title: Risoluzione sulla necessità di modificare e riformare il sistema delle risorse proprie dell'Unione europea

eurovoc_concepts:
approximation of laws
economic resources

text: C 175/238 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 21. 6. 1999 Giovedı` 11 marzo 1999 TESTO PRECEDENTE NUOVO TESTO (Emendamento 116) Insieme del testo Modificare nel regolamento i riferimenti ad articoli specifici del trattato in modo che tengano conto della nuova numerazione dei trattati consolidati. (Emendamento 117) Insieme del testo Nuova numerazione degli articoli in ordine numerico entro l’inizio del nuovo mandato parla- mentare (con effetto dal luglio 1999). (Emendamento 118) Insieme del testo Assicurare, per le lingue in cui sia possibile, che in tutto il regolamento venga utilizzata una formulazione neutra per quanto riguarda il genere. Decisione sulle modifiche da apportare al regolamento Il Parlamento europeo, − visti gli articoli 162 e 163 del proprio regolamento, − visti la relazione della commissione per il regolamento, la verifica dei poteri e le immunita` e i pareri della commissione per gli affari esteri, la sicurezza e la politica di difesa, della commissione per i bilanci, della commissione per la protezione dell’ambiente, la sanita` pubblica e la tutela dei consumatori, della commissione per le liberta` pubbliche e gli affari interni, della commissione per gli affari istituzionali, della commissione per il controllo dei bilanci e della commissione per le petizioni (A4-0070/99) (1), decide di apportare al regolamento le modifiche che precedono; decide che l’insieme delle modifiche 1. sara` applicabile a partire dal giorno dell’entrata in vigore del trattato di Amsterdam; incarica il suo Presidente di trasmettere la presente decisione, per conoscenza, al Consiglio e alla 2. Commissione. (1) Sono stati inclusi nella presente relazione i documenti A4-0053/98, A4-0208/98, A4-0288/98, A4-0470/98, A4-0473/98, A4-474/98, A4-0016/99, A4-0017/99 e A4-0022/99. 2. Risorse proprie dell’UE A4-0105/99 Risoluzione sulla necessita` di modificare e riformare il sistema delle risorse proprie dell’Unione europea Il Parlamento europeo, − visto l’articolo 148 del suo regolamento, − vista la relazione della Commissione del 7 ottobre 1998: «Il finanziamento dell’Unione europea. Relazione della Commissione sul funzionamento del sistema delle risorse proprie» (COM(98)0560 − C4-0579/98),


title: 1999/219/CE: Décision de la Commission du 11 mars 1999 relative à une demande de remboursement de droits antidumping perçus sur certaines importations de silicium métal originaires du Brésil, présentée par Ecumet (UK) Ltd [notifiée sous le numéro C(1999) 559] (Les textes en langues anglaise et néerlandaise sont les seuls faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Brazil
anti-dumping duty
import
originating product
redemption
semi-metal

formats: html pdf print

text: 25. 3. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 80/25 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 11 mars 1999 relative (cid:133) une demande de remboursement de droits antidumping per(cid:135)us sur certaines importations de silicium m(cid:130)tal originaires du Br(cid:130)sil, pr(cid:130)sent(cid:130)e par Ecumet (UK) Ltd [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1999) 559] (Les textes en langues anglaise et n(cid:130)erlandaise sont les seuls faisant foi. ) (1999/219/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, un avis publi(cid:130) au Journal officiel des Commu- naut(cid:130)s europ(cid:130)ennes (6). vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 384/96 du Conseil, du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1995, relatif (cid:133) la d(cid:130)fense contre les importa- tions qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne (1) (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «r(cid:138)glement de base»), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 905/98 (2), et notamment son article 11, paragraphe 8, apr(cid:138)s consultation du comit(cid:130) consultatif, consid(cid:130)rant ce qui suit: (1) (2) (3) A. MESURES INITIALES Par le r(cid:138)glement (CEE) no 2305/92 du Conseil (3), un droit antidumping d(cid:130)finitif a (cid:130)t(cid:130) institu(cid:130) sur les importations de silicium m(cid:130)tal originaires du Br(cid:130)sil. Le taux du droit sp(cid:130)cifique appliqu(cid:130) aux importations du produit fabriqu(cid:130) par la soci(cid:130)t(cid:130) Companhia Brasileira Carboreto de C(cid:145)lcio (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130)e «CBCC») a (cid:130)t(cid:130) fix(cid:130) (cid:133) 18,3 %. Le 14 ao(cid:150)t 1996, CBCC a pr(cid:130)sent(cid:130) une demande de r(cid:130)examen interm(cid:130)diaire (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130)e «r(cid:130)examen») qui a (cid:130)t(cid:130) ouvert le 7 janvier 1997 par un avis publi(cid:130) au Journal officiel des Commu- naut(cid:130)s europ(cid:130)ennes (4). (cid:211) la suite de la publication en f(cid:130)vrier 1997 d’un avis d’expiration prochaine des mesures en vigueur (5) et de la r(cid:130)ception en mai 1997 d’une plainte d(cid:130)pos(cid:130)e par le Comit(cid:130) de liaison des indus- tries de ferro-alliages (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «Euroal- liages»), la Commission a annonc(cid:130) l’ouverture d’un r(cid:130)examen au titre de l’expiration des mesures par (1) JO L 56 du 6. 3. 1996, p. 1. (2) JO L 128 du 30. 4. 1998, p. 18. (3) JO L 222 du 7. 8. 1992, p. 1. (4) JO C 3 du 7. 1. 1997, p. 13. (5) JO C 36 du 5. 2. 1997, p. 12. (4) (5) (cid:211) la suite du retrait par Euroalliages de sa demande de r(cid:130)examen au titre de l’expiration des mesures, les deux r(cid:130)examens ont (cid:130)t(cid:130) cl(cid:147)tur(cid:130)s par la d(cid:130)cision 98/164/CE de la Commission (7) cl(cid:147)turant la proc(cid:130)- dure et abrogeant ainsi le droit applicable (cid:133) CBCC. Cette d(cid:130)cision concluait (cid:133) l’absence de dumping du produit par CBCC au cours de la p(cid:130)riode d’enqu(cid:136)te du r(cid:130)examen interm(cid:130)diaire, en l’occurrence du 1er janvier au 31 d(cid:130)cembre 1996. B. DEMANDE DE REMBOURSEMENT Le 18 septembre 1996, le 1er octobre 1996, le 13 f(cid:130)vrier 1997, le 22 mai 1997, le 3 juin 1997, le 20 ao(cid:150)t 1997, le 3 septembre 1997, le 18 novembre 1997, les 4, 15 et 22 d(cid:130)cembre 1997, le 20 janvier 1998, le 9 f(cid:130)vrier 1998 et le 24 mars 1998, Ecumet (UK) Ltd (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «le demandeur»), un client ind(cid:130)pendant de CBCC, a pr(cid:130)sent(cid:130) des demandes de remboursement de [. ] florins n(cid:130)er- landais (NLG) (8) et [. ] livres sterling (GBP) (289 transactions au total) pour des importations de sili- cium m(cid:130)tal originaires du Br(cid:130)sil et mises en libre pratique au Royaume-Uni et aux Pays-Bas. Les marchandises ont (cid:130)t(cid:130) export(cid:130)es dans la Commu- naut(cid:130) par CBCC entre le 30 juillet 1995 et le 23 janvier 1998. (6) Le 21 novembre 1997, le plaignant a en partie retir(cid:130) une demande portant sur 8 transactions portant sur un montant total de [. ] GBP. (cid:211) la suite de ce retrait, les montants correspondant aux demandes de remboursement s’(cid:130)l(cid:138)vent au total (cid:133) [. ] NLG et [. ] GBP (281 transactions au total). (6) JO C 242 du 8. 8. 1997, p. 3. (7) JO L 58 du 27. 2. 1998, p. 58. (8) Dans la version publi(cid:130)e de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision, certains chiffres ont (cid:130)t(cid:130) omis conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 19 du r(cid:138)gle- ment (CE) no 384/96 relatif au traitement confidentiel. L 80/26 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 25. 3. 1999 C. ARGUMENTATION DU DEMANDEUR (13) (7) (8) (9) (10) (11) (12) Le demandeur fait valoir que la marge de dumping en ce qui concerne le silicium m(cid:130)tal export(cid:130) par CBCC et mis en libre pratique dans la Commu- naut(cid:130) de janvier 1996 (cid:133) f(cid:130)vrier 1998 (cid:130)tait sensible- ment inf(cid:130)rieure au taux de droit de 18,3 % appliqu(cid:130) (cid:133) ses importations. D. RECEVABILIT(cid:144) Les demandes sont irrecevables en ce qui concerne 5 transactions portant sur un montant de [. ] NLG et 11 transactions portant sur un montant de [. ] GBP correspondant aux droits antidumping (cid:130)tant donn(cid:130) que le d(cid:130)lai de six mois entre la d(cid:130)ter- mination du droit (cid:133) pr(cid:130)lever et la pr(cid:130)sentation des demandes de remboursement fix(cid:130) dans le r(cid:138)gle- ment de base n’a pas (cid:130)t(cid:130) respect(cid:130) en ce qui concerne ces transactions. Toutes les demandes pr(cid:130)sent(cid:130)es pour les montants restants de [. ] NLG et [. ] GBP (265 transac- tions au total) correspondaient aux droits anti- dumping d(cid:130)finitifs acquitt(cid:130)s et ont (cid:130)t(cid:130) introduites dans les d(cid:130)lais fix(cid:130)s (cid:133) l’article 11, paragraphe 8, du r(cid:138)glement de base. E. BIEN-FOND(cid:144) DES DEMANDES 1. Examen des (cid:130)l(cid:130)ments de preuve En ce qui concerne les demandes vis(cid:130)es au consi- d(cid:130)rant 9 de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision, le demandeur a pr(cid:130)sent(cid:130), conform(cid:130)ment aux dispositions corres- pondantes de l’article 11, paragraphe 8, du r(cid:138)gle- ment de base, des (cid:130)l(cid:130)ments de preuve suffisants (cid:133) premi(cid:138)re vue concernant la valeur normale et les prix (cid:133) l’exportation montrant que le droit per(cid:135)u d(cid:130)passe la marge de dumping calcul(cid:130)e pour les p(cid:130)riodes de r(cid:130)f(cid:130)rence concern(cid:130)es. La Commission a notamment recherch(cid:130) et v(cid:130)rifi(cid:130) toutes les informations jug(cid:130)es n(cid:130)cessaires dans le cadre de la pr(cid:130)sente enqu(cid:136)te et de l’enqu(cid:136)te de r(cid:130)examen (voir ci-dessous). Des visites de v(cid:130)rifica- tion ont (cid:130)galement (cid:130)t(cid:130) effectu(cid:130)es dans les locaux de CBCC dans le cadre de l’enqu(cid:136)te de r(cid:130)examen. consid(cid:130)r(cid:130)es Les demandes qui d(cid:130)pendent des conclusions du r(cid:130)examen devraient comme (cid:136)tre d(cid:150)ment (cid:130)tay(cid:130)es par des (cid:130)l(cid:130)ments de preuve au sens de l’article 11, paragraphe 8, quatri(cid:138)me alin(cid:130)a, du r(cid:138)glement de base, qui fixe les d(cid:130)lais de cl(cid:147)ture des enqu(cid:136)tes de remboursement, (cid:133) partir de la date (cid:133) laquelle les conclusions du r(cid:130)examen ont (cid:130)t(cid:130) publi(cid:130)es au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes, en l’occurrence le 27 f(cid:130)vrier 1998. Les autres demandes qui ont (cid:130)t(cid:130) trait(cid:130)es dans le cadre de l’enqu(cid:136)te de remboursement devraient (cid:136)tre consid(cid:130)r(cid:130)es comme d(cid:150)ment (cid:130)tay(cid:130)es par des (cid:130)l(cid:130)ments de preuve (cid:133) partir de la date (cid:133) laquelle les services de la Commission (cid:130)taient en possession de toutes les donn(cid:130)es n(cid:130)cessaires (cid:133) l’enqu(cid:136)te, en l’oc- currence le 6 ao(cid:150)t 1998. (14) Pour mener (cid:133) bien la pr(cid:130)sente enqu(cid:136)te, la Commis- sion a appliqu(cid:130) la m(cid:136)me m(cid:130)thode que dans l’en- qu(cid:136)te initiale, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 11, para- graphe 9, du r(cid:138)glement de base. 2. P(cid:130)riodes de r(cid:130)f(cid:130)rence (15) La marge de dumping de l’exportateur CBCC a (cid:130)t(cid:130) calcul(cid:130)e pour trois p(cid:130)riodes de r(cid:130)f(cid:130)rence suivantes: du 1er juillet au 31 d(cid:130)cembre 1995, du 1er janvier au 31 d(cid:130)cembre 1996 et du 1er janvier au 31 d(cid:130)cembre 1997. les 3. Bien-fond(cid:130) des transactions d’exportation le 31 effectu(cid:130)es entre le 1er janvier et d(cid:130)cembre 1996 Les demandes concernant 105 transactions sur lesquelles des droits antidumping de [. ] NLG et [. ] GBP ont (cid:130)t(cid:130) acquitt(cid:130)s se rapportent aux factures d(cid:130)livr(cid:130)es au cours de la p(cid:130)riode d’enqu(cid:136)te janvier au 31 de r(cid:130)examen, c’est-(cid:133)-dire du 1er d(cid:130)cembre 1996. La Commission consid(cid:138)re que les informations et les conclusions du r(cid:130)examen, (cid:133) savoir que le l’objet d’aucune produit concern(cid:130) n’avait pratique de dumping par CBCC du 1er janvier au 31 d(cid:130)cembre 1996, devraient (cid:136)tre utilis(cid:130)es pour d(cid:130)terminer si et dans quelle mesure un rembourse- ment est justifi(cid:130) pour les transactions d’importation factur(cid:130)es par CBCC entre ces deux dates. fait 4. Bien-fond(cid:130) des transactions d’exportation le 31 effectu(cid:130)es entre le 1er d(cid:130)cembre 1995 et entre le 1er janvier et le 31 d(cid:130)cembre 1997 juillet et 156 transactions se rapportent aux factures d(cid:130)li- le 31 vr(cid:130)es par CBCC entre le 30 juillet et d(cid:130)cembre 1995 et entre le 17 janvier et le 27 d(cid:130)cembre 1997 et correspondent (cid:133) un montant total de [. ] NLG et [. ] GBP de droits anti- dumping. (cid:144)tant donn(cid:130) que les transactions en question ont clairement (cid:130)t(cid:130) effectu(cid:130)es en dehors de la p(cid:130)riode d’enqu(cid:136)te de r(cid:130)examen des mesures et que les conclusions du r(cid:130)examen ne pouvaient donc pas leur (cid:136)tre appliqu(cid:130)es, les services de la Commission ont proc(cid:130)d(cid:130) (cid:133) une enqu(cid:136)te afin de d(cid:130)terminer si et dans quelle mesure un remboursement (cid:130)tait justifi(cid:130). 25. 3. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 80/27 (cid:211) cet effet, la marge de dumping de CBCC a (cid:130)t(cid:130) juillet au 31 calcul(cid:130)e pour les p(cid:130)riodes du 1er d(cid:130)cembre 1995 et du 1er janvier au 31 d(cid:130)cembre 1997. a) Valeur normale Il s’est av(cid:130)r(cid:130) que le volume des ventes int(cid:130)rieures de CBCC a repr(cid:130)sent(cid:130) plus de 5 % de ses ventes (cid:133) l’exportation vers la Communaut(cid:130), conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 2, paragraphe 2, du r(cid:138)glement de base. Il a (cid:130)galement (cid:130)t(cid:130) (cid:130)tabli que le silicium m(cid:130)tal vendu sur le march(cid:130) br(cid:130)silien (cid:130)tait comparable (cid:133) celui export(cid:130) du Br(cid:130)sil dans la Communaut(cid:130). Afin d’(cid:130)valuer si et dans quelle mesure les ventes int(cid:130)rieures ont (cid:130)t(cid:130) effectu(cid:130)es au cours d’op(cid:130)rations commerciales normales, la valeur unitaire de chaque transaction int(cid:130)rieure a (cid:130)t(cid:130) compar(cid:130)e au co(cid:150)t de production par tonne communiqu(cid:130) par la soci(cid:130)t(cid:130) au cours des p(cid:130)riodes de r(cid:130)f(cid:130)rence. Il s’est av(cid:130)r(cid:130) que le volume des ventes effectu(cid:130)es (cid:133) un prix (cid:130)gal ou sup(cid:130)rieur au co(cid:150)t de production repr(cid:130)sen- tait entre 10 et 80 % du volume total des ventes int(cid:130)rieures. La valeur normale a donc (cid:130)t(cid:130) (cid:130)tablie sur la base du prix de vente int(cid:130)rieur moyen de ces seules ventes. b) Prix (cid:133) l’exportation Le prix (cid:133) l’exportation a (cid:130)t(cid:130) (cid:130)tabli en se r(cid:130)f(cid:130)rant au prix effectivement pay(cid:130) pour le silicium m(cid:130)tal vendu (cid:133) l’exportation (cid:133) des acheteurs ind(cid:130)pendants dans la Communaut(cid:130), conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 2, paragraphe 8, du r(cid:138)glement de base. c) Comparaison La valeur normale a (cid:130)t(cid:130) compar(cid:130)e (cid:133) un niveau d(cid:130)part usine au prix (cid:133) l’exportation sur une base moyenne pond(cid:130)r(cid:130)e et au m(cid:136)me stade commercial. Aux fins d’assurer une comparaison (cid:130)quitable, des ajustements ont (cid:130)t(cid:130) d(cid:150)ment op(cid:130)r(cid:130)s au titre des diff(cid:130)rences affectant la comparabilit(cid:130) des prix conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 2, paragraphe 10, du r(cid:138)glement de base. d) (cid:144)tablissement de la marge de dumping le produit La conclusion de l’enqu(cid:136)te de remboursement est que l’objet concern(cid:130) d’aucune pratique de dumping par CBCC au cours juillet au 31 des p(cid:130)riodes de r(cid:130)f(cid:130)rence du 1er d(cid:130)cembre 1995 et du 1er janvier au 31 d(cid:130)cembre 1997. fait n’a 5. Bien-fond(cid:130) des transactions d’exportation effectu(cid:130)es en janvier 1998 (cid:211) la suite du choix de la p(cid:130)riode de r(cid:130)f(cid:130)rence du 1er janvier au 31 d(cid:130)cembre 1997, deux demandes concernant des factures d(cid:130)livr(cid:130)es par CBCC le 23 janvier 1998 et correspondant (cid:133) un montant de [. ] NLG et de [. ] GBP ont (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)pos(cid:130)es. La Commission consid(cid:138)re que la conclusion d’une absence de dumping pour la p(cid:130)riode de r(cid:130)f(cid:130)rence du 1er janvier au 31 d(cid:130)cembre 1997 peut raisonna- blement (cid:136)tre appliqu(cid:130)e (cid:133) ces transactions. La Commission consid(cid:138)re notamment que ces transac- tions ont eu lieu imm(cid:130)diatement apr(cid:138)s la p(cid:130)riode examin(cid:130)e, que le montant concern(cid:130) est tr(cid:138)s faible proportionnellement au volume total des exporta- tions dans la Communaut(cid:130) effectu(cid:130)es par CBCC au cours des p(cid:130)riodes de r(cid:130)f(cid:130)rence et au montant total sur lequel porte la demande et que les transactions effectu(cid:130)es pendant les deux ans et demi qui les pr(cid:130)c(cid:138)dent ont toujours (cid:130)t(cid:130) caract(cid:130)ris(cid:130)es par une absence de dumping. En outre, il a (cid:130)t(cid:130) (cid:130)tabli que le prix FOB (cid:133) l’exportation moyen a diminu(cid:130) de moins de 0,25 % et que les transactions int(cid:130)rieures ont en moyenne (cid:130)t(cid:130) (cid:133) la fois rentables et effectu(cid:130)es (cid:133) des prix constamment inf(cid:130)rieurs aux prix (cid:133) l’ex- portation. F. COMMUNICATION DES INFORMATIONS Le demandeur a (cid:130)t(cid:130) inform(cid:130) des faits et des consi- d(cid:130)rations essentiels sur la base desquels il (cid:130)tait pr(cid:130)vu d’arr(cid:136)ter une d(cid:130)cision de la Commission concernant la demande de remboursement en question. Il n’a formul(cid:130) aucun commentaire. G. MONTANT (cid:211) REMBOURSER fait Les enqu(cid:136)tes de r(cid:130)examen et de remboursement ayant (cid:130)tabli que le produit concern(cid:130) export(cid:130) par l’objet d’aucune pratique de CBCC n’avait dumping au cours des trois p(cid:130)riodes de r(cid:130)f(cid:130)rence et la Commission consid(cid:130)rant (cid:130)galement que la conclusion d’absence de dumping peut (cid:136)tre appli- qu(cid:130)e aux transactions factur(cid:130)es en janvier 1998, il r(cid:130)sulte de la comparaison avec le droit appliqu(cid:130) que les montants suivants doivent (cid:136)tre rembours(cid:130)s [. ] NLG et [. ] GBP, (16) (17) A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier 1. Les demandes de remboursement pr(cid:130)sent(cid:130)es par Ecumet (UK) Ltd portant sur les montants suivants sont accord(cid:130)es: — [. ] NLG et — [. ] GBP. L 80/28 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 25. 3. 1999 Les demandes de remboursement portant sur les 2. montants suivants sont rejet(cid:130)es: — [. ] NLG et — [. ] GBP. Article 3 Le Royaume des Pays-Bas, le Royaume-Uni de Grande- Bretagne et d’Irlande du Nord et Ecumet (UK) Ltd, 6, Paddockhall Road, Haywards Heath, West Sussex, RH16 1HH, Grande-Bretagne, sont destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article 2 Fait (cid:133) Bruxelles, le 11 mars 1999. Les montants vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er, paragraphe 1, sont rembours(cid:130)s respectivement par le Royaume-Uni et les Pays-Bas. Par la Commission Leon BRITTAN Vice-pr(cid:130)sident


title: Risoluzione sulla situazione nel Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
Serbia
settlement of disputes
summit meeting

formats: html print


title: Regionsudvalgets udtalelse om «Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg «Udvikling af borgernes transportnet: Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbefordring, og hvordan Europa-Kommissionen bidrager hertil»»

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
regional transport
transport network

text: C 198/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 7. 1999 aktører og ledsages af effektive overvågningssystemer, som gør det muligt at kontrollere CO2-emissionernes udvikling og overholdelsen af de forpligtelser, der indgås på nationalt og lokalt plan. Bruxelles, den 11. marts 1999. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg “Udvikling af borgernes transportnet: Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbefordring, og hvordan Europa- Kommissionen bidrager hertil”« (1999/C 198/03) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg »Udvikling af borgernes transportnet: Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbefordring, og hvordan Europa-Kommissionen bidrager hertil« (KOM(1998) 431 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 13. juli 1998 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juli 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 »Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet«, under henvisning til Underudvalg 3’s forslag til udtalelse (CdR 436/98 rev. 1), som blev vedtaget den 22. januar 1999 med Marcello Panettoni som ordfører — på den 28. plenarforsamling den 10. -11. marts 1999 (mødet den 11. marts) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Betydningen af en lokal eller regional personbefordring Regionsudvalget anerkender, at 1. 1. 1. transportområdet uden tvivl spiller en grundlæggende rolle for en bæredygtig udvikling, som er et af Unionens mål ifølge Amsterdam- traktaten. 1. 1. 2. Regionsudvalget er af den opfattelse, at et lokalt og regionalt transportnet, der opfylder de allerhøjeste kvalitets- standarder og bæredygtighedskrav, er en væsentlig forudsæt- ning for, at der kan iværksættes programmer for lokal økonomisk udvikling. Et godt lokalt og regionalt transportnet er afgørende for et velfungerende nationalt og europæisk transportnet. Et transportsystem med disse karakteristika har en række effekter af stor økonomisk, miljømæssig og social betydning. Et effektivt transportsystem er en vigtig strukturel komponent i planer for økonomisk udvikling og derfor i jobskabelsesprogrammer, men det er også en væsentlig komponent i en bæredygtig økonomisk udviklingsproces, for så vidt som det bidrager til at mindske overbelastningen i trafikken, til et renere miljø, til en reduktion i energiforbruget samt til mindre forurening, herunder mindre CO2-udledninger. Men et effektivt lokalt og regionalt transportsystem er også et værktøj til mindskelse af social marginalisering af mindre velstillede befolkningsgrupper, arbejdsledige og handicappede eller personer, der bor i perifere områder eller i landdistrikter. Desuden styrker det den territorielle samhørighed i de dårligere stillede områder. 1. 1. 3. Regionsudvalget skal pege på et fundamentalt træk ved mobiliteten i de seneste år: stadig mindre systematik og 14. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 198/9 forudseelighed. Det stiller krav om fleksible mobilitetssystemer — i modsætning til de nuværende stive systemer — og indførelse af integrerede systemer, der tillader omfattende kombination af forskellige transportformer og byder på alter- native transportmuligheder. Regionsudvalget glæder sig over, at Kommissionen 1. 1. 4. har besluttet at fremlægge en handlingsplan for en bæredygtig udvikling i byerne; men den bør passe på ikke at isolere de tyndtbefolkede landområder, der meget ofte har en forældet infrastruktur. Regionsudvalget understreger, at projektet »bor- gernes transportnet« skal indeholde elementer, der kan sikre en bedre luftkvalitet, og efterlyser vedtagelsen af tiltag, som skal understøtte mere langsigtede initiativer som f. eks. en mere markant støtte til de miljøvenlige alternative transportformer og -akser, herunder også konkret støtte til den teknologiske udvikling af transportmidler og udbredelse af innovativt drevne køretøjer, der kun forurener lidt, som f. eks. el- eller gasdrevne køretøjer eller køretøjer på basis af brændstofcelleteknologi (brint), fremme og udvikling af lokale og regionale transport- systemer samt støtte til og udvikling af varetransportsystemer i byerne. Desuden bør man under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse CdR 230/98 overveje en samordnet indfaldsvinkel på den fysiske planlægning og prissætningen, således at den bæredygtige transport gøres billigere og mere attraktiv for brugerne. 1. 2. Forandringens muligheder 1. 2. 1. Regionsudvalget understreger, at den lokale og regio- nale transport år for år har taget til i betydning, således at den lokale transport nu skriver sig for mere end 75 % af transportarbejdet. Regionsudvalget henleder de regionale og lokale myndigheders opmærksomhed på, at det vil være hensigtsmæssigt dels at samarbejde indbyrdes, dels at inddrage de økonomiske aktører og brugernes organisationer i udform- ningen af transportnettene. imidlertid gerne understrege, at der er Regionsudvalget vil behov for at intensivere arbejdet med at bringe køretøjerne i overensstemmelse med miljøkravene. I den nærmeste fremtid vil ovenstående blive et ufravigeligt krav for mange af de borgere, der bor i de tyndtbefolkede egne af EU, hvor den offentlige transportinfrastruktur er for dårlig. 1. 2. 2. Regionsudvalget ser gerne, at de berørte grupper tager initiativer til at gøre systemerne for kollektiv transport mere bæredygtige, hvorigennem afhængigheden af privat transport vil falde. Det er nødvendigt, at de lokale administra- tioner tager øgede byplanlægningshensyn, så der kan dæmmes op for tendensen til, at boliger, arbejdspladser, skoler, forret- ninger, lægehuse, produktionsvirksomheder og fritidsaktivite- ter spredes for meget i forhold til hinanden. Bedre planlægning vil lægge en dæmper på transportbehovet og på den nuværende stærke efterspørgsel efter mobilitet. Der bør ske en fornuftig ændring og spredning af arbejdstiden af hensyn til en øget fleksibilitet og en fordeling af den i øjeblikket alt for koncentre- rede og stive efterspørgsel. I den fysiske planlægning bør transport betragtes som en væsentlig komponent, der ud over at bidrage til erhvervsudviklingen også styrker den sociale sammenhængskraft. Inden for fysisk planlægning bør man uden tvivl prioritere tiltag, der sigter på en optimal styring af mobilitetssystemerne i trafikoverbelastede områder; der tænkes på tiltag som zoner med begrænset indførelse af tidsbegrænset betalingsparkering, systemer med tilkørselskon- trol og i visse tilfælde vejafgiftssystemer. I forbindelse med trafikbegrænsende systemer må den offentlige forvaltning kræve af udbyderne af kollektiv transport, at transportydelser- ne opfylder kravet om høj kvalitet og tilgængelighed og ikke mindst om fleksibilitet, så systemerne tilgodeser ændringer i borgernes transportefterspørgsel og i sidste ende udvikler sig til dør til dør-transportsystemer, som vil være betegnelsen et integreret borgernes transportnet værdig. trafik, 1. 2. 3. Regionsudvalget er grundlæggende enig med Kom- missionen i princippet om en integration af transporttjenester- ne. Der er tale om et element, der på overbevisende måde bekræfter værdien af offentlige transportydelser, hvor nøgle- princippet er en effektiv intermodalitet, hvilket vil sige, at de enkelte transportformer kombineres som en del af sammen- hængende transportkæder. En målsætning af denne art bygger på en dobbelt forudsætning: infrastrukturen skal være anlagt med intermodalitet for øje, så der sikres bedre forbindelse mellem de enkelte transportmåder, og transporttjenesterne skal planlægges på en sådan måde, at køreplanerne er koordi- nerede og tilstrækkeligt fleksible til, at der kan reageres på de naturlige afbræk, som normalt vil kendetegne et transportsys- tem. En tilkommende forudsætning er, at brugen af de forskellige transportformer forenkles gennem et system med integreret tarifering og brug af ny teknologi til forenkling og forbedring af billetsystemer. Endelig bør der investeres betydelige ressourcer i at indrette informationssystemet såle- des, at det er til hjælp for borgeren, når han skal afgøre, hvilken transportløsning der passer bedst til hans behov, således at han kan for alvor kan betragte det offentlige transportnet som »sit net«. 1. 3. Den Europæiske Unions rolle 1. 3. 1. Regionsudvalget er af den opfattelse, at Den Europæi- ske Union kan tilføre de aktiviteter, der gennemføres på lokalt, regionalt og også nationalt plan, en betydelig merværdi ved at spille en aktiv rolle som katalysator. Unionen kan således fremme en nyttig informationsudveksling, der gør det muligt få kendskab til de mest effektive løsninger. Den kan at endvidere fremme en sammenligning af de enkelte transporty- delsers effektivitet og derigennem give impulser til en positiv konkurrence om at forbedre tjenesteydelsernes kvalitet. Re- gionsudvalget er overbevist om, at Den Europæiske Union kan understøtte den fælles transportpolitiks overordnede målsæt- ning om effektivitet, kvalitet og bæredygtig mobilitet ved at skabe en politisk ramme og et regelgrundlag, der tilskynder C 198/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 7. 1999 til en mere hensigtsmæssig brug af lokale og regionale personbefordringssystemer. På den måde vil den kunne få folkelig opbakning til en politik, der opmuntrer til brug af transportmidler, som danner alternativer til privatbilen. Regionsudvalget håber i den sammenhæng på, at Den Europæi- ske Unions finansieringsinstrumenter vil blive anvendt til effektivt at fremme investeringer i lokal og regional transpor- tinfrastruktur, -drift og materiel på en sådan måde, at man tilgodeser overordnede målsætninger som vækst, beskæftigelse, økonomisk og social samhørighed, konkurrenceevne, energi- besparelser, miljøforbedringer, lige muligheder og bevægelses- hæmmedes adgang til transportydelser. De fire indsatsområder, som foreslås i direktivet (informations- udveksling, benchmarking, etablering af de retlige og politiske rammer, finansielle instrumenter), synes relevante. Regionsud- valget mener dog, man bør sikre, at de planlagte aktioner ikke skaber stivhed i eller uheldige begrænsninger for transportudvi- klingen. I den forbindelse må det således sikres, at subsidiaritetsprincip- pet respekteres. Især må regioner og kommuner sikres et spillerum ved fastlæggelsen af udbudet af offentlig personbe- fordring, så der kan tages behørigt hensyn til de lokale strukturer og udgangsvilkår. 2. 1. 2. K o n t a k t m e l l e m n ø g l e a k t ø r e r Regionsudvalget bifalder Kommissionens program, der søger at identificere de faktorer, der bremser udviklingen af en integreret personbefordring. Sigtet er at nå frem til nogle praktiske løsninger på problemerne. Kommissionens opgave består i at bistå de nationale regeringer med at afholde rundbordskonferencer, hvor de bringer centrale organisationer og højt kvalificerede eksperter sammen. I den forbindelse er det yderst hensigtsmæssigt, at der afholdes en international konference, der skal øge kendskabet til alle de instrumenter, som Kommissionen er i færd med at udvikle til brug for lokale myndigheder, operatører og brugergrupper. 2. 1. 3. Regionsudvalget foreslår, at der udvikles et netsystem til formidling og udveksling af oplysninger af såvel teknisk som økonomisk art om specifikke nationale og lokale aktiviteter og om Fællesskabets politiktiltag og programmer. Deltagerne i nettet vil være allerede eksisterende europæiske organisationer, de regionale og lokale myndigheders organisationer og natio- nale erhvervsorganisationer. Regionsudvalget er enig i, at de central- og østeuropæiske lande og de baltiske lande skal have let adgang til de net, der etableres. Disse lande har i de seneste år været berørt af gennemgribende ændringer i transportmøn- stret og været engageret i omfattende programmer, der skal fremme bæredygtig mobilitet og højne kvaliteten af den kollektive transport. De krav, EU-landene stiller, kunne medvir- ke til at optimere de forskningsprogrammer, som disse lande deltager i. 2. Arbejdsprogrammet 2. 2. Benchmarking for at forbedre transportsystemer 2. 1. Fremme af informationsudveksling Regionsudvalget finder det yderst nyttigt at opbygge en database, der indsamler og giver let adgang til enhver oplysning om erfaringerne inden for lokal og regional transport. Databa- sen vil rumme alle de oplysninger, som de offentlige myndighe- der og operatørerne i sektoren ligger inde med. Ud over data om tilgængelig transport, der allerede foreligger for 1998, kunne databasen også rumme oplysninger om resultaterne af de projekter, der er finansieret af medlemsstaterne og af EU. 2. 1. 1. L o k a l m o b i l i t e t s i n f o r m a t i o n s t j e n e s t e Regionsudvalget bifalder og støtter, at Kommissionen har taget det initiativ at indgå en kontrakt med POLIS-nettet, der er et net af byer og regioner, og den internationale union for offentlig transport (UITP) om at opbygge en europæisk lokal mobilitetsinformationstjeneste (ELTIS). Den database, der skal udvikles, vil rumme oplysninger om projektering af net, om transporttjenesternes indretning, om tilgængelighed samt om tariferingssystemer. Regionsudvalget sætter især pris på, at brugerne vil kunne konsultere databasen over Internettet. for tjenesterne, vil kunne bidrage mærkbart 2. 2. 1. Regionsudvalget mener, at benchmarking, der udfø- res af de offentlige myndigheder og de operatører, der har ansvaret til at forbedre tjenesternes kvalitet. Det er Regionsudvalgets opfattelse, at der kan tilvejebringes en sund konkurrence om at opnå stadig bedre resultater i både teknisk og økonomisk henseende. Tjenestekontrakterne kunne omfatte incitamenter til at forfølge veldefinerede præstationsmål. Dette ville sætte gang i en positiv proces til gavn for tjenesternes kvalitet, idet såvel brugerne som de øvrige borgere inddrages i benchmar- kingprocessen med den store fordel, at der også skabes interesse for og opmærksomhed omkring den lokale offentlige transport i de befolkningsgrupper, der ikke benytter sig af den. Regionsudvalget støtter også Kommissionens planer 2. 2. 2. om at udvikle et »internt benchmarkingsystem«. lighed med produktionsvirksomheders kvalitetskontrol vil et sådant system give operatørerne mulighed for at undersøge, hvilke faktorer der begrænser tjenesternes kvalitet, og dermed bidrage til at forbedre den »produktionsproces«, der ligger til grund for tjenesterne. I 2. 2. 3. Regionsudvalget foreslår, at man sikrer den størst mulige udbredelse af projektet i ovennævnte punkt, forskning- sprojektet QUATTRO (Quality Approach in Tendering/Con- tracting Urban Public Transport Operations — kvalitetshold- ning ved udlicitering af offentlige transportopgaver i byområ- der). Projektet fremlægge en tjener det vigtige formål at opgørelse over kriterier og metoder til brug for kvalitetsstyring. 14. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 198/11 2. 2. 4. Regionsudvalget understreger imidlertid, at det også er nødvendigt at udvikle teknikker til vurdering af lokale transportsystemer som helhed, hvis man ønsker at råde over et komplet grundlag. Der tænkes her på fysisk planlægning og trafikstyringssystemer, der i sagens natur er de offentlige myndigheders og ikke operatørernes ansvar. I den forbindelse ser Regionsudvalget med stor interesse på det pilotprojekt, som Kommissionen vil iværksætte i 1998-1999 i samarbejde med en gruppe offentlige myndigheder og operatører. Projektet drejer sig om benchmarking ud fra nøgleindikatorer som f. eks. borgernes tilfredshed med en bestemt transporttjeneste, tjenesternes effektivitet og transportens eksterne effekter, her- under især miljøvirkninger. 2. 2. 5. Regionsudvalget bifalder i særlig grad Kommissio- nens planer om at indlede en standardiseringsproces, hvor der skal vedtages fælles definitioner, som kan bruges til at fastsætte ensartede og sammenlignelige kvalitetskriterier. Hermed løses det velkendte problem, at man opererer med uensartede parametre og dermed ikke har kunnet foretage pålidelige sammenligninger. Det påskønnes også, at Kommissionen vil offentliggøre en håndbog om benchmarking for lokal offentlig transport. Regionsudvalget går ind for, at der tildeles kvalitets- mærker og -priser, da dette vil være et vidnesbyrd om den store rolle, den lokale transport spiller for livskvaliteten som helhed. 2. 3. Etablering af de rette politiske rammer Kommissionen understreger, at forudsætningen for at udvikle bedre personbefordring er, at man får skabt de rette politiske rammer. Disse rammer påvirker uden tvivl transportefterspørg- selsniveauet, valget af bosted, valget mellem offentlig og privat transport, transportoperatørernes adfærd og transporttjene- sternes kvalitet. Der ligger her en klar opgave for EU. Man bør under alle omstændigheder se på, hvilke konsekvenser skabelsen af nye politiske rammer for landområderne vil få for den territorielle og sociale samhørighed. 2. 3. 1. F y s i s k p l a n l æ g n i n g o g m i l j ø m æ s s i g v u r d e r i n g Regionsudvalget tilslutter sig fuldt ud det første officielle udkast til den europæiske arealanvendelsesplan (»det europæi- ske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv«, der blev vedtaget på ministermødet i Noordwijk i juni 1997). Dette dokument udstikker retningslinjerne for en integreret, fælles tilgang til arealanvendelse i Den Europæiske Union. Regionsud- valget lægger således stor vægt på fysisk planlægning. Den nuværende arealudnyttelse er kendetegnet ved en stor spred- ning, og det har svækket den offentlige transport til skade for de mindre velstillede befolkningsgrupper. Man må derfor tilstræbe en optimal kombination af EU’s instrumenter såsom det transeuropæiske transportnet, regional- og samhørigheds- politikken samt miljø- og turismeprogrammer, så det sikres, at transporthensyn tilgodeses optimalt i den fysiske planlægning. 2. 3. 2. Regionsudvalget lægger stor vægt på Kommissionens program for udbygning af miljøvurderingskriterierne. Miljø- vurderingen inden for fysisk planlægning er i dag begrænset, og Regionsudvalget ser positivt på det foreslåede direktiv, der kræver, at mange planer og forslag til transport og arealudnyttelse underkastes en miljøvurdering. Det er derfor positivt, at Kommissionen vil tilbyde de offentlige myndighe- der vejledning i at integrere transportaspektet i miljøvurderin- gen inden for den fysiske planlægning, og det er udmærket at formidle vejledningen i form af en metodehåndbog og efteruddannelsesworkshops. 2. 3. 3. Regionsudvalget bemærker med tilfredshed, at flere og flere administrationer og arbejdsgivere som led i deres miljøstyringsplaner udfærdiger mobilitetsstyringsplaner til fremme af bæredygtige transportmønstre. Dette vidner om en radikal kulturel udvikling, der fremmer tilgængeligheden og reducerer miljøbelastningen i forbindelse med udvidelse eller nybygning af anlæg. En yderligere gevinst er, at det nedbringer omkostningerne til bl. a. anlæggelse af parkeringspladser og til forretningsrejser i privatbil. I den italienske lovgivning har man for nylig indført begrebet »Mobility Manager« og således tillagt dette spørgsmål stor betydning for genvinding af energi og forbedring af miljøet for den del af transporten, som klart falder ind under det regionale og lokale område. 2. 3. 4. Kommissionens plan om at oprette en europæisk platform for mobilitetsstyring i samarbejde med repræsentan- ter fra medlemsstaterne, erhvervslivet og brugerne er efter Regionsudvalgets mening særdeles nyttig. Formålet er at samle de forskellige erfaringer med mobilitetsstyring og at udvikle en benchmarking på området, så man kan kortlægge, hvilke løsninger der er mest effektive og kan anvendes under de forhold, der hersker rundt omkring i EU. Regionsudvalget vil gerne understrege, at de lokale og regionale myndigheder bør deltage på linje med transportbrugerne og operatører på EU-niveau i transportforvaltningen, eftersom de står for den fysiske planlægning og ofte også for den organisatoriske side. 2. 3. 5. U d b r e d e a n v e n d e l s e n a f d e n y e e n e r g i - t i l m o t o r k ø r e t ø j e r , ( n a t u r g a s k i l d e r L P G , o s v. ) Regionsudvalget foreslår at fremme gennemførelsen af feasibi- lity-undersøgelser og fremstillingen af prototyper af jernbane- materiel, der anvender de nye rene energikilder. 2. 4. Fair og effektiv prissætning på transportområdet Regionsudvalget er helt enig i Kommissionens bemærkninger om, at prissætningen på transportområdet er usammenhæn- gende og skader de mere bæredygtige transportmidler. Den individuelle transport er kendetegnet ved priser, der på ingen måde står i forhold til de faktiske omkostninger, og det gælder både omkostningerne ved brugen af vejinfrastrukturen og de eksterne omkostninger i form af f. eks. forurening, trafikal C 198/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 7. 1999 overbelastning og ulykker. Den skævhed, der skal korrigeres, består i, at ejere af personbiler betaler høje faste omkostninger, mens de variable omkostninger pr. kilometer er særdeles lave, hvilket på ingen måde tilskynder til at begrænse brugen af personbiler. Regionsudvalget henviser derfor til de kriterier, der er anført i Kommissionens grønbog »Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet«, og finder det hensigtsmæs- sigt, ja bydende nødvendigt, at der udarbejdes en ny reference- ramme for transportpriser baseret på en internalisering af de eksterne omkostninger. En sådan metode skulle sikre princip- pet om differentierede omkostninger, hvor miljøomkostninger, omkostninger ved trafikal overbelastning, ulykkesomkostnin- ger osv. pålignes hver enkelt transportform. Dette må forventes at øge brugen af den kollektive transport, der tilbydes som alternativ, hvilket også er til gavn for lavindkomstgrupperne. Det er dog nødvendigt at tage hensyn til tyndtbefolkede regioner, som mangler alternativer i form af kollektiv transport, og hvor den enkelte borger rammes meget hårdt, hvis de variable omkostninger øges. Med hensyn til prissætningssystemet opfordrer Regionsudval- get Kommissionen til i denne sammenhæng også at undersøge virkningerne af forskellige internaliseringsstrategier på økono- mi, samfund og miljø. Herunder skulle også foretages en tilstrækkelig undersøgelse af virkningerne af omkostningstil- passede transportpriser for selve transporterhvervene og de transportorienterede erhverv og for EU som erhvervsmiljø i det hele taget. 2. 4. 1. Regionsudvalget tager til efterretning, at Kommissio- nen mener, at vejbenyttelsesafgifter kan være en vej til at beherske problemer med overbelastning af vejnet i byområder; man er dog skeptisk med hensyn til den praktiske gennemfør- lighed af sådanne foranstaltninger, da der hidtil ikke har aftegnet sig nogen løsninger på en lang række juridiske, administrative og organisatoriske problemer. Desuden må man også i denne sammenhæng respektere subsidiaritetsprincippet. Hvorvidt en sådan foranstaltning vil blive accepteret, afhænger efter Regionsudvalgets opfattelse i høj grad af, hvad afgiftspro- venuet anvendes til. En gennemsigtig og konsensusbaseret tilbageføring af provenuet til den offentlige transportsektor med henblik på finansiering af kvalitetsforbedringer og tilveje- bringelse af faciliteter til fodgængere og cyklister ville uden tvivl vinde tilslutning fra borgerne. De ville se sig inddraget i et projekt, der sigter mod at opbygge borgernes transportnet, som de så virkelig ville føle var deres eget. Regionsudvalget tillægger det stor betydning, at Kommissionen vil indlede et samarbejde med tværnationale grupper af myndigheder fra byer og regioner om indførelse af vejafgifter som led i en koordineret indsats, der skal sikre, at der drages størst mulig fordel af forskningen på området. Regionsudvalget ser med stor interesse på den samordnede aktion CAPRI (Concerted Action for transport Pricing Research Integration — samordnet aktion for integration af forskning i prissætning på transport- området), som sigter mod at konsolidere forskningsresultater inden for prissætning på transportområdet og ikke mindst at skabe konsensus om transportpolitikkens følger. Det er naturligvis vigtigt at kortlægge og analysere de faktorer, der påvirker offentlighedens accept af denne politik. Regionsudvalget understreger således, at fastsættelsen af infra- strukturafgifter for de forskellige transportformer er et særdeles komplekst problem og kræver, at der træffes svære politiske valg, som levner en vis frihed til de lokale og regionale myndigheder og ikke forrykker den lokale balance inden for offentlig transport. 2. 5. Telematik på transportområdet 2. 5. 1. Regionsudvalget mener, at telematikapplikationer på transportområdet skal ses som et led i den globale udvikling af informationsteknologier, der er blevet en grundlæggende forudsætning for virksomhedernes konkurrenceevne og kvali- tilslutter teten af de offentlige tjenester. Regionsudvalget sig Kommissionens strategi, der går ud på at kombinere informations- og kommunikationsteknologier med henblik på at forbedre transporttjenesternes effektivitet og kvalitet og bidrage til deres integration. Telematikapplikationer, der sigter mod at formidle realtidsinformationer på arbejdspladsen, i hjemmet, under rejsen eller ved stoppesteder og stationer, må tillægges stor betydning. Informationerne skal dække alle aspekter af transportsystemet, herunder køreplaner, ruter, graden af belastning på vej- og motorvejsnettet og adgang til parkeringspladser. Borgerne skal have mest muligt kendskab til det net, de bruger eller agter at bruge, så de kan foretage de mest hensigtsmæssige valg. Regionsudvalget overser ikke den fare, der består i, at betydelige investeringer i telematikapplikationer også vil medføre, at især den motoriserede individuelle transport gøres mere attraktiv; EU’s finansieringsinstrumenter bør derfor anvendes under hensyntagen til, at den offentlige trafik og sammenkoblingen med andre trafikmidler i miljømæssig sammenhæng er centrale opgaver for telematikprogrammerne. 2. 5. 2. Regionsudvalget mener også, at det vil være særdeles nyttigt at forenkle og automatisere betalingssystemerne ved at indføre elektroniske billetsystemer og udvikle multibetalings- kort, der kan bruges til betaling af de forskellige tjenester i hele transportsystemet, lige fra offentlig transport af enhver art til parkering, adgang til områder med trafikbegrænsninger og vejafgifter. 2. 5. 3. Hvis tjenesternes kvalitet skal forbedres, er det efter Regionsudvalgets opfattelse afgørende, at der udvikles telemati- kapplikationer til trafikkontrol, lige fra overvågning af vogn- parken til mekanisk-elektronisk kontrol af køretøjerne, fra trafikkontrol til forkørselsret ved lyskryds og centraliseret guidning af køretøjer i tilkaldesystemer, der er beregnet til ældre eller handicappede brugere. Regionsudvalget mener derfor, at det såkaldte ITS City Pioneers-projekt og CARISMA- for at støtte projektet, som Kommissionen har udviklet udviklingen af telematikapplikationer i byer og styre forbindel- serne til systemer på det transeuropæiske net, bør følges med stor interesse og sikres en målrettet gennemførelse. Disse initiativer tager hensyn til, at de politiske målsætninger varierer fra by til by, og deres udvikling vil gøre det muligt at vælge de telematikløsninger, der er mest egnede i hvert enkelt tilfælde. 2. 6. Normer for køretøjer og miljø 2. 6. 1. Regionsudvalget ønsker en harmonisering af de tekniske normer for køretøjer og bemærker med tilfredshed, 14. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 198/13 at Kommissionen har udarbejdet et direktivforslag om fremstil- ling af nye busser og rutebiler indeholdende fælles normer, herunder specielt adgangsnormer. Direktivet forventes at træde i kraft den 1. oktober 1999. På denne baggrund efterlyser Regionsudvalget det endelige resultat af arbejdet i den europæi- ske standardiseringsorganisation (CEN) og i den europæiske komité for elektronisk standardisering (CENELEC) med at udvikle referencenormer inden for rammerne af direktivet om offentlige indkøb. 2. 7. 4. Regionsudvalget gør opmærksom på, at i henhold til Fællesskabets lovgivning skal offentligt finansierede transport- tjenester defineres i kontrakter. Undtaget er lokal og regional personbefordring. Dette område bør ajourføres. Regionsudval- get understreger derfor, at der bør opstilles regler, der klart fastsætter, at såvel kravene til de offentlige tjenester som den økonomiske kompensation til operatørerne skal fremgå af kontrakten om offentlige tjenester indgået mellem myndighe- der og operatører. til minimetroer og skinnebusser. 2. 6. 2. Regionsudvalget ser ligeledes frem til at se resultatet af arbejdet i UITP og UNIFE (sammenslutningen af europæiske jernbaneindustrier) med at indføre fælles tekniske specifikatio- ner for materiel I den forbindelse understreger Regionsudvalget, at de miljønormer, der blev indført i begyndelsen af 1970’erne, er helt forældede, og at der derfor er behov for en hurtig tilpasning af disse normer. Regionsudvalget ser desuden gerne, at der hurtigst muligt vedtages nogle direktiver, der omfatter de udstødnings- normer for køretøjer, den kvalitetsnorm for brændstoffer og de regler om inspektion og vedligeholdelsescheck, som Kommissionen har fremlagt på baggrund af resultatet af Auto/oil-programmet, der er udviklet i samarbejde med bilfa- brikanterne og olieindustrien. Regionsudvalget opfordrer i den forbindelse til nøje at inden for Auto/oil- programmet, der ud over at vedrøre problemstillingerne omkring køretøjer og brændstoffer omfatter vurderinger af, hvordan man kan forbedre miljøforholdene ved hjælp af en bevidst offentlig transportpolitik og en sammenhængende prissætning. følge arbejdet 2. 7. Offentlige transporttjenester og konkurrence om lokal og regional personbefordring 2. 7. 1. Regionsudvalget vil gerne understrege, at offentlig transport helt klart spiller en særdeles vigtig rolle for miljøfor- bedringer, støtte til økonomisk vækst og fremme af social samhørighed. Dette betyder, at samfundets krav om offentlige transporttjenester uden tvivl overstiger det transportudbud, der sikres på grundlag af rent handelsmæssige overvejelser. Disse begrundelser berettiger transporttjenesterne klassifice- ring som offentlige tjenester. 2. 7. 2. Regionsudvalget understreger, at det er de offentlige myndigheders ansvar at give tilladelse til eller træffe beslutning om tilvejebringelse af offentlige tjenester — og om nødvendigt at bidrage til at finansiere for dem, uanset om der er tale om en offentlig eller privat tjenesteydelsesleverandør. 2. 7. 3. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på, at der er behov for integration af de forskellige tjenester, som nævnt i de grundlæggende krav. Da integrationen ikke sikres bedst, når der findes flere operatører, der konkurrerer indbyr- des om de forskellige tjenester, vil den bedste måde at sikre integration på sandsynligvis være via licitation at give en operatør eneret til i en vis periode at udbyde en bestemt form for offentlig transporttjeneste i et bestemt geografisk område. Dermed kan man øge den pågældende operatørs incitament til at infrastruktur, køretøjer eller teknologier og fastlægge nogle rammer, der indeholder visse incitamenter. investere i 2. 7. 5. Regionsudvalget understreger, at udbudsprocedurer, der indeholder et vist konkurrenceelement i tildelingen af enerettigheder, giver mulighed for at forbedre tjenesterne og opnå eller bevare et passende cost-benefit forhold. Regionsud- valget henleder opmærksomheden på de særdeles positive erfaringer fra adskillige lande, der ved hjælp af licitation har opnået omkostningsbesparelser på 10-35% samt øget driftseffektivitet især inden for offentlig transport i byområder- ne. Regionsudvalget konstaterer med tilfredshed, at forskning- sundersøgelsen ISOTOPE (Improved Structure and Organisa- tion for urban Transport Operations of Passengers in Europe) viste, at de myndigheder, der har fremmet konkurrencen og udliciteret opgaverne, har opnået bedre tjenester til lavere omkostninger. Regionsudvalget bemærker, at der bør fastsæt- tes regler for driften og skabes integration af nettene. I jernbanesektoren har man opnået tilsvarende positive resulta- ter, skønt det i denne sektor har vist sig nødvendigt at indføre visse incitamenter for at fremme de relativt store investeringer. Overordnet set skaber man en »god« cirkel: kvaliteten af tjenesteydelserne forbedres, antallet af brugere stiger, forholdet mellem indtægter og udgifter forbedres, og der skabes kapital til investeringer, hvilket igen vil sige en kvantitativ og kvalitativ forbedring af den offentlige transport. Regionsudvalget tilslutter sig fuldt ud Kommissio- 2. 7. 6. nens hensigtserklæring i grønbogen om borgernes transportnet om at ville sørge for en ajourføring af de lovgivningsmæssige rammer for lokal og regional transport. Regionsudvalget gør imidlertid opmærksom på, at det i den forbindelse er vigtigt at håndhæve subsidiaritetsprincippet. Regionsudvalget anser nye markeds- og konkurrencebestem- melser for at være af afgørende betydning for et mere effektivt transportsystem. Behovet for fornyelse er forskelligt fra land til land. Regionsudvalget anmoder Kommissionen om at opfordre til udveksling af erfaringer med konkurrence på området. Regionsudvalget anmoder især Kommissionen om at notere sig, at afregulering og fri konkurrence på et åbent marked ikke har været nogen ubetinget succes i Storbritannien. Fri konkurrence kan måske nok resultere i et billigt transport- system, men er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at forbrugerne får opfyldt deres behov, at servicen over for kunderne øges, eller at miljøomkostningerne internaliseres. Det er nødvendigt at indbygge nogle forsigtighedsforanstaltninger i systemet — man kan ikke gå ud fra, at markedet selv vil frembringe det bedste og mest effektive system. På den anden side erkender Regionsudvalget, at det i den nuværende situation ikke tjener sociale eller miljømæssige formål at opretholde monopoler. Erfaringerne fra mange EU-lande, der ikke har gennemført liberaliseringsprogrammer, viser, at statsejede transportselskaber ikke nødvendigvis forfølger mål, der er i offentlighedens interesse. Derfor mener Regionsudvalget, at man først og fremmest skal fokusere på regulering foretaget af offentlige institutioner. Det er vigtigt, at der stilles krav om C 198/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 7. 1999 kvalitetsnormer i transportudbydernes kontrakter, herunder vedrørende kundepleje og -fordele. Samtidig skal visse sociale krav være opfyldt, f. eks. hvad angår løn og arbejdsvilkår. Regionsudvalget beder Kommissionen om at anskue konkur- renceaspektet i lyset af miljøet, kunderne, de lokale/regionale myndigheder og de berørte operatører. 2. 7. 7. Regionsudvalget gør opmærksom på, at der i udarbej- delsen af kontrakter om eneret bør tages behørigt hensyn til enerettens geografiske rækkevidde, kontraktens varighed, dens finansielle struktur og risikoens størrelse. Regionsudvalget fremhæver endvidere, at myndighederne bør have mulighed for selv at udarbejde deres egne strategier og at inddrage markedskræfterne. 2. 8. Transport for bevægelseshæmmede 2. 8. 1. Regionsudvalget mener, at det bør forklares nærmere, at gruppen af bevægelseshæmmede brugere af offentlig tran- sport er meget bred, fordi den ud over fysisk handicappede også omfatter personer, hvis mobilitet er nedsat pga. bagage, barnevogne eller medfølgende børn. Transportmidlernes til- gængelighed har uden tvivl størst betydning for denne gruppe af personer. Regionsudvalget ønsker at understrege, at tran- sportmidlernes tilgængelighed, foranstaltninger som selvåb- nende døre, specialiserede informationstjenester, lavtgulvsbus- ser og busstoppesteder ombygget med ramper med henblik på lettere af- og påstigning sigter mod at fremme handicappedes og andre bevægelseshæmmedes mobilitet i EU, men samtidig er medvirkende til en generel forbedring af transportsystemets kvalitet og dets image hos borgerne. 3. Effektiv anvendelse af Den Europæiske Unions finan- sielle instrumenter Regionsudvalget bifalder princippet om, at ansvaret for 3. 1. administrationen af eventuel finansiel støtte til offentlige transporttjenester bør ligge hos de lokale og regionale myndig- heder. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at finansiel støtte kan ydes i de tilfælde, hvor en bæredygtig lokal og regional personbefordring er vigtig for at få opfyldt målsætningerne i EU-programmerne — som f. eks. en sammen- kobling af de transeuropæiske transportnet med lokale og regionale transportnet med henblik på optimal udnyttelse af udviklingsprogrammerne under strukturfondene. Regionsud- valget henviser i denne forbindelse til, at de begrænsede midler, der er afsat til fremme af de transeuropæiske net, først og fremmest bør bruges til transportprojekter og infrastrukturfo- ranstaltninger, der prioriterer forbedringen af de interregionale forbindelser. Regionsudvalget kan derfor ikke støtte Kommis- sionens forslag om, at grænsefladerne mellem på den ene side de transeuropæiske net og på den anden side nær- og regionaltransportstrukturerne inddrages i retningslinjerne for TEN for herved at muliggøre en generel støtte. Regionsudvalget bifalder desuden, at Kommissionen overvejer støtteforanstalt- ninger for de central- og østeuropæiske lande og de mere perifere dele af EU, hvor bæredygtig lokal og regional transport vil komme til at spille en vigtig rolle som supplement til forbedringerne i fjerntransport og regional udviklingspolitik. I tilknytning til denne problemstilling opfordrer Regionsudval- get Kommissionen til særligt at se nærmere på behovene i de regioner, som i kraft af deres ultraperifere beliggenhed eller deres særlige forhold (særligt vanskelige fysisk-geografiske forhold eller stor befolkningsspredning) rammes af vanskelig- heder i deres lokale og regionale transportnet, hvilket forværrer den i forvejen vanskelige stilling, som deres perifere beliggen- hed i forhold til EU i forvejen sætter dem i. 2. 8. 2. M o d e r n i s e r i n g a f d r i f t e n a f d e n k o l - ˆ l e k t i v e t r a n s p o r t 3. 2. Det transeuropæiske transportnet Regionsudvalget foreslår, at man fremmer moderniseringen af driften af den kollektive transport landområderne, således at administrationsomkostningerne der reduceres mest muligt. især i 2. 9. Car-sharing Regionsudvalget betragter car-sharing som et væsentligt sup- plement til den kollektive personbefordrings traditionelle tilbud. Kombinationen af kollektive trafikmidler og car-sharing ses som et væsentligt bidrag til løsningen af trafikproblemer i storbyområder ud fra økologiske, sociale og markedsøkonomi- ske synspunkter og anbefaler derfor, at borgernes transportnet suppleres med organiseret car-sharing. 3. 2. 1. Regionsudvalget mener, at der bør lægges særlig vægt på såvel udviklingen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) som dets sammenkobling med det lokale og regionale transportnet. Det transeuropæiske transportnet har til formål at skabe forbindelser til og interoperabilitet mellem nationale transportnet og skabe adgang til disse net. Udviklingen af TEN-T vil koste mindst 400 mia. ecu frem til 2010. 3. 2. 2. Regionsudvalget finder det derfor nyttigt, at der investeres i det transeuropæiske transportnet og er enig i de prioriteter, Europa-Parlamentet og Rådet har fastlagt, herunder især dem vedrørende infrastruktur for adgang til nettet, etablering og forbedring af omstigningsmuligheder, trafiksty- ringssystemer, positionerings- og navigeringssystemer samt indførelse af I den forbindelse opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at medtage inter- modale passagerterminaler i retningslinjerne for TEN-T samt at undersøge muligheden for lokale og regionale sammenkob- linger til TEN-T. transporttelematiktjenester. 14. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 198/15 3. 3. Programmer for forskning, teknologisk udvikling og demon- stration for at investere i transport i byerne og samtidig tilgodese bæredygtighedsaspektet. 3. 3. 1. Regionsudvalget mener også, at det er nødvendigt at fortsætte de målrettede forskningsaktiviteter for især at gøre teknologiske innovationer praktisk anvendelige og udarbejde nye organisationsmetoder, og støtter samtidig iværksættelsen af omfattende demonstrationsprojekter. Regionsudvalget fore- slår, at EU-landene deltager massivt femte FTUD- rammeprogram, der vil løbe af stablen i 1999 og 2000, og er enig i Kommissionens forslag til aktioner, hvoraf fire har særlig relevans for borgernes transportnet. Det drejer sig om »bæredygtig mobilitet og intermodalitet«, »transport på land og marineteknologi«, »morgendagens by og kulturarv« og »systemer og tjenester for borgerne«. i det 3. 4. Regionaludvikling og strukturfonde 3. 4. 1. Regionsudvalget støtter de foranstaltninger i denne sektor, der sigter mod at mindske den sociale udstødelse, da det mener, at målrettede forbedringer inden for den offentlige transport — især i tætbefolkede, men også i de tyndtbefolkede områder — er afgørende for, at uddannelsesordningerne og jobskabelsesinitiativerne bliver en succes, og at bycentrene og periferierne tilføres nyt liv. Disse faktorer peger på behovet Bruxelles, den 11. marts 1999. Regionsudvalget henleder specielt opmærksomheden 3. 4. 2. på landdistrikterne og anbefaler, at der udarbejdes udviklings- strategier til fremme af en diversificeret økonomi i landom- råder, herunder sikres bedre transportforhold, så man bryder disse områders næsten totale afhængighed af biler. Regionsudvalget finder det nødvendigt, at der oprettes særlige finansieringsposter, som gør det muligt at styrke den kollektive trafik i ugunstigt stillede regioner eller i regioner med en så omfattende befolkningsspredning, at det ikke er muligt at opnå driftsøkonomisk rentabel transportbetjening. I det øjemed foreslås det, at der gennemføres et program, som undersøger transportproblematikken i områder med lav trafiktæthed, således at man kan få analyseret såvel udbuds- som efterspørgselsproblematikken. 3. 5. Tilvejebringelse af information om EU-finansiering Regionsudvalget tilslutter sig forslaget om at udgive et katalog over alle de forskellige støtteprogrammer med beskrivelse af kriterier og procedurer for støtteberettigelse under hvert program. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget


title: Ψήφισμα σχετικά με την κατάσταση στο Κοσσυφοπέδιο


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 539/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 11ης Μαρτίου 1999 για καθορισμό της μέγιστης μείωσης των δασμών κατά την εισαγωγή αραβοσίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2850/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

formats: pdf print

text: 12. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 63/35 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 539/1999 TGS EPITQOPGS tgr 11gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2850/98 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) dgliouqc(cid:148)ar joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epi- tqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 12 paq(cid:145)cqavor 1, pedo tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) (cid:147) e(cid:148)mai lijq(cid:149)teqer auto(cid:151) tou epip(cid:146)dou· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym jqitgq(cid:148)ym pou pqobk(cid:146)pomtai amyt(cid:146)qy stg sgleqim(cid:147) jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r tou em k(cid:149)cy sitgqo(cid:151), odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) sto pos(cid:149) pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 1· (cid:149)ti g epitqop(cid:147) diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m dem diat(cid:151)pyse cm(cid:150)lg stgm pqohesl(cid:148)a pou (cid:149)qise o pq(cid:149)edq(cid:149)r tgr, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti (cid:146)wei pqojgquwhe(cid:148) diacymisl(cid:149)r cia tg l(cid:146)cistg le(cid:148)ysg tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou stgm Poqtoca- k(cid:148)a le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2850/98 tgr Epitqop(cid:147)r (3)· (cid:149)ti, jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95 tgr Epitqop(cid:147)r (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1963/95 (5), g Epitqop(cid:147) d(cid:151)matai, s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 23 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, ma apovas(cid:148)sei tom jahoqisl(cid:149) liar l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147)· (cid:149)ti cia tom jahoqisl(cid:149) aut(cid:149) pq(cid:146)pei juq(cid:148)yr ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg ta jqit(cid:147)qia pou pqobk(cid:146)pomtai sta (cid:145)qhqa 6 jai 7 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95· (cid:149)ti o diacymi- sl(cid:149)r ha jatajuqyhe(cid:148) stour emdiaveqol(cid:146)mour pou sullet(cid:146)- woum, tym opo(cid:148)ym oi pqosvoq(cid:146)r amtapojq(cid:148)momtai sto ep(cid:148)- ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Cia tir pqosvoq(cid:146)r pou amajoim(cid:150)momtai sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2850/98 ap(cid:149) tir 5 (cid:146)yr tir 11 Laqt(cid:148)ou 1999, g l(cid:146)cistg le(cid:148)ysg tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou jahoq(cid:148)- fetai se 63,98 EUR/t cia l(cid:146)cistg sumokij(cid:147) pos(cid:149)tgta 69 000 t. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 12 Laqt(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 11 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 358 tgr 31. 12. 1998, s. 44. (4) EE L 177 tgr 28. 7. 1995, s. 4. (5) EE L 189 tgr 10. 8. 1995, s. 22


title: QUESTION ECRITE no 762/99 de Anna KARAMANOU Participation équilibrée des hommes et des femmes aux procédures décisionnelles

eurovoc_concepts:
civil servant
decision-making
gender equality
institutional structure
participation of women
power to appoint

text: 29. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 341/143 (1999/C 341/203) QUESTION ÉCRITE P-0762/99 posée par Anna Karamanou (PSE) à la Commission (11 mars 1999) Objet: Participation équilibrée des hommes et des femmes aux procédures décisionnelles Considérant les faibles progrès réalisés sur le plan de l’application de la recommandation du Conseil du 2 décembre 1996 relative à la participation équilibrée des femmes et des hommes aux procédures décisionnelles, la Commission pourrait-elle dire quelles mesures elle compte prendre à cet égard? Considérant également l’article 141 du traité d’Amsterdam, quelles mesures de discrimination positive la Commission compte-t-elle promouvoir en faveur du sexe le moins représenté, c’est-à-dire des femmes? Réponse donnée par M. Flynn au nom de la Commission (9 avril 1999) La Commission s’est montrée active à de nombreux égards pour assurer la réalisation effective des objectifs fixés par la recommandation du Conseil du 2 décembre 1996 à laquelle l’Honorable Parlementaire fait référence. Ainsi, par exemple, la Commission a encouragé les États membres à prendre les mesures nécessaires pour la mise en œuvre de la recommandation du Conseil en organisant un séminaire pour les hauts fonctionnaires nommés par les gouvernements en mai 1998. Elle a également soutenu des actions proposées par les États membres ou par des organisations non gouvernementales visant à promouvoir la participation équilibrée des femmes et des hommes dans la prise de décision. Parmi celles-ci, on peut citer une conférence de haut niveau planifiée par les autorités françaises en avril 1999 à Paris et qui prévoit la participation de ministres des États membres sur ce sujet. Enfin, il importe de signaler que la Commission a, conformément à la recommandation, demandé aux États membres de lui adresser un rapport, avant la fin du mois de mai 1999, sur les mesures prises pour mettre en œuvre la recommandation. Sur base des réponses au questionnaire envoyé aux États membres, la Commission élaborera un rapport et le transmettra au Parlement, au Conseil et au Comité économique et social avant la fin de l’année. Pour ce qui est de l’application de la recommandation à ses propres structures administratives, la Commission adopte annuellement, depuis 1995, des objectifs de nomination de femmes à des postes de décision. Ainsi, une nette amélioration de la présence de femmes a pu être enregistrée au fil des années notamment au niveau des directeurs (19 femmes directrices en décembre 1998 contre 4 en janvier 1995), et au niveau de l’encadrement intermédiaire (chefs d’unité et conseillers) (le pourcentage de femmes est passé de 8,3 % à 11,4 % en catégorie A et de 28,2 % à 38,7 % en catégorie LA pendant la même période). En moyenne, les femmes occupent 13,3 % des postes de management à la Commission. L’Honorable Parlementaire est également priée de se référer à la réponse que la Commission a donnée à la question écrite E-4089/98 de M. Blak (1). S’agissant de l’article 141, du traité d’Amsterdam, la Commission est en train d’étudier les conséquences de l’entrée en vigueur du traité et les possibilités de développements futurs. (1) JO C 297 du 15. 10. 1999. (1999/C 341/204) QUESTION ÉCRITE P-0781/99 posée par Sören Wibe (PSE) à la Commission (22 mars 1999) Objet: Subventionnement par l’UE de la délocalisation d’entreprises Grâce à un subventionnement s’élevant à SEK 20 millions, LEAR, le fabricant américain de composants automobiles, s’est installé à Bengtsfors. Aujourd’hui, il implante une partie de ses ateliers de production au Portugal, alléché par environ SEK 75 millions de crédits de l’UE et de SEK 75 millions d’allègements fiscaux consentis par le Portugal. Au moins 350 personnes, pour la plupart des femmes, perdent leur emploi à


title: Ψήφισμα σχετικά με την κατάσταση των ανθρωπίνων δικαιωμάτων στην Κούβα

eurovoc_concepts:
Cuba
opposition
political prisoner

text: C 175/252 EL Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των 21. 6. 1999 Πε´µπτη, 11 Μαρτι´ου 1999 αναθε´τει στον Προ´εδρο´ του να διαβιβα´ σει το παρο´ν ψη´φισµα στο Συµβου´λιο, στην Επιτροπη´, στο 7. Συµβου´λιο της Ευρω´ πης, στην Κοινοβουλευτικη´ Συνε´λευση του ΟΑΣΕ, στους προε´δρους της Οµα´ δας του Μινσκ του ΟΑΣΕ, στα κοινοβου´λια της Αρµενι´ας και του Αζερµπαι¨τζα´ν και στους εκπροσω´ πους του Καραµπα´χ. 7. Ανθρω´ πινα ∆ικαιω´ µατα α) B4-0240, 0249, 0258, 0274, 0298 και 0308/99 Ψη´ φισµα σχετικα´ µε την κατα´ σταση των ανθρωπι´νων δικαιωµα´ των στην Κου´ βα Το Ευρωπαι¨κο´ Κοινοβου´λιο, Α. λαµβα´νοντας υπο´ψη τους προ´σφατους νο´µους που εγκρι´θηκαν στην Κου´βα σχετικα´ µε την τροποποι´- ηση του ποινικου´ κω´ δικα και την προστασι´α της εθνικη´ς ανεξαρτησι´ας, βα´σει των οποι´ων διευρυ´νεται το´σο το πεδι´ο εφαρµογη´ς ο´σο και η δια´ρκεια των ποινω´ ν, συµπεριλαµβανοµε´νης και της ποινη´ς του θανα´του, Β. λαµβα´νοντας υπο´ψη την α´νευ συγκεκριµε´νων κατηγοριω´ ν κρα´τηση και φυλα´κιση των Vladimiro Roca, Fe´lix Bonne, Marta Beatriz Roque και Rene´ Go´mez Manzano στις 16 Ιουλι´ου 1997, µετα´ την δηµοσι´ευση του εγγρα´φου «Η πατρι´δα ανη´κει σε ο´λους» µε το οποι´ο εκαλει´το ο πληθυσµο´ς σε αποχη´ απο´ τις εκλογε´ς ως ειρηνικη´ ε´κφραση απο´ρριψης του καθεστω´ τος της Κου´βας, Γ. λαµβα´νοντας υπο´ψη τη χρονικη´ δια´ ρκεια ενο´ς σχεδο´ν ε´τους που απαιτη´θηκε για να εντοπισθει´ ο λο´γος («ανταρσι´α») της φυλα´κισης, και οι 19 µη´νες για την ε´ναρξη της δι´κης, που ε´γινε την 1η Μαρτι´ου 1999, και στην οποι´α απαγορευ´θηκε η ει´σοδος σε διπλωµατικου´ς εκπροσω´ πους της ΕΕ και σε µε´σα µαζικη´ς ενηµε´ρωσης, καθω´ ς και το συ´ντοµο χρονικο´ δια´στηµα των 13 ωρω´ ν που χρεια´στηκε για να εκδοθει´ η απο´φαση, ∆. λαµβα´ νοντας υπο´ψη την κρα´τηση 50 αντιπολιτευο´µενων και την κατ’ οι´κον επιτη´ρηση 60 αντικαθε- στωτικω´ ν τις παραµονε´ς της δι´κης και µε´χρι την ολοκλη´ρωση´ της, απορρι´πτει τους νε´ους νο´µους οι οποι´οι, µεταξυ´ α´λλων, διευρυ´νουν το πεδι´ο εφαρµογη´ς της 1. θανατικη´ς ποινη´ς και µειω´ νουν τις δυνατο´τητες α´σκησης των θεµελιωδω´ ν δικαιωµα´των· καλει´ τις κουβανικε´ς αρχε´ς να απελευθερω´ σουν ο´λους τους πολιτικου´ς κρατουµε´νους, µε πρω´ τους 2. τους τε´σσερις της δι´κης· καταδικα´ζει την κρα´τηση και την κατ’ οι´κον επιτη´ρηση αντιπολιτευοµε´νων και αντικαθεστωτικω´ ν, που 3. αποτελει´ κατα´φωρη παραβι´αση των ανθρωπι´νων δικαιωµα´των· καλει´ το Συµβου´λιο και την Επιτροπη´ να συνεχι´σουν τις προσπα´θειε´ς τους για την επι´τευξη θετικω´ ν 4. αλλαγω´ ν στην Κου´βα µε´σω ενο´ς εποικοδοµητικου´ διαλο´γου, προασπι´ζοντας τις αρχε´ς της Ευρωπαι¨κη´ς ’νωσης στο θε´µα του σεβασµου´ των ανθρωπι´νων δικαιωµα´των και των δηµοκρατικω´ ν αξιω´ ν, και να µεριµνη´σουν ω´ στε τα προγρα´µµατα της Ευρωπαι¨κη´ς ’νωσης να συµβα´λουν σ’ αυτο´ το σκοπο´· αναθε´τει στον Προ´εδρο´ του να διαβιβα´σει το παρο´ν ψη´φισµα στο Συµβου´λιο, την Επιτροπη´, στις 5. κουβανικε´ς αρχε´ς και στην Εθνικη´ Συνε´λευση της Λαι¨κη´ς Εξουσι´ας της Κου´βας. β) B4-0237, 0273, 0287, 0292 και 0296/99 Ψη´ φισµα σχετικα´ µε τις παραβια´ σεις των ανθρωπι´νων δικαιωµα´ των στην Κολοµβι´α Το Ευρωπαι¨κο´ Κοινοβου´λιο, − ε´χοντας υπο´ψη τα προηγου´µενα ψηφι´αµατα´ του σχετικα´ µε την Κολοµβι´α, − εν ο´ψει της προσεχου´ς περιο´δου συνο´δου της Επιτροπη´ς Ανθρωπι´νων ∆ικαιωµα´των του ΟΗΕ,