecia [notificada con el n(cid:156)mero C(1999) 507] (El texto en lengua griega es el (cid:156)nico aut(cid:130)ntico) (Texto pertinente a los fines del EEE) (1999/221/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Decisi(cid:155)n 90/424/CEE del Consejo, de 26 de junio de 1990, relativa a determinados gastos en el sector veteri- nario (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye la Deci- si(cid:155)n 94/370/CE (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 3, (1) (2) (3) (4) (5) Considerando que en noviembre y diciembre de 1998 se declararon focos de fiebre catarral ovina en varias islas griegas del Dodecaneso; Considerando que posteriormente a esta fecha la isla de Samos fue infectada por la enfermedad; Considerando que las disposiciones que prev(cid:130)n el sacrificio total de los reba(cid:157)os infectados no se adaptan al caso espec(cid:146)fico de la fiebre catarral ovina, debido a su modo de transmisi(cid:155)n; Considerando que en una primera fase fue nece- sario adoptar medidas de urgencia; Considerando que las autoridades griegas remi- tieron un balance de la aplicaci(cid:155)n de dichas medidas hasta el 8 de enero de 1999 y que es preciso prever una contribuci(cid:155)n financiera de la Comunidad al coste de dichas medidas; (1) DO L 224 de 18. 8. 1990, p. 19. (2) DO L 168 de 2. 7. 1994, p. 31. (6) (7) (8) Considerando que el dispositivo aplicado se reex- aminar(cid:145) a la luz de los resultados del programa de seguimiento serol(cid:155)gico; Considerando que se han cumplido las condiciones para una ayuda financiera de la Comunidad; Considerando que las medidas previstas en la presente Decisi(cid:155)n se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) veterinario permanente, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Art(cid:146)culo 1 A los efectos de la aplicaci(cid:155)n de la presente Decisi(cid:155)n, se entender(cid:145) por «animales afectados» aquellos animales que presenten signos cl(cid:146)nicos de la enfermedad, y por «animales contaminados o sospechosos de estar afectados o contaminados» aquellos animales que hayan reaccio- nado positivamente a un an(cid:145)lisis serol(cid:155)gico. Para erradicar la fiebre catarral ovina registrada en Grecia, la participaci(cid:155)n financiera de la Comunidad al coste de las medidas aplicadas hasta el 8 de enero de 1999 se fija, hasta un m(cid:145)ximo de 300 000 euros, en: — 50 % de los gastos en que incurra Grecia en concepto de indemnizaci(cid:155)n a los propietarios por el sacrificio y la destrucci(cid:155)n de los animales afectados, contami- nados o sospechosos de estar afectados o contami- nados, 26. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 82/45 — 50 % de los gastos en que incurra Grecia para la desinsectaci(cid:155)n de las explotaciones infectadas y de las explotaciones que podr(cid:146)an estar expuestas al riesgo de contaminaci(cid:155)n debido a su implantaci(cid:155)n, — 50 % de los gastos en que incurra Grecia en relaci(cid:155)n con el programa de seguimiento serol(cid:155)gico previsto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 2. Art(cid:146)culo 2 1. Grecia aplicar(cid:145) un programa de seguimiento serol(cid:155)- gico que garantice la detecci(cid:155)n de la enfermedad de conformidad con el anexo de la presente Decisi(cid:155)n. Grecia comunicar(cid:145) a la Comisi(cid:155)n y a los dem(cid:145)s 2. Estados miembros, antes del 1 de abril de 1999, los resul- tados del programa a que se refiere el apartado 1. Art(cid:146)culo 3 1. Grecia prohibir(cid:145) la salida de animales, esperma, (cid:155)vulos y embriones de las especies receptivas del territorio de las prefecturas del Dodecaneso y de Samos; 2. Grecia subordinar(cid:145) a la autorizaci(cid:155)n de los servicios veterinarios los movimientos de animales de las especies receptivas en el territorio de las prefecturas del Dodeca- neso y de Samos. Art(cid:146)culo 4 Grecia deber(cid:145) poner en marcha un programa general de desinsectaci(cid:155)n, dirigido especialmente a los medios de transporte. Art(cid:146)culo 5 a) un informe epidemiol(cid:155)gico sobre cada explotaci(cid:155)n en donde se hayan realizado sacrificios; b) un informe financiero que incluya, en particular, la lista de los beneficiarios y su direcci(cid:155)n, el n(cid:156)mero, especies y categor(cid:146)as de los animales sacrificados, la fecha del sacrificio, el importe abonado (sin IVA) y la fecha de pago; c) un informe que garantice la aplicaci(cid:155)n de las medidas previstas en los art(cid:146)culos 2, 3 y 4. Art(cid:146)culo 7 La solicitud de pago, acompa(cid:157)ada de los documentos justificativos indicados en el art(cid:146)culo 6, se remitir(cid:145) a la Comisi(cid:155)n antes del 1 de noviembre de 1999. Art(cid:146)culo 8 La Comisi(cid:155)n, en colaboraci(cid:155)n con las autoridades 1. nacionales competentes, podr(cid:145) efectuar controles in situ para garantizar la aplicaci(cid:155)n de las medidas y los gastos realizados. La Comisi(cid:155)n informar(cid:145) a los Estados miembros del resul- tado de los controles efectuados. Los art(cid:146)culos 8 y 9 del Reglamento (CEE) no 729/70 2. del Consejo, de 21 de abril de 1970, sobre la financiaci(cid:155)n de la pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola com(cid:156)n (1), ser(cid:145)n aplicables mutatis mutandis. Art(cid:146)culo 9 La presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) aplicable hasta el 1 de mayo de 1999. La presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) objeto de un reexamen antes del 1 de abril de 1999. Las disposiciones de los art(cid:146)culos 1, 2, 3 y 4 s(cid:155)lo se aplicar(cid:145)n al territorio de las prefecturas del Dodecaneso y de Samos. Art(cid:146)culo 10 El destinatario de la presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) la Rep(cid:156)blica Hel(cid:130)nica. Art(cid:146)culo 6 Hecho en Bruselas, el 9 de marzo de 1999. La participaci(cid:155)n comunitaria se abonar(cid:145) tras haber 1. presentado documentos justificativos. Los documentos justificativos indicados en el apar- 2. tado 1 incluir(cid:145)n: Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 94 de 28. 4. 1970, p. 13. L 82/46 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 26. 3. 1999 ANEXO El programa de seguimiento serol(cid:155)gico para la detecci(cid:155)n de animales seropositivos incluir(cid:145): — el 100 % de los animales de las especies receptivas en las poblaciones infectadas, — el 100 % de los bovinos y el 10 % de los ovinos y caprinos en todas las dem(cid:145)s explotaciones de las prefecturas del Dodecaneso y de Samos