title: 1999/763/EY: Komission päätös, tehty 17 päivänä maaliskuuta 1999, Saksan Bremenin osavaltion toteuttamasta ja suunnittelemasta tuesta Lürssen Maritime Beteiligungen GmbH & Co. KG:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 756) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Bremen
State aid
bankruptcy
control of State aid
public safety
shipbuilding

formats: html pdf print

text: L 301/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 11. 1999 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 17 päivänä maaliskuuta 1999, Saksan Bremenin osavaltion toteuttamasta ja suunnittelemasta tuesta Lürssen Maritime Beteili- gungen GmbH & Co. KG:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 756) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/763/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka Komission saamat huomautukset toimitettiin Saksalle, joka otti niihin kantaa kirjeellä 21 päivältä lokakuuta 1998. ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEISTÄ on mainittujen artikloiden mukaisesti antanut muille asian- omaisille mahdollisuuden esittää huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY Handelsblattissa 9 päivänä syyskuuta 1997 julkaistusta artikke- lista komissio sai tietoonsa, että Bremenin osavaltio oli toteut- tanut Lürssen Maritime Beteiligungen GmbH & Co. KG:n hyväksi rahoitustoimet, joita tämä päätös koskee. Komissio pyysi kirjeellä 15 päivältä syyskuuta 1997 kyseisistä toimenpi- teistä tietoja, jotka Saksa toimitti kirjeellä 24 päivältä lokakuuta 1997. Komissio ilmoitti Saksalle kirjeellä 30 päivältä maaliskuuta 1998 päätöksestään aloittaa näitä toimenpiteitä koskeva EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menet- tely. Saksa toimitti huomautuksensa kirjeellä 19 päivältä touko- kuuta 1998. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti muita asian- omaisia toimittamaan kyseisiä toimenpiteitä koskevat huomau- tuksensa. (1) EYVL C 252, 11. 8. 1998, s. 4. (2) Ks. alaviite 1. Bremer Vulkan Verbund AG, jäljempänä ’BVV’, merenkulkutek- niikan alan holdingyhtiö, jolla oli osakkuuksia lähinnä laivanra- kennusalalla mutta myös koneenrakennusta harjoittavissa ja sähkölaitteita valmistavissa yhtiöissä ja jonka kotipaikka oli Bremen, joutui vuoden 1995 lopulla äkillisesti taloudellisiin vaikeuksiin. Toimivaltainen tuomioistuin aloitti 1 päivänä toukokuuta 1996 Saksan lain mukaisen konkurssimenettelyn. BVV:llä oli 100 prosentin osakkuus BVM Beteiligungs joka oli ainoa omistaja Bremer Vulkan Marine GmbH:ssa, Schiffbau GmbH:ssä, jäljempänä ’BVM’, pienessä yrityksessä, jonka tehtävänä oli hankkia sotalaivojen rakennusurakoita. Kyseinen yhtiö perustettiin yhdessä Preussag und Thyssenin kanssa lähinnä siksi, että voitaisiin osallistua enintään 3 miljardin Saksan markan suuruista Saksan fregattiohjelmaa (F- 124) koskevaan tarjouskilpailuun. Tämän yhtiön osalta ei aloi- tettu konsernin kaatumisen puitteissa konkurssimenettelyä. Koska BVM:llä oli mahdollisuudet osallistua uusien fregattien rakentamiseen, Lürssen Maritime Beteiligungen GmbH & Co. KG, jäljempänä ’LMB’, päätti hankkia osakkuuden yhtiössä. LMB on Friedrich Lürssen Werft GmbH:n holdingyhtiö, jäljem- pänä ’Lürssen’; Lürssen puolestaan on Bremenin pohjoisosassa sijaitseva keskisuuri telakka, joka rakentaa ennen kaikkea sota- laivoja, erityisesti pieniä sotalaivoja (miinanraivaajia, miinalai- voja ja monikäyttölaivoja) mutta erikoistuu toisinaan myös huvialuksiin ja matkustaja-aluksiin. Vuosina 1988—1998 sota- laivojen osuus Lürssenin liikevaihdosta oli [. ] (*). (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen estämiseksi on päätöksen tätä toisintoa toimituksellisesti muutettu merkiten muutetut kohdat hakasulkeilla ja tähdellä. 24. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 301/9 työskennelleet joihin Bremenin osavaltion viran- Käytäessä neuvotteluja, omaiset osallistuivat, LMB lupautui ottamaan palvelukseensa 100 entistä työntekijää ja 10 oppisopimuskoulutuksessa olevaa. Määrä koostui sekä BVM:n työntekijöistä että työntekijöistä, jotka olivat entisessä Bremer Vulkanwerft GmbH:ssä, jäljempänä ’BVW’, sotalaivojen rakentamisessa. LMB ilmoitti, että kyseisiä työntekijöitä tarvittaisiin oikeastaan vain F-124-hankkeessa, joka tosin oli lykätty vuoteen 2000. Tässä yhteydessä Bremenin osavaltio ilmoitti olevansa valmis osallis- tumaan 4,6 miljoonalla Saksan markalla (2,3 miljoonalla eurolla) kyseisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuviin kustannuksiin. kun tuki on suoraan sidoksissa peruuttamattomaan laivanra- kennuskapasiteetin vähentämiseen kyseisen jäsenvaltion muilla telakoilla. Investoinnit eivät kuitenkaan liittyneet Lürssenin rakenneuudistukseen; tavoitteena ei myöskään ollut vähentää vaan pikemminkin lisätä Lürssenin kapasiteettia, jota voitaisiin käyttää seitsemännen direktiivin soveltamisalaan kuuluvaan kauppalaivojen rakentamiseen. Tämän vuoksi komissio epäili, voitaisiinko tukitoimenpiteitä pitää EY:n perustamissopimuksen ja seitsemännen direktiivin nojalla yhteismarkkinoille soveltuvina. Lisäksi Bremenin osavaltion yksin hallitsema Hanseatische Industrie Beteiligungen GmbH, luopui BVM:lle myönnettyyn lainaan liittyvistä 5 miljoonan Saksan markan (2,5 miljoonan euron) saatavista sekä koroista, joiden määrä ei ole tiedossa, ja jotka liittyivät BVM:lle myönnettyyn lainaan. Kyseisellä määrällä korotettiin BVM:n omaa pääomaa ja vähennettiin sen ylivelkaantumista. jäljempänä ’HIBEG’, Tämän lisäksi Bremenin osavaltio oli valmis myöntämään enin- tään 900 000 Saksan markan (450 000 euron) joka vastaa 15:tä prosenttia suunnitelluista 6 miljoonan Saksan markan investoinneista. tuen, III MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET LMB ja BVM ovat toimittaneet komissiolle yhteisen huomau- tuksen. Ne yhtyvät Saksan kirjeessä 19 päivältä toukokuuta 1998 esittämään näkemykseen ja katsovat, että kaikkia rahoi- tustoimia on pidettävä toimenpiteinä, jotka Saksa voi toteuttaa EY:n perustamissopimuksen 223 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla keskeisten turvallisuusetujensa turvaamiseksi. Sotalaivojen rakentaminen kuuluu Saksan keskeisiin turvalli- suusetuihin, eikä EY:n perustamissopimuksen 92 artiklaa eikä seitsemättä direktiiviä voida soveltaa EY:n perustamissopi- muksen 223 artiklan soveltamisalalla. Komissio katsoi, että mainitut Bremenin osavaltion rahoitus- toimet olivat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 21 päivänä joulukuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETY (3), jäljempänä ’seitsemäs direktiivi’, 1 artiklan d kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Se katsoi, että Bremenin osavaltion osallistuminen LMB:n työllistämistä BVM:n ja BVW:n entisistä aiheutuviin kustannuksiin samoin kuin HIBEGin luopuminen saatavista oli toimintatukea ja aiottu osallistuminen suunniteltujen investointien kustannuk- siin oli investointitukea. Tuesta hyötyisi Lürssen, joka laajensi laivanrakennuskapasiteettiaan osakkuuden BVM:ssä ja aikoi lisäksi osallistua Saksan laivastolle toimitetta- vien sotalaivojen rakentamiseen. työntekijöistä hankkimalla Seitsemännen direktiivin 5 artiklan mukaan toimintatukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos sen määrä ei ole suurempi kuin telakan liikevaihdon perusteella laskettava sopimuskohtaisen tuen katto ja jos jäsenvaltio näyttää toteen, että tuki on tarpeen telakan toiminnan ylläpitä- miseksi. Saksan hallitus ei ole kuitenkaan näyttänyt tätä toteen eikä ilmoittanut, että toimintatuella olisi tarkoitus varmistaa Lürssenin toiminnan jatkuminen. Seitsemännen direktiivin 6 artiklan mukaan investointitukea saa myöntää vain silloin, kun tuki on osa rakenneuudistussuun- nitelmaa, johon ei sisälly kapasiteetin laajentamista, tai silloin, (3) EYVL L 380, 31. 12. 1990, s. 27, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/731/EY, EYVL L 351, 31. 12. 1994, s. 10. IV SAKSAN HUOMAUTUKSET Bremenin osavaltion osallistumisesta 4,6 miljoonalla Saksan markalla (2,3 miljoonalla eurolla) työllistämiskustannuksiin Saksa toteaa, että BVM on yritys, joka toimii nyt ja tulevaisuu- dessa ainoastaan sotalaivojen rakentamisen alalla. Ylimääräiset 100 työntekijää palkattiin osana myöhemmin toteutettavaa F- 124-hanketta, joka koskee kolmen fregatin rakentamista Saksan laivastolle, ja ovat tarpeen fregattitilauksen hoitamiseksi. Työntekijät siirrettiin lokakuussa 1997. Koska fregatit rakennetaan vasta vuonna 2000, kyseiset työnte- kijät ovat jonkin aikaa ilman töitä. Bremen on maksanut näiden työntekijöiden työllistämisestä ja töiden puuttumisesta aiheutu- vien kustannusten kattamiseksi 4,6 miljoonaa Saksan markkaa (2,3 miljoonaa euroa). Summa ei kuitenkaan kata kaikkia kustannuksia, joita aiheutuu telakalle niin kauan kuin fregattiti- laus ei vielä tai täysin työllistä näitä työntekijöitä. Jotta vähennettäisiin tappioita, joita sotalaivojen rakentamiselle ja erityisesti fregattitilaukselle aiheutuu ylimääräisten työnteki- jöiden ollessa ilman töitä tai vajaatyöllistettyjä, kyseiset työnte- kijät osallistuivat vuosina 1997/1998 Indonesialle toimitetta- vien erittäin nopeiden autolauttojen rakentamiseen. Jos heitä ei olisi ollut, kiireisimpinä aikoina, jolloin vakinaiset työntekijät eivät riittäneet, Lürssenin olisi täytynyt lainata muualta työnte- kijöitä, jotka olisivat olleet puolet kalliimpia kuin kyseiset tela- kalle siirretyt työntekijät. L 301/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 11. 1999 Saksa toteaa 5 miljoonan Saksan markan (2,5 miljoonan euron) suuruisista saatavista luopumisesta, että vuoden 1997 lopussa BVM sai oman pääoman korottamista varten HIBEGiltä 5 miljoonan Saksan markan (2,5 miljoonan euron) lainan, jotta se voisi edelleen osallistua F-124-ohjelmaan. Tämä määrä on maksettu BVM:lle. Lainasopimuksessa määrätään, että laina ja sen korot annetaan anteeksi, jos lainaa ei ole maksettu takaisin ja myyntitulot, joita saadaan myytäessä osakkuus BVM:ssä kolmansille, eivät riitä takaisinmaksuun. Näin tapahtui LMB:n hankkiessa osakkuuden BVM:ssä, koska kyseisenä ajankohtana lainaa ei ollut maksettu takaisin eivätkä myynnistä saadut tulot riittäneet siten takaisinmaksusta ja luovuttiin lainsopimuksen mukaisesti. sen takaisinmaksuun, Investointituesta Saksa toteaa, että LMB osti Bremen-Vegesac- kissa sijainneen entisen BVW-telakan konkurssipesän hoitajalta koko laitoksen mukaan lukien telakka, laiturit ja varusteet. BVM:n oli tarkoitus käyttää laitosta sotalaivojen rakentamiseen, ja laitoksella suunnitellut investoinnit oli myös tarkoitettu tätä varten. Saksan antamien tietojen mukaan LMB oli nimenomaan luvannut, että se ei käytä hankkimaansa telakkaa ja sitä ympä- röivää aluetta kauppalaivojen rakentamiseen, korjaamiseen tai muuntamiseen. Lisäksi se oli sitoutunut jatkamaan sotalaivojen rakentamista Bremer-Vegesackissa vähintään 31 päivään joulu- kuuta 2002. Siten entisen BVW:n kauppalaivojen rakentamis-, korjaamis- ja muuntamiskapasiteetti on poistettu käytöstä. Saksa viittaa tuesta Bremer Vulkanwerft GmbH:lle 21 päivänä toukokuuta 1997 tehtyyn komission päätökseen 97/616/EY (4), jossa todetaan seuraavaa: ”Konkurssipesän hoitaja aikoo lähiai- osuudet Bremer Vulkan Marineschiffbau koina myydä GmbH:lle, joka on Bremer Vulkan Verbund AG:n tytäryhtiö, ja BVW:n omistuksessa olevan telakan Friedrich Lürssen Werft GmbH:lle. Saksa on vakuuttanut konkurssipesän hoitajan nimissä, että kyseistä telakkaa käytetään ainoastaan sellaiseen joka ei ole direktiivissä 90/684/ETY tarkoitettua toimintaan, laivanrakennusta. Tosiasiallisesti Friedrich Lürssen Werft aikoo käyttää telakkaa sota- ja huvialusten rakentamiseen, joka ei kuulu mainitun direktiivin soveltamisalaan”. ”Odotettavissa oleva telakkahallien myyminen Friedrich Lürssen Werft GmbH:lle ei muuta sitä, että kapasiteetin väheneminen on todellista ja peruuttamatonta. Tosiasiallisesti telakkaa käytetään sota- ja huvialusten rakentamiseen, ja kyseinen toiminta ei kuulu direktiivin 90/684/ETY soveltamisalaan. ” Saksa korostaa, että BVM toimii vain sotalaivojen rakentamisen alalla. Se kiistää, että tukitoimenpiteet hyödyttäisivät Lürsseniä, kuten komissio on väittänyt. Saksan mielestä BVM hyötyy rahoitustoimista ainoastaan sotalaivojen rakentamiseen erikois- tuneena yrityksenä. Toimenpiteet mahdollistavat toiminnan jatkamisen sotalaivojen rakentamisen alalla ja erityisesti osallis- tumisen F-124-fregattiohjelmaan. Näistä syistä Saksa toteaa, että rahoitustoimissa on kysymys toimenpiteistä, jotka Saksa toteuttaa EY:n perustamissopimuksen 223 artiklan 1 voi (4) EYVL L 250, 13. 9. 1997, s. 10. kohdan b alakohdan mukaan keskeisten turvallisuusetujensa turvaamiseksi. että Saksan selittää, liittotasavallan keskeisten Saksa turvallisuusetujen turvaaminen merkitsee sitä, että turvataan teollinen vähimmäiskapasiteetti sotateknisten ydintoimintojen säilyttämiseksi sotalaivanrakennuksessa taistelulaivojen osa- alueella. Tämä vähimmäiskapasiteetti toteutettiin vuonna 1994 ottamalla Lürssen mukaan rakentamiseen. Saksa viittaa puolus- tusministeriön 26 päivänä toukokuuta 1998 Freie Hansestadt Bremenille lähettämään kirjeeseen, jossa todetaan turvallisuus- politiikan ja sotatarviketeollisuuden etujen edellyttävän, että sotalaivanrakennuksen ydintoiminnot säilyvät Saksan laivaston itsenäisen ja tarpeita vastaavan varustelun perustana. Sotalai- vanrakennuksen valmiudet vaikuttavat myös yhteistyökykyyn muiden NATO-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa sekä muiden ystävällismielisten maiden kanssa, joihin on olemassa taloudelliset siteet. Saksan käsityksen mukaan sotalaivojen rakentaminen on siten osa Saksan keskeisten turvallisuusetujen turvaamista eikä EY:n perustamissopimuksen 92 artiklaa eikä seitsemättä direktiiviä voida soveltaa sidoksissa EY:n perustamissopimuksen 223 artiklaan. V ARVIO TOIMENPITEISTÄ Bremenin osavaltion rahoitustoimissa on kyse toimenpiteistä, jotka toteutettiin valtion varoilla ja joista hyötynyt yritys toimii alalla, jolla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Kyseisten toimenpiteiden avulla kevennetään osittain yrityksen toiminta- ja investointikustannuksia siten, että saa taloudellista etua verrattuna sellaisiin yrityksiin, joita ei tueta rahallisesti. Tästä syystä toimenpiteissä on kyse EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio toteaa, että toimenpiteistä ei ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio toteaa, että sekä Saksa että asiassa mukana olevat BVM ja LMB viittaavat kyseisiä rahoitustoimia koskevissa huomautuksissaan EY:n perustamissopimuksen 223 artiklaan. EY:n perustamissopimuksen 223 artiklan 1 kohdan b alakoh- dassa todetaan seuraavaa: Tämän sopimuksen määräykset eivät estä soveltamasta ”1. seuraavia sääntöjä:. b) jokainen jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteet, jotka se katsoo tarpeellisiksi keskeisten turvallisuusetujensa turvaa- miseksi ja jotka liittyvät aseiden, ammusten ja sotatarvik- keiden tuotantoon tai kauppaan; nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa heikentää sellaisten tuotteiden kilpailun edel- lytyksiä yhteismarkkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimen- omaan sotilaalliseen käyttöön. ” 24. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 301/11 Komissio toteaa Saksan toimittamien tietojen perusteella, että Lürssen toimii lähes yksinomaan sotalaivanrakennuksen alalla. Lürssenin liikevaihdosta vuosina 1988—1998 [. ] * prosenttia kertyi sotalaivanrakennuksesta. BVM, josta tuli LMB:n oston myötä Lürssenin tytäryhtiö, toimii yksinomaan sotalaivanra- kennuksen alla ja osallistuu tällä hetkellä Saksan laivaston fregattiohjelmaan. LMB:lle siirtyneet 100 työntekijää ovat BVM:n entisiä työntekijöitä ja työntekijöitä, jotka toimivat aikaisemmin BVW:n sotalaivanrakennuksessa. Heillä on siten alalla tarvittava kokemus ja vaadittavat taidot. Saksan ja asian- omaisten tietojen mukaan nämä työntekijät tarvittiin hoita- maan fregattitilaus. HIBEGin BVM:lle myöntämällä lainalla oli tarkoitus jatkaa BVM:n osallistumista fregattiohjelmaan. LMB:lle suunniteltu investointituki oli tarkoitus käyttää yksinomaan LMB:n entiseltä BVW:ltä ostaman telakan laajentamiseen, jotta kyseistä telakkaa voitaisiin käyttää vähintään 31 päivään joulu- kuuta 2002 sotalaivojen rakentamiseen. Kaikki toimenpiteet koskevat siten sotalaivanrakennusta ja erityisesti liittotasavallan laivaston fregattiohjelmaa. toteutettavasta investointihankkeesta Entisen BVW:n telakan ja siihen kuuluvan alueen laajentami- seksi todetaan tuesta Bremer Vulkanwerft GmbH:lle 21 päivänä toukokuuta 1997 tehdyssä komission päätöksessä 97/616/EY (6) selkeästi, että telakkaa ja siihen kuuluvaa aluetta voidaan käyttää vain sotalai- jotka eivät kuulu vojen ja sellaisten laivojen rakentamiseen, seitsemännen direktiivin soveltamisalaan. Suunniteltu tuki koskee vain tätä alaa. Jos investointi koskee telakan käyttöä sotalaivojen rakentamiseen, toimenpide ei heikennä sellaisten tuotteiden kilpailuedellytyksiä yhteismarkkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön. Jos investointi sen sijaan koskee telakan ja siihen kuuluvan alueen käyttöä muiden laivojen rakentamiseen, toimenpide vaikuttaa kyseisten laivojen valmistuksesta käytävään kilpai- luun. Saksan käsityksen mukaan sotalaivanrakennuksen vähimmäis- kapasiteetin säilyttäminen on osa Saksan keskeisten turvallisuu- setujen turvaamista. Tätä käsitystä vahvistaa puolustusministe- riön kirje Freie Hansestadt Bremenille. Komissio hyväksyy tämän perustelun siinä määrin kuin kyseiset rahoitustoimet eivät heikennä sellaisten tuotteiden kilpailuedellytyksiä yhteis- markkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön. Saksan antamien tietojen mukaan telakkaa käytetään ainoas- taan sotalaivojen ja suurten huvialusten rakentamiseen, muun- tamiseen ja korjaamiseen. Notaarin vahvistama sopimus takaa, että Bremen-Vegesackissa ei rakenneta kauppalaivoja ainakaan ennen 31 päivää joulukuuta 2003. Tämän jälkeen kyseisen toiminnan aloittaminen telakalla edellyttää komission hyväk- syntää. Tällä tavoin varmistetaan, että entisen Bremer Vulkan Werftin toiminnan lopettaminen kauppalaivojen rakentamisen alalla on päätöksen 97/616/EY mukaisesti lopullista. Saksan antamien tietojen perusteella komissio toteaa, että nimenomaan fregattitilauksen hoitamiseksi palkattuja työnteki- jöitä käytettiin tai käytetään tulevaisuudessa sotalaivanraken- nuksen ulkopuolella vain heidän osallistuessaan vuosina 1997/ 1998 Indonesian tilaamien nopeiden autolauttojen rakentami- seen. Tässä oli kyse komission 27 päivänä maaliskuuta 1996 hyväksymästä kehitysapuhankkeesta (5). Jos mainittuja työnte- kijöitä ei olisi voitu käyttää kyseisessä urakassa, Lürssenin olisi pitänyt jotka olisivat olleet puolet lainata työntekijät. kalliimpia kuin BVM:ltä Kyseessä oleva tuki ei kuitenkaan kata kustannuserotusta. Lürssen ei siten saanut työntekijöiden käyttämisestä taloudel- lista hyötyä. Kyseiset siten heikennä toimenpiteet sellaisten tuotteiden kilpailuedellytyksiä yhteismarkkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön. työntekijöitä, ja BVW:ltä siirretyt eivät Komissio toteaa, että Saksan lupauksen mukaan telakkaa käyte- tään ainoastaan sotalaivojen ja suurten huvialusten rakentami- seen, muuntamiseen ja korjaamiseen, mikä ei kuulu seitse- männen direktiivin soveltamisalaan. Koska telakkaa käytetään myös huvialusten rakentamiseen, investointitukea on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan nojalla. Komissio toteaa lisäksi, että suunniteltu 900 000 Saksan markan (450 000 euron) investointituki on osa komission hyväksymää liittovaltion ja osavaltion yhteistä ohjelmaa alueel- (Gemeinschaftsaufgabe lisen talousrakenteen parantamiseksi ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) (7) ja sen osuus on 15 prosenttia suunnitellusta 6 000 000 Saksan huvialuksia markan koskeva investointituki on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille sovel- tuvaa. kokonaisinvestoinnista. Siten myös jotta se voisi Saatavista, joista HIBEG luopui, komissio toteaa, että laina myönnettiin BVM:lle, joka on yksinomaan sotalaivoja rakentava jatkaa osallistumistaan Saksan laivaston yritys, fregattiohjelmaan. Tämäkään toimenpide ei siten heikennä sellaisten tuotteiden kilpailuedellytyksiä yhteismarkkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Bremenin osavaltion toimenpiteet sotalaivanrakennuksen ja LMB:n hyväksi kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 223 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan. Siten EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohtaa ei voida soveltaa näihin toimenpiteisiin. (5) Tuki N 87/96, EYVL C 215, 25. 7. 1996. (6) Ks. alaviite 4. (7) EYVL C 341, 11. 11. 1997, s. 4. L 301/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 11. 1999 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Toimenpiteet, jotka Saksa on toteuttanut tai toteuttaa sotalai- vanrakennuksen ja Lürssen Maritime Beteiligungen GmbH & Co. KG:n hyväksi ja joiden suuruus on yhteensä 10,5 miljoonaa Saksan markkaa (5,25 miljoonaa euroa), ovat tarpeen Saksan keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi EY:n perustamisso- pimuksen 223 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklaa ei sovel- leta tässä asiassa. Koska 900 000 Saksan markan (450 000 euron) investointituki koskee huvialusten rakentamista, muuntamista tai korjaamista, se on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaa. Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 2 artikla Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen Tässä yhteydessä komissio kehottaa Saksaa kiinnittämään huomioita laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 (8) 11 artiklan 2 kohtaan. Kyseisen säännöksen mukaan niiden laivanra- jotka kennus-, toimivat sekä kaupallisella että sotilaallisella alalla, on liitettävä säännöllisiin tilintarkastajan todistus, jossa varmistetaan yleisten kulujen osuus näillä kahdella alalla. Lisäksi on toimitettava erilliset tiedot liikevaih- dosta kaupallisella ja sotilaallisella alalla. laivakonversioyritysten, laivankorjaus- auktorisoidun selvityksiinsä ja VI LOPPUPÄÄTELMÄ Komission mielestä Bremenin osavaltion rahoitustoimet sotalai- vanrakennuksen hyväksi ovat toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen Saksan keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi EY:n perus- tamissopimuksen 223 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukai- sesti. Siten näihin toimenpiteisiin sovelletaan EY:n perustamis- sopimuksen 223 artiklan 1 kohdan b alakohtaa. Koska EY:n perustamissopimuksen 223 artiklan soveltaminen estää muiden määräysten soveltamisen, EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklaa ei sovelleta tässä asiassa. Koska 900 000 Saksan markan (450 000 euron) investointituki koskee huvialusten rakentamista, muuntamista tai korjaamista, se on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, (8) EYVL L 202, 18. 7. 1998, s. 1


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 584/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Μαρτίου 1999 για την τροποποίηση των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα των σιτηρών

eurovoc_concepts:
CCT duties
cereals
import price

formats: pdf print

text: L 72/30 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 18. 3. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 584/1999 TGS EPITQOPGS tgr 17gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1249/96 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 28gr Ioum(cid:148)ou 1996, peq(cid:148) keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou (cid:149)som avoq(cid:145) tour daslo(cid:151)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2519/98 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 2, paq(cid:145)cqavor 1, tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96 pqobk(cid:146)pei (cid:149)ti am jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tgr peqi(cid:149)dou evaqloc(cid:147)r tou, o l(cid:146)sor (cid:149)qor tym upokocifol(cid:146)mym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) apojk(cid:148)mei jat(cid:145) 5 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo tou jahoqisl(cid:146)mou daslo(cid:151), ep(cid:146)qwetai amt(cid:148)stoiwg pqosaqloc(cid:147)· (cid:149)ti up(cid:147)qne g em k(cid:149)cy ap(cid:149)jkisg· (cid:149)ti pq(cid:146)pei, sumep(cid:150)r, ma pqosaqlosto(cid:151)m oi daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou jaho- q(cid:148)stgjam stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 563/1999, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Ta paqaqt(cid:147)lata I jai II tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 563/ 1999 amtijah(cid:148)stamtai ap(cid:149) ta paqaqt(cid:147)lata I jai II tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:149)ti oi daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (cid:146)woum jahoqiste(cid:148) ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 563/1999 tgr Epitqop(cid:147)r (5)· (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 18 Laqt(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 17 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 161 tgr 29. 6. 1996, s. 125. (4) EE L 315 tgr 25. 11. 1998, s. 7. (5) EE L 69 tgr 16. 3. 1999, s. 19. 18. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 72/31 PAQAQTGLA I Daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 10 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 Jydij(cid:149)r SO Peqicqav(cid:147) tym elpoqeul(cid:145)tym 1001 10 00 Sit(cid:145)qi sjkgq(cid:149) uxgk(cid:147)r poi(cid:149)tgtar l(cid:146)sgr poi(cid:149)tgtar (1) 1001 90 91 Sit(cid:145)qi lakaj(cid:149) pou pqooq(cid:148)fetai cia spoq(cid:145): 1001 90 99 Sit(cid:145)qi lakaj(cid:149), ejkejt(cid:147)r poi(cid:149)tgtar ejt(cid:149)r ap(cid:149) eje(cid:148)mo pou pqooq(cid:148)fetai cia spoq(cid:145) (3) l(cid:146)sgr poi(cid:149)tgtar basij(cid:147)r poi(cid:149)tgtar 1002 00 00 S(cid:148)jakg 1003 00 10 Jqih(cid:145)qi pou pqooq(cid:148)fetai cia spoq(cid:145) 1003 00 90 Jqih(cid:145)qi ejt(cid:149)r ap(cid:149) aut(cid:149) pou pqooq(cid:148)fetai cia spoq(cid:145) (3) 1005 10 90 Jakalp(cid:149)ji cia spoq(cid:145) ejt(cid:149)r ap(cid:149) to ubq(cid:148)dio 1005 90 00 Jakalp(cid:149)ji spoq(cid:145) (3) ejt(cid:149)r ap(cid:149) aut(cid:149) pou pqooq(cid:148)fetai cia 1007 00 90 S(cid:149)qco se j(cid:149)jjour ejt(cid:149)r ap(cid:149) to ubq(cid:148)dio pou pqooq(cid:148)- fetai cia spoq(cid:145) Dasl(cid:149)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou dien(cid:145)cetai dia ngq(cid:145)r, potalo(cid:151) (cid:147) hak(cid:145)ssgr jai pqo(cid:146)qwetai ap(cid:149) kil(cid:145)mia tgr Lesoce(cid:148)ou, tgr La(cid:151)qgr H(cid:145)kassar (cid:147) tgr Baktij(cid:147)r H(cid:145)kassar (se EUR/t(cid:149)mo) Dasl(cid:149)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou dien(cid:145)cetai aeqopoqij(cid:150)r (cid:147) dia hak(cid:145)ssgr pqoeqw(cid:149)lemg ap(cid:149) (cid:145)kka kil(cid:145)mia (2) (se EUR/t(cid:149)mo) 52,10 62,10 50,13 50,13 83,80 103,05 101,58 101,58 101,58 100,78 100,78 101,58 42,10 52,10 40,13 40,13 73,80 93,05 91,58 91,58 91,58 90,78 90,78 91,58 (1) Cia to sjkgq(cid:149) sit(cid:145)qi pou dem pkgqo(cid:148) tir ek(cid:145)wister poiotij(cid:146)r pqodiacqav(cid:146)r cia to sjkgq(cid:149) s(cid:148)to l(cid:146)sgr poi(cid:149)tgtar pou amav(cid:146)qomtai sto paq(cid:145)qtgla I tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96, o evaqlof(cid:149)lemor dasl(cid:149)r e(cid:148)mai eje(cid:148)mor pou jahoq(cid:148)fetai cia to lakaj(cid:149) sit(cid:145)qi walgk(cid:147)r poi(cid:149)tgtar. (2) Cia ta elpoqe(cid:151)lata pou vh(cid:145)moum stgm Joim(cid:149)tgta ap(cid:149) tom Atkamtij(cid:149) Yjeam(cid:149) (cid:147) l(cid:146)sy tgr di(cid:150)qucar tou Sou(cid:146)f [(cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96] o eisacyc(cid:146)ar lpoqe(cid:148) ma epyvekghe(cid:148) lei(cid:150)seyr tym dasl(cid:150)m jat(cid:145): — 3 EUR am(cid:145) t(cid:149)mo e(cid:145)m to kil(cid:145)mi bq(cid:148)sjetai stgm Les(cid:149)ceio h(cid:145)kassa (cid:147), — 2 EUR am(cid:145) t(cid:149)mo e(cid:145)m to kil(cid:145)mi ejv(cid:149)qtysgr bq(cid:148)sjetai stgm Iqkamd(cid:148)a, sto Gmyl(cid:146)mo Bas(cid:148)keio, stg Dam(cid:148)a, stg Sougd(cid:148)a, stg Vimkamd(cid:148)a (cid:147) ap(cid:149) tgm pkeuq(cid:145) tou Atkamtijo(cid:151) tgr Ibgqij(cid:147)r weqsom(cid:147)sou. (3) O eisacyc(cid:146)ar lpoqe(cid:148) ma epyvekghe(cid:148) jat’ apojop(cid:147) lei(cid:150)seyr 14 (cid:147) 8 EUR am(cid:145) t(cid:149)mo (cid:149)tam pkgqo(cid:151)mtai oi pqo(cid:153)poh(cid:146)seir pou jahoq(cid:148)fomtai sto (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96. L 72/32 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 18. 3. 1999 PAQAQTGLA II Stoiwe(cid:148)a upokocislo(cid:151) tym dasl(cid:150)m (peq(cid:148)odor ap(cid:149) 15g 3. 1999 (cid:146)yr tir 16. 3. 1999) 1. L(cid:146)soi (cid:149)qoi tgr peqi(cid:149)dou tym d(cid:151)o ebdol(cid:145)dym pou pqogco(cid:151)mtai tgr gl(cid:146)qar tou jahoqislo(cid:151): Wqglatistgqiaj(cid:146)r til(cid:146)r Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Pqo(cid:152)(cid:149)m (% pqyte(cid:155)mer (cid:146)yr 12 % ucqas(cid:148)a) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 l(cid:146)sgr poi(cid:149)tgtar (*) US barley 2 Til(cid:147) (EUR/t) 112,57 97,10 86,96 77,01 138,69 (**) 128,69 (**) 89,24 (**) Pqilod(cid:149)tgsg cia tom J(cid:149)kpo tou Lenijo(cid:151) (EUR/t) 28,09 Pqilod(cid:149)tgsg cia tir lec(cid:145)ker k(cid:148)lmer (EUR/t) — 9,89 — 0,78 — 13,00 — — — — — — — (*) Aqmgtij(cid:147) pqilod(cid:149)tgsg 10 EUR am(cid:145) t(cid:149)mo [(cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96]. (**) Fob J(cid:149)kpor. 2. Ma(cid:151)kor/j(cid:149)stor: J(cid:149)kpor tou Lenijo(cid:151) — Rotterdam: 11,67 EUR/t. Lec(cid:145)ker K(cid:148)lmer-Rotterdam: 22,70 EUR/t. 3. Epidot(cid:147)seir pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 2 tq(cid:148)to ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1249/96: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)


title: Forslag til Rådets afgørelse om godkendelse på Fællesskabets vegne af ændringer i bilagene til konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet (Helsingfors-konventionen)

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
environmental protection
marine environment
marine pollution
pollution from agricultural sources

text: 22. 6. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 176/15 II (Forberedende retsakter) KOMMISSIONEN Forslag til R(cid:229)dets afgłrelse om godkendelse p(cid:229) F(cid:230)llesskabets vegne af (cid:230)ndringer i bilagene til konventionen om beskyttelse af havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det (Helsingfors-konventionen) (1999/C 176/16) (E(cid:216)S-relevant tekst) KOM(1999) 128 endelig udg. (cid:151) 1999/0077(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 18. marts 1999) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 130 R, stk. 4, sammen med artikel 228, stk. 2 fłrste punktum, og stk. 3, fłrste afsnit, (4) i henhold til artikel 24, stk. 2, i Helsingfors-konventionen af 1974 og artikel 32, stk. 3, i Helsingfors-konventionen af 1992 skal enhver (cid:230)ndring anses for at v(cid:230)re godkendt ved udlłbet af en af Helsingfors-kommissionen fastsat periode, medmindre en af de kontraherende parter ved skriftlig notifikation til depositaren har fremsat indsigelse inden for denne periode; under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab godkendte med R(cid:229)dets afgłrelse 94/156/EF (1) konventionen om beskyttelse af havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det af 1974 (Helsingfors-konventionen) og blev part i konventionen den. ; (2) Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab godkendte med R(cid:229)dets afgłrelse 94/157/EF (2) konventionen om beskyttelse af havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det (Helsingfors-konventionen som revideret i 1992) og blev part i konventionen den. ; (3) den 26. marts 1998 vedtog Helsingfors-kommissionen (cid:230)ndringer til bilag III og bilag IV til Helsingfors-konven- tionen af 1974 og 1992, meddelte (cid:230)ndringerne til de kontraherende parter og anbefalede dem til godkendelse; (5) (cid:230)ndringer til bilag III og IV til Helsingfors-konventionen af 1974 og 1992 anses for at v(cid:230)re godkendt fra den 1. januar 1999, medmindre der inden da er fremsat indsigelse af en af de kontraherende parter (cid:151) TRUFFET F(cid:216)LGENDE AFG(cid:216)RELSE: Artikel 1 ˘ndringerne til bilag III og IV til Helsingfors-konventionen af 1974 og Helsingfors-konventionen af 1992, som Helsingfors- kommissionen anbefalede til godkendelse den 26. marts 1998, godkendes herved p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs vegne. Teksten til (cid:230)ndringerne er knyttet som bilag til denne afgłrelse. (1) EFT L 73 af 16. 3. 1994, s. 1. (2) EFT L 73 af 16. 3. 1994, s. 19. C 176/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 1999 vedtaget den 26. marts 1998, under henvisning til artikel 13, pkt. b), i Helsingfors-konventionen HELCOM-REKOMMANDATION 19/6 ˘NDRINGER I BILAG III TIL HELSINGFORS-KONVENTIONEN OM REGLER TIL FOREBYGGELSE AF FORURENING FRA LANDBRUGET HAR BESLUTTET: KOMMISSIONEN, a) at vedtage de (cid:230)ndringer til bilag III til Helsingfors-konven- tionen, som findes i till(cid:230)gget til denne rekommandation SOM HENVISER TIL artikel 2, stk. 1, 2, 6 og 7, artikel 3, stk. 1, artikel 5 og artikel 6, stk. 1, 2, 6, 7 og 8, i Helsingfors-konven- tionen af 1974, b) at anmode depositarregeringen om at meddele de kontra- herende parter (cid:230)ndringerne sammen med Kommissionens anbefaling af godkendelse SOM OGS¯ HENVISER TIL artikel 2, stk. 1, 2, 7 og 8, artikel 3, stk. 1, 2, 3, 5 og 6, artikel 5 og artikel 6, stk. 1, 2, 4, og artikel 15 i Helsingfors-konventionen af 1992, SOM DESUDEN HENVISER TIL en erkl(cid:230)ring fra formandsskabet for p(cid:229) (cid:216)stersł-topmłdet (cid:216)stersłstaternes samarbejde, hvori der opfordres til snarlig udarbejdelse og vedtagelse af landbrugsbilaget til Helsingfors- konventionen, i 1996, og handlingsprogrammet SOM ER KLAR OVER, at landbrugsaktiviteterne i (cid:216)stersłomr(cid:229)det bl. a. er ansvarlige for vand- og luftforurening med nitrogen, phosphor og plantebeskyttelsesmidler, der har negative virk- ninger p(cid:229) (cid:216)stersłens łkosystem, herunder eutrofiering, iltsvind og formindsket biodiversitet, SOM TAGER HENSYN TIL proceduren for (cid:230)ndring af Helsingfors- konventionens bilag i artikel 24 i Helsingfors-konventionen af 1974 og artikel 32 i Helsingfors-konventionen af 1992, SOM BEM˘RKER SIG artikel 19, stk. 2, i Helsingfors-konven- tionen 1992 i henhold til hvilken kommissionen for havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det, der blev oprettet i henhold til Helsingfors- konventionen af 1974, er kommissionen i henhold til Helsing- fors-konventionen af 1992, c) at fasts(cid:230)tte, at (cid:230)ndringerne skal anses medmindre en kontraherende part 1999 frems(cid:230)tter indsigelse mod (cid:230)ndringerne for godkendte, januar inden den 1. d) at fasts(cid:230)tte, at de godkendte (cid:230)ndringer skal tr(cid:230)de i kraft den 1. januar 2000 HAR OGS¯ BESLUTTET at (cid:230)ndre bilag III til konventionen om beskyttelse af havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det af 1992 p(cid:229) datoen for ikrafttr(cid:230)delsen af de godkendte (cid:230)ndringer, hvis denne konvention tr(cid:230)der i kraft fłr (cid:230)ndringerne OPFORDRER: a) den danske, den finske, den tyske og den svenske regering TIL at udarbejde programmer for gennemfłrelse af de foran- staltninger, der henvises til i bilag III, del II, inden den 1. januar 2000 og iv(cid:230)rks(cid:230)tte dem inden den 1. januar 2002, b) den estiske, den lettiske, den litauiske, den polske og den russiske regering TIL at udarbejde programmer for gennem- fłrelse af foranstaltningerne i bilag III, del II, og gennemfłre dem snarest muligt, dog ikke senere end henholdsvis den 1. januar 2002 og den 1. januar 2001, SOM OGS¯ TAGER HENSYN TIL artikel 36, stk. 1, i Helsingfors- konventionen af 1992, ANMODER de kontraherende parters regeringer OM at afl(cid:230)gge rapport om gennemfłrelsens forlłb inden for de fastsatte frister. 22. 6. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 176/17 TILL˘G TIL HELCOM-REKOMMANDATION 19/6 OM ˘NDRINGER TIL BILAG III Efter bilag III’s overskrift inds(cid:230)ttes »Del I: Forebyggelse af forurening fra industrien og byerne«. Efter del I indfłres fłlgende nye regler: DEL II: FOREBYGGELSE AF FORURENING FRA LANDBRUGET Regel 1: Generelle bestemmelser I overensstemmelse med de relevante dele i denne konvention tr(cid:230)ffer de kontraherende parter de nedenfor beskrevne foranstaltninger og tager hensyn til den bedste miljłpraksis (BEP) og bedst tilg(cid:230)ngelige teknik (BAT) for at begr(cid:230)nse forureningen fra landbruget. De kontraherende parter udarbejder retningslinjer, der indeholder de nedenfor anfłrte forskrifter og underretter kommissionen herom. Regel 2: Planten(cid:230)ringsstoffer De kontraherende parter indarbejder fłlgende grundprincipper i den nationale lovgivning eller retningslinjer og tilpasser dem til landets forhold for at begr(cid:230)nse landbrugets skadevirkninger p(cid:229) miljłet. De anfłrte forskrifter anses som det minimale grundlag for national lovgivning. 1. Dyret(cid:230)thed For at sikre, at der ikke produceres for stor m(cid:230)ngde głdning i forhold til de dyrkede arealers udstr(cid:230)kning, skal der v(cid:230)re balance mellem bedriftens dyrebestand og de arealer, hvor głdningen kan spredes, hvilket udtrykkes som dyret(cid:230)thed. Det hłjeste antal dyr pr(cid:230)ciseres i forhold til m(cid:230)ngden af phosphor og nitrogen i głdningen og afgrłdernes n(cid:230)ringsstofbehov. 2. Opbevaring af głdning Opbevaring af głdning skal foreg(cid:229) s(cid:229)ledes, at der ikke sker udslip. Opbevaringskapaciteten skal v(cid:230)re tilst(cid:230)kkelig stor til at sikre, at der kun spredes głdning, n(cid:229)r planterne kan optage n(cid:230)ringsstoffer. Mindste opbevaringskapacitet skal v(cid:230)re seks m(cid:229)neder. Ajle- og gylletanke skal v(cid:230)re tild(cid:230)kket og behandles s(cid:229)ledes, at ammoniakemissionerne begr(cid:230)nses effektivt. 3. Landbrugsspildevand og ensilagesaft Spildevand fra husdyrhold skal enten oplagres i ajle- eller gylletanke eller behandles p(cid:229) en hensigtsm(cid:230)ssig m(cid:229)de for at undg(cid:229) forurening. Udsivet saft fra fremstelling og opbevaring af ensilage skal opsamles og ledes til ajle- eller gylletanke. 4. Anvendelse af organisk głdning Organisk głdning (gylle, fast głdning, ajle, spildevandsslam, kompost osv. ) spredes p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at risikoen for tab af planten(cid:230)ringsstoffer mindskes, og der m(cid:229) ikke spredes p(cid:229) frossen, vandm(cid:230)ttet eller sned(cid:230)kket jord. Organisk głdning skal nedplłjes eller nedf(cid:230)ldes s(cid:229) hurtigt som muligt efter spredning p(cid:229) bar jord. Der fastl(cid:230)gges perioder, hvor spredning er forbudt. 5. N(cid:230)ringsstofm(cid:230)ngder M(cid:230)ngden af tilfłrte n(cid:230)ringsstoffer m(cid:229) ikke overstige afgrłdernes n(cid:230)ringsbehov. Der błr udarbejdes nationale retningslinjer med głdningsvejledning, og de skal tage hensyn til: a) jordbundsforhold, jordens n(cid:230)ringsstofindhold, jordtype og h(cid:230)ldning; b) klimaforhold og kunstvanding; c) arealan- vendelse og lanbrugspraksis, herunder vekseldriftssystemer; d) alle eksterne potentielle n(cid:230)ringsstofkilder. 6. Vinterafgrłded(cid:230)kke I visse regioner skal det dyrkede omr(cid:229)de om vinteren og efter(cid:229)ret v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkelig bevokset med vinterafgrłde for effektivt at begr(cid:230)nse tabet af planten(cid:230)ringsstoffer. 7. Vandbeskyttelsesforanstaltninger og omr(cid:229)der med reduceret n(cid:230)ringsstofudledning a) Overfladevand: der oprettes om nłdvendigt beskyttelseszoner, br(cid:230)mmearealer eller sedimentationsbassiner b) Grundvand: der oprettes om nłdvendigt grundvandsbeskyttelsesomr(cid:229)der. Der tr(cid:230)ffes passende foranstaltninger, som f. eks. begr(cid:230)nset głdskning, oprettelse af omr(cid:229)der hvor głdningsspredning er forbudt, og udl(cid:230)gning af arealer til permanent gr(cid:230)sjord. C 176/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 1999 c) Omr(cid:229)der med reduceret n(cid:230)ringsstofudledning: V(cid:229)domr(cid:229)der błr om muligt bevares og genetableres for at reducere tab af planten(cid:230)ringsstoffer og bevare biodiversiteten. Regel 3: Plantebeskyttelsesmidler Plantebeskyttelsesmidler m(cid:229) kun h(cid:229)ndteres og anvendes ifłlge en national strategi for risikostyring, der skal baseres p(cid:229) bedst miljłm(cid:230)ssig praksis (BEP). Strategien skal bygge p(cid:229) en fortegnelse over eksisterende problemer og s(cid:230)tte passende m(cid:229)l. Den skal omfatte foranstaltninger s(cid:229)som: 1. Registrering og godkendelse Plantebeskyttelsesmidler m(cid:229) ikke s(cid:230)lges, indfłres eller anvendes, inden de nationale myndigheder har registreret og godkendt dem til s(cid:229)danne form(cid:229)l. 2. Oplagring og h(cid:229)ndtering Oplagring og h(cid:229)ndtering af plantebeskyttelsesmidler foretages s(cid:229)ledes, at enhver risiko for spild eller udslip undg(cid:229)s. Nogle nłgleomr(cid:229)der er transport, p(cid:229)fyldning og rengłring af udstyr. Spredning af plantebeskyttelsesmidler uden for det behandlede landbrugsareal skal undg(cid:229)s. Rester af plantebeskyttelsesmidler skal bortskaffes i henhold til national lovgivning. 3. Tilladelse Der kr(cid:230)ves tilladelse til erhvervsm(cid:230)ssig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler. Tilladelsen kr(cid:230)ver uddannelse i hvordan plantebeskyttelsesmidler skal behandles, s(cid:229) de f(cid:229)r mindst mulig virkning for sundhed og miljł. Brugernes kendskab med hensyn til h(cid:229)ndtering og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler skal fornys regelm(cid:230)ssigt. 4. Spredningsteknik Spredningsteknik og -praksis skal hindre, at plantebeskyttelsesmidler utilsigtet driver eller strłmmer v(cid:230)k. Der błr tilskyndes til oprettelse af beskyttelseszoner langs overfladevand. Spredning fra fly forbydes; undtagelse herfra kr(cid:230)ver tilladelse. 5. Afprłvning af sprłjtemateriel Regelm(cid:230)ssig afprłvning af sprłjtemateriel skal fremmes for at sikre et fejlfrit resultat, n(cid:229)r der spredes plantebe- skyttelsesmidler. 6. Alternative metoder Der błr tilskyndes til udvikling af alternative plantebeskyttelsesmetoder. Regel 4: Miljłtilladelser Bedrifter med animalsk produktion over en vis stłrrelse błr skulle godkendes hvad ang(cid:229)r deres miljłaspekter og -virkninger. Regel 5: Miljłoverv(cid:229)gning De kontraherende parter skal udarbejde projekter til at vurdere foranstaltningernes effektivitet og landbrugssektorens miljłvirkninger. Regel 6: Uddannelse, oplysning og konsulenttjeneste De kontraherende parter fremmer ordninger for uddannelse, oplysning og r(cid:229)dgivning inden for miljłspłrgsm(cid:229)l p(cid:229) landbrugsomr(cid:229)det. 22. 6. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 176/19 vedtaget den 26. marts 1998, under henvisning til artikel 13, pkt. c), i Helsingfors-konventionen HELCOM-REKOMMANDATION 19/7 ˘NDRINGER TIL BILAG IV I HELSINGSFORS-KONVENTIONEN KOMMISSIONEN, DER MINDER OM m(cid:229)lene for (cid:216)stersłstrategien for modtage- anl(cid:230)g til skibsaffald i havnene og problemer i forbindelse hermed, DER LIGELEDES MINDER OM HELCOM-rekommandation 17/11 om modtageanl(cid:230)g, der kr(cid:230)ver udarbejdelse og anvendelse af ensartede bindende regler for fiskefartłjer, andre erhvervsfar- tłjer og lystfartłjer, der ikke omfattes af de g(cid:230)ldende regler med hensyn til kloakspildevandssystemer og sumptanke, DER VIDERE MINDER OM, at det ifłlge HELCOM-rekommanda- tion 17/11 om modtageanl(cid:230)g kr(cid:230)ves, at der udarbejdes bindende regler, hvorefter skibe skal aflevere alt affald til et modtageanl(cid:230)g i havn inden deres afsejling, idet der indfłres s(cid:230)rlige ordninger for f. eks. passagerf(cid:230)rger og skibe, der er besk(cid:230)ftiget i korte farter, SOM ER KLAR OVER, at gennemfłrelse af strategien er en foruds(cid:230)tning for v(cid:230)sentligt at mindske antallet af driftsm(cid:230)ssige og ulovlige udtłmminger og s(cid:229)ledes for beskyttelse af havmil- jłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det mod forurening fra skibe, SOM BEM˘RKER SIG, at bilag IV i den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe af 1973, som (cid:230)ndret ved 1978-protokollen (MARPOL 73/78), kun omfatter fartłjer, der er godkendt til befordring af flere end ti personer, SOM BET˘NKER regel 5 og 7 i bilag V til MARPOL 73/78 og regel 7 i bilag IV til Helsingfors-konventionen 1974 og regel 5 i bilag IV til Helsingfors-konventionen af 1992, hvori de kontra- herende parter p(cid:229)tager sig at tilvejebringe anl(cid:230)g i deres havne og terminaler i (cid:216)stersłomr(cid:229)det til at modtage affald og kloak- spildevand uden at for(cid:229)rsage unłdig forsinkelse for skibe, og at indrette dem s(cid:229)ledes, at de opfylder behovet hos de skibe, der benytter dem, SOM LIGELEDES BEM˘RKER SIG artikel 19, stk. 2, i Helsingfors- konventionen 1992, ifłlge hvilken kommissionen til beskyttelse af havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det, der blev oprettet i henhold til konventionen om beskyttelse af havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det af 1974, er kommissionen i henhold til Helsingfors-konventionen 1992, SOM TAGER HENSYN TIL proceduren for (cid:230)ndring af Helsingfors- konventionens bilag, der er omhandlet i konventionens artikel 24 HAR BESLUTTET: a) at vedtage nye regler 7a og 8a i bilag IV til konventionen om beskyttelse af havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det af 1974, som findes i till(cid:230)gget til denne rekommandation b) at anmode depositarregeringen om at meddele de kontra- herende parter (cid:230)ndringerne sammen med kommissionens anbefaling af godkendelse c) at fastl(cid:230)gge, at (cid:230)ndringerne skal anses medmindre en kontraherende part 1999 frems(cid:230)tter indsigelse mod (cid:230)ndringerne inden den 1. for godkendt, januar d) at fasts(cid:230)tte, at de godkendte (cid:230)ndringer skal tr(cid:230)de i kraft den 1. januar 2000 HAR OGS¯ BESLUTTET at (cid:230)ndre bilag IV til konventionen om beskyttelse af havmiljłet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det af 1992 p(cid:229) datoen for ikrafttr(cid:230)delsen af de godkendte (cid:230)ndringer, hvis denne konvention tr(cid:230)der i kraft fłr (cid:230)ndringerne, kontraherende parters ANMODER de er medlemsstater i Den Europ(cid:230)iske Union, OM at str(cid:230)be efter at indfłre tilsvarende regler i et direktiv fra R(cid:229)det om havnes modtageanl(cid:230)g for affald og kloakspildevand fra skibe, regeringer, der ANMODER OGS¯ de kontraherende parters regeringer OM at afl(cid:230)gge rapport om gennemfłrelsen af denne rekommandation efter den rapporteringsform, som benyttes i forbindelse med gennemfłrelse af (cid:216)stersłstrategien for modtageanl(cid:230)g til skibs- affald i havnene og problemer i forbindelse hermed. C 176/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 1999 TILL˘G Fłlgende inds(cid:230)ttes som ny regel 7a i bilag IV til Helsingfors-konventionen: Regel 7a: Udtłmning af kloakspildevand fra andre skibe A. Overensstemmelse Alle andre skibe, herunder lystfartłjer, som ikke omfattes af regel 7, afsnit B, der er udstyret med toiletter, skal overholde bestemmelserne i regel 7, afsnit A, C og D, s(cid:229)ledes: a) fra den 1. januar 2005 for skibe, der er bygget fłr 1. januar 2000, og b) fra ikrafttr(cid:230)delsen af denne regel for skibe, der er bygget efter 1. januar 2000. B. Kloakspildevandssystemer Skibe omhandlet i afsnit A skal v(cid:230)re udstyret med kloakspildevandssystemer i overensstemmelse med retningslinjer godkendt af Helsingfors-kommissionen. C. Modtageanl(cid:230)g 1. Afsnit E 1 i regel 7 skal hvis relevant g(cid:230)lde for skibe omhandlet i afsnit A. 2. For at modtageanl(cid:230)gs rłrledninger skal kunne tilkobles udtłmningsledningerne p(cid:229) de skibe, der henvises til i afsnit A, skal begge rłrledninger v(cid:230)re udstyret med en standardrłrledningsforbindelse i overensstemmelse med retningslinjer godkendt af Helsingfors-kommissionen. Fłlgende inds(cid:230)ttes som ny regel 8a i bilag IV til Helsingfors-konventionen: Regel 8a: Udtłmning af alt kloakspildevand til et modtageanl(cid:230)g i havn A. Definitioner I denne regel betyder: 1. »Affald fra skibe« alle affaldsstoffer, der fremkommer ved skibets drift, herunder olieaffald fra motorrum, kloak- spildevand og affald som defineret i bilag V til MARPOL 73/78, tilknyttet lastaffald, herunder men ikke begr(cid:230)nset til lastnings-/losningsaffald og spild, dunnage, afstivnings-, forings- og indpakningsmaterialer, granulat, krydsfiner, papir, pap, ledninger og st(cid:229)lb(cid:229)ndsomsnłring. 2. »Lastaffald« rester fra alt lastmateriale om bord i lastrum, der skal bortskaffes efter fuldendt losning. B. Udtłmning af affald til et modtageanl(cid:230)g i havn For havnen forlades, skal skibe udtłmme alt det affald frembragt ombord, som det ikke er tilladt at dumpe i havet i (cid:216)stersłomr(cid:229)det i overensstemmelse med MARPOL 73/78 og denne konvention, til et modtageanl(cid:230)g i havn. Inden havnen forlades, skal alt lastaffald udtłmmes til en havns modtageanl(cid:230)g i overensstemmelse med MARPOL 73/78. C. Fritagelser 1. Myndigheden kan give fritagelser fra forpligtelsen til at aflevere alt affald til et modtageanl(cid:230)g, hvis det er nłdvendigt med s(cid:230)rordninger for f. eks. passagerf(cid:230)rger p(cid:229) korte ruter. Myndigheden skal underrette Helsingfors- kommissionen om s(cid:229)danne fritagelser. 2. Hvis modtageanl(cid:230)ggene har utilstr(cid:230)kkelig kapacitet, har skibene ret til p(cid:229) passende vis at opbevare affaldet ombord og aflevere det p(cid:229) n(cid:230)ste havnemodtageanl(cid:230)g med tilstr(cid:230)kkelig kapacitet. Havnemyndigheden eller driftsherren skal give skibet et dokument med oplysninger om utilstr(cid:230)kkelige modtageforhold. 3. Skibe har ret til at opbevare mindre affaldsm(cid:230)ngder, som det ville v(cid:230)re urimeligt at aflevere til et modtageanl(cid:230)g


title: Reglamento (CE) n° 581/1999 de la Comisión de 17 de marzo de 1999 relativo al transporte de carne de porcino con destino a Rusia

eurovoc_concepts:
Russia
award of contract
carriage of goods
pigmeat
supply

text: L 72/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 3. 1999 REGLAMENTO (CE) No 581/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 17 de marzo de 1999 relativo al transporte de carne de porcino con destino a Rusia LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Reglamento (CE) no 111/1999, seg(cid:156)n las disposiciones de ese mismo Reglamento y las del presente Reglamento. Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2802/98 del Consejo, de 17 de diciembre de 1998, relativo a un programa de sumi- nistro de productos agr(cid:146)colas a la Federaci(cid:155)n de Rusia (1) y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 4, Considerando que el Reglamento (CE) no 111/1999 de la Comisi(cid:155)n (2) establece las disposiciones generales de apli- caci(cid:155)n del Reglamento (CE) no 2802/98; se abri(cid:155) una primera Considerando que licitaci(cid:155)n mediante el Reglamento (CE) no 190/1999 de la Comi- si(cid:155)n (3), modificado por el Reglamento (CE) no 439/ 1999 (4), con objeto de llevar a cabo un primer suministro de varios lotes de carne de porcino que se hab(cid:146)an de entregar en almacenes comunitarios; que es conveniente abrir una nueva licitaci(cid:155)n para asignar el transporte de esa carne de porcino a partir de los almacenes comunitarios hasta su destino en Rusia; Considerando que conviene organizar el suministro de la cantidad de 8 000 toneladas en dos lotes separados; Considerando que procede determinar condiciones espe- c(cid:146)ficas para este suministro, como complemento de las y disposiciones del Reglamento (CE) no 111/1999, disponer inmediata del presente Reglamento; la entrada en vigor Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la carne de porcino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se abre una licitaci(cid:155)n para determinar los gastos de trans- porte de una cantidad total de 8 000 toneladas netas de carne de porcino, en dos lotes separados indicados en el anexo I, para su entrega de acuerdo con el suministro previsto en la letra b) del apartado 1 del art(cid:146)culo 2 del (1) DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 12. (2) DO L 14 de 19. 1. 1999, p. 3. (3) DO L 21 de 28. 1. 1999, p. 14. (4) DO L 52 de 27. 2. 1999, p. 33. Art(cid:146)culo 2 1. En cada uno de los lotes, el suministro comprender(cid:145): — la recepci(cid:155)n en la fase prevista en el apartado 2, — y el transporte mediante medios apropiados hasta los lugares de destino y en los plazos fijados en el anexo I. 2. Los lotes de carne de porcino estar(cid:145)n a disposici(cid:155)n de los adjudicatarios en los almacenes frigor(cid:146)ficos indi- cados en el anexo II. La carne deber(cid:145) retirarse a partir del 12 de abril de 1999. Una vez transcurrido un plazo de diez d(cid:146)as a partir de esa fecha sin que se haya retirado la mercanc(cid:146)a, el adjudica- tario deber(cid:145) reembolsar a la Comisi(cid:155)n los gastos que (cid:130)sta haya soportado como consecuencia de ese retraso (almace- namiento, seguro, vigilancia, garant(cid:146)as, etc. ) con arreglo a lo dispuesto en el n(cid:156)mero 4 de la letra f) del apartado 1 del art(cid:146)culo 5 del Reglamento (CE) no 111/1999. Art(cid:146)culo 3 Las ofertas se presentar(cid:145)n a los siguientes orga- 1. nismos, cuyas direcciones figuran en el anexo II: — lote no 1: el organismo de intervenci(cid:155)n alem(cid:145)n, — lote no 2: el organismo de intervenci(cid:155)n de los Pa(cid:146)ses Bajos. El plazo para la presentaci(cid:155)n de ofertas vencer(cid:145) el 24 de marzo de 1999, a las 12,00 horas (hora de Bruselas). En caso de que no se adjudique el suministro de alguno de los lotes en la primera presentaci(cid:155)n de ofertas, habr(cid:145) un segundo plazo de presentaci(cid:155)n de ofertas que vencer(cid:145) el 7 de abril de 1999 a las 12,00 horas (hora de Bruselas). En este caso, todas las fechas fijadas en el art(cid:146)culo 2 y en el anexo I se prorrogar(cid:145)n catorce d(cid:146)as. 2. Las ofertas de los licitadores se referir(cid:145)n a los gastos de transporte de la totalidad de las cantidades de uno de los lotes, que deber(cid:145)n retirarse en los almacenes frigor(cid:146)- ficos se(cid:157)alados en el apartado 2 del art(cid:146)culo 2 y entregarse en los lugares de destino fijados en el anexo I. 18. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 72/21 Art(cid:146)culo 4 1. La garant(cid:146)a de licitaci(cid:155)n queda fijada en 25 euros por tonelada de carne de porcino que haya de entregarse. La garant(cid:146)a de suministro queda fijada en 1 718 2. euros por tonelada de carne de porcino que haya de entregarse. De conformidad con lo dispuesto en el apar- tado 1 del art(cid:146)culo 7 del Reglamento (CE) no 111/1999, deber(cid:145) constituirse en favor del organismo de interven- ci(cid:155)n se(cid:157)alado en el art(cid:146)culo 3 para el lote de que se trate. Art(cid:146)culo 5 El certificado de recepci(cid:155)n ser(cid:145) expedido con arreglo al modelo del anexo I del Reglamento (CE) no 111/1999 por el representante del pa(cid:146)s beneficiario en los lugares de destino y por las autoridades indicadas en el anexo III. Art(cid:146)culo 6 totalidad de la cantidad que deba entregarse en un destino y en una fecha dados. El pago se efectuar(cid:145) en el plazo de treinta d(cid:146)as a partir de la presentaci(cid:155)n de la solicitud de anticipo con los justifi- cantes exigidos. Art(cid:146)culo 7 El adjudicatario pedir(cid:145) que se coloque en los documentos de transporte el sello especial indicado en el Reglamento (CE) no 385/1999 de la Comisi(cid:155)n (1). Art(cid:146)culo 8 Para la aplicaci(cid:155)n del art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CE) no 111/1999, el pago del anticipo se efectuar(cid:145) previa presentaci(cid:155)n de un certificado de retirada relativo a la El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 46 de 20. 2. 1999, p. 48. L 72/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 3. 1999 ANEXO I CARNE DE PORCINO Destinos finales Estos destinos se comunican para la expedici(cid:155)n de los documentos de transporte y para la elecci(cid:155)n del medio de transporte (vagones/camiones). No obstante, el precio ofertado no debe tener en cuenta el destino final sino el punto fronterizo. Lote no 1 Lote no 2 Republic of Karelia Republic of Komi Arkhangelskaya oblast Murmanskaya oblast Bryanskaya oblast Vladimirskaya oblast Ivanovskaya oblast Smolenskaya oblast Tverskaya oblast Tulskaya oblast Yaroslavskaya oblast Kirovskaya oblast Nizhegorodskaya oblast Astrakhanskaya oblast Samarskaya oblast Republic of Dagestan Republic of Udmurtia Permskaya oblast Sverdloskaya oblast Chelyabinskaya oblast Kemerovskaya oblast 200 200 200 200 200 400 400 400 400 400 400 400 400 200 100 300 200 400 400 800 500 900 Total 4 500 3 500 — Fase de entrega: mercanc(cid:146)a sin descargar en el punto fronterizo de Krasnoie o Susemka. — Medios de transporte: transporte terrestre. Si el producto se lleva a algunas de las regiones de destino final por ferrocarril y a otras por cami(cid:155)n, la oferta ir(cid:145) acompa(cid:157)ada de dos fichas elaboradas con arreglo al anexo II del Reglamento (CE) no 111/1999 y el precio ofrecido debe corresponder a la media pondera de los costes por tonelada. — Fechas l(cid:146)mite de llegada a las puestos fronterizos Lote no 1: 26 de mayo de 1999, Lote no 2: 15 de mayo de 1999. 18. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 72/23 Lote no 1 3 000 t: 1 500 t: Lote no 2 1 000 t: 500 t: 500 t: 500 t: 500 t: 500 t: ANEXO II Nordfrost K(cid:129)hl- und Lagerbaus GmbH & Co. KG Rosslauerstr. 51 D-39261 Zerbst Nordfrost K(cid:129)hl- und Lagerbaus GmbH & Co. KG Postfach 1340 D-26412 Schortens Nordfrost K(cid:129)hl- und Lagerhaus GmbH & Co. KG Im Gewerbegebiet Heidm(cid:129)rle D-26419 Schortens Nordfrost K(cid:129)hl- und Lagerhaus GmbH & Co. KG Thielebachstr. 6 D-34346 Hann M(cid:129)nden Nordfrost K(cid:129)hl- und Lagerhaus GmbH & Co. KG Max-Plank-Str 14 D-27283 Verden Horafrost NV Voermanstraat 5 B-8840 Staden Grolleman Exploitatie Maatschappij BV Industrieweg 23 NL-8121 B2 Olst Daalimpex Coldstores BV Noorderkade 36 B NL-1948 NR Beverwijk Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n Lote no 1 BLE Bundesanstalt f(cid:129)r Landwirtschaft und Ern(cid:132)hrung Adickesallee 40 D-60322 Frankfurt am Main Postfach 18 02 03 Tel. : Fax: (49 228) 68 20 (49 228) 682 72 72 Lote no 2 Laser Regio Zuidoost Slachthuisstraat 72 Postbus 965 6040 AZ Roermond Nederland Tel. : Fax: (31 475) 35 54 44 (31 475) 31 89 39. L 72/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 3. 1999 ANEXO III Lugar de recepci(cid:155)n: Susemka, Krasnoie Briansk y Smolensk para los tr(cid:145)mites aduaneros. Autoridad facultada para expedir los certificados de recepci(cid:155)n: VO Prodintorg 103084 Moscou Mjasnitskaya nl 47 Sr. Belokopytov Sr. Perekatev


title: 1999/234/EG: Besluit van de Commissie van 17 maart 1999 op grond van Verordening (EG) nr. 3286/94 van de Raad betreffende het niet-automatische invoervergunningensysteem van Brazilië en de werking van dat systeem (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 607)

eurovoc_concepts:
Brazil
World Trade Organisation
import licence
trade restriction

text: L 86/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 3. 1999 BESLUIT VAN DE COMMISSIE van 17 maart 1999 op grond van Verordening (EG) nr. 3286/94 van de Raad betreffende het niet- automatische invoervergunningensysteem van Brazili(cid:137) en de werking van dat systeem (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 607) (1999/234/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3286/94 van de Raad van 22 december 1994 tot vaststelling van communautaire procedures op het gebied van de gemeenschappel¶ke handelspolitiek met het oog op de handhaving van de rechten die de Gemeenschap ontleent aan internationale regelingen voor het handelsverkeer, in het b¶zonder die welke onder auspici(cid:137)n van de Wereldhandelsorganisatie werden vastgesteld (1), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 356/95 (2), inzonderheid op de artikelen 13 en 14, Na raadpleging van het Raadgevend Comit(cid:130), Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) A. PROCEDURE Op 12 januari 1998 heeft de Commissie een klacht ontvangen op grond van artikel 4 van Verordening (hierna (EG) nr. verordening” 3286/94 genoemd), die was ingediend door Febeltex (F(cid:130)d(cid:130)ration belge du textile — Belgische Textiel- federatie). „de De indiener van de klacht voerde aan dat het niet- invoervergunningensysteem van automatische Brazili(cid:137) en met name de tenuitvoerlegging van dit systeem door het opleggen van verplichte beta- lingsvoorwaarden en verplichte minimumpr¶zen str¶dig z¶n met verscheidene bepalingen van de Overeenkomst tot oprichting van de Wereldhan- delsorganisatie (World Trade Organisation) (hierna „de WTO-overeenkomst” genoemd) en de b¶lagen b¶ die overeenkomst. De indiener van de klacht heeft de Commissie derhalve gevraagd de nodige stappen te ondernemen om Brazili(cid:137) ervan te over- tuigen het aangeklaagde systeem op te heffen. (3) De klacht bevatte voldoende bew¶smateriaal om, op grond van artikel 8 van de verordening, een (1) PB L 349 van 31. 12. 1994, blz. 71. (2) PB L 41 van 23. 2. 1995, blz. 3. (4) (5) onderzoeksprocedure in te leiden. Deze procedure werd op 27 februari 1998 ingeleid (3). Na de opening van de procedure heeft de Commissie een diepgaand onderzoek ingesteld naar de juridische en feitel¶ke aspecten van het ten Braziliaanse invoervergunningensysteem dat aanzien van textielproducten wordt toegepast. Op grond van de bevindingen van dit onderzoek is de Commissie tot de volgende conclusies gekomen: B. BEVINDINGEN TEN AANZIEN VAN HET BESTAAN VAN EEN HANDELSBELEMME- RING B¶ het onderzoek is gebleken dat het Braziliaanse systeem een vergunningensysteem is in de zin van artikel 3, lid 1, van de WTO-overeenkomst inzake procedures op het gebied van invoervergunningen en daarom aan de voorwaarden van deze overeen- komst en die van de GATT 1994 moet voldoen. (6) De Braziliaanse wetgeving inzake de niet-automati- sche afgifte van invoervergunningen bestaat uit: — Decreto 660 van 25 september 1992 (waarb¶ het Sistema Integrado de Com(cid:130)rcio Exterior, Siscomex werd vastgesteld); — Portaria Interministerial 291 (ministerie van Financi(cid:137)n/ministerie van Handel en N¶ver- heid) van 12 december 1996 (betreffende de verwerking van invoertransacties door middel van Siscomex); — Portaria Secex 21 van 12 december 1996 (betreffende de tenuitvoerlegging van invoer- transacties door middel van Siscomex, met inbegrip van toezicht op de pr¶zen); en — de Decex Comunicados die l¶sten bevatten van de goederen die aan het niet-automatische invoervergunningensysteem z¶n onderworpen, geconsolideerd b¶ Decex Comunicado 37 van 17 december 1997. Het Braziliaanse systeem is evenwel zeer flexibel: aan de l¶sten van producten die aan het niet-auto- matische vergunningensysteem z¶n onderworpen, kunnen b¶ besluit van de minister van Handel, N¶verheid en Toerisme nieuwe producten worden toegevoegd. (3) Opening van een onderzoek van een handelsbelemmering in de zin van Verordening (EG) nr. 3286/94 bestaande uit handelsprakt¶ken die Brazili(cid:137) in de handel in textielproducten handhaaft (PB C 63 van 27. 2. 1998, blz. 2). 30. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 86/23 (7) (8) en verplichte Het Braziliaanse vergunningensysteem functioneert met behulp van een geautomatiseerd systeem, Siscomex genaamd. De verlening van vergunning voor de invoer van producten uit de Gemeenschap is rechtstreeks afhankel¶k van een reeks verplichte minimumpr¶zen betalingsvoor- waarden. Indien deze gegevens van een aangifte ten invoer niet in overeenstemming z¶n met die welke de Braziliaanse autoriteiten in Siscomex hebben laten opnemen, worden de aanvragen voor een invoervergunning niet in behandeling genomen en de importeur wordt verzocht contact op te nemen met het plaatsel¶ke kantoor van de afdeling Buitenlandse handel van Handel, N¶verheid en Toerisme (Decex). van het ministerie De Braziliaanse wetgeving waarb¶ dit systeem werd ingevoerd, geeft geen aanw¶zingen over de w¶ze waarop het vergunningensysteem moet worden toegepast. De diensten van de Commissie hebben vastgesteld dat er interne administratieve regels en richtl¶nen bestaan over de verplichte betalings- voorwaarden en minimuminvoerpr¶zen die b¶ het invoervergunningensysteem van beheer van het Brazili(cid:137) worden gebruikt. Deze regels z¶n niet openbaar gemaakt. Het is dus niet mogel¶k dat overheidsinstanties en handelaars daarmee bekend z¶n. Voorts kan tegen dergel¶ke onoffici(cid:137)le regels niet in beroep worden gegaan. (9) Wanneer aanvragen om een invoervergunning die niet aan de eisen inzake betalingsvoorwaarden en minimumpr¶zen voldoen niet door Siscomex in behandeling worden genomen, wordt over deze aanvragen geen officieel besluit genomen. Z¶ bl¶ven voor onbepaalde t¶d hangende. (10) Het Braziliaanse systeem sch¶nt niet ten uitvoer te worden gelegd op een manier die met de GATT verenigbaar is, daar de enige functie van dit systeem de toepassing en het beheer is van invoer- procedures die een handelsbeleidsinstrument z¶n ter beperking van de invoer van textielproducten in Brazili(cid:137). B¶ dit onderzoek bleek ook dat dit systeem het de Braziliaanse autoriteiten mogel¶k maakt op willekeurige w¶ze, op grond van niet- offici(cid:137)le en niet openbaar gemaakte redenen, invoervergunningen te weigeren. Doordat z¶ het verlenen van een vergunning afhankel¶k stelt van bepaalde betalingsvoorwaarden en minimum- pr¶zen, heeft Brazili(cid:137) de invoer van bepaalde textielproducten uit de Gemeenschap beperkt en heeft z¶ een groot aantal potenti(cid:137)le afnemers van EG-producten ontmoedigd. (11) Brazili(cid:137) heeft een deel van haar relevante wetgeving (Decex Comunicado 37 van 17 december 1997) nog niet aangemeld; het overige deel van die wetgeving is met een vertraging van meer dan een jaar aangemeld, eerst na de inleiding van onderha- vige onderzoeksprocedure door de Commissie op basis van de verordening, terw¶l Brazili(cid:137) b¶ deze gegevens heeft aanmelding essenti(cid:137)le enkele weggelaten (b¶v. de l¶st van producten waarop de vergunningsprocedures van toepassing z¶n). (12) Gezien het bovenstaande is de Commissie van oordeel dat de ingediende klacht gefundeerd is en dat de Braziliaanse prakt¶ken een handelsbelem- mering vormen in de zin van artikel 2, lid 1, van de verordening, daar z¶ str¶dig z¶n met de volgende bepalingen: — artikel X. 1 en XI. 1 van de GATT; — artikel 1, lid 3, artikel 3, lid 2, artikel 3, lid 5, onder f), en artikel 5 van de WTO-overeen- komst inzake procedures op het gebied van invoervergunningen. (13) De Commissie is niettemin van oordeel dat een beroep op bovengenoemde rechtsgronden een beroep op andere relevante bepalingen van de WTO-overeenkomst en de daaraan gehechte over- eenkomsten die in procedures in het kader van de WTO gebruikt kunnen worden, niet uitsluit. (14) C. BEVINDINGEN BETREFFENDE DE NADE- LIGE GEVOLGEN VOOR DE HANDEL B¶ het onderzoek van de Commissie bleek dat de Braziliaanse markt een enorm potentieel afzetge- bied vormt voor de sterk concurrerende producten van de EG-producenten. De voornaamste bevin- dingen inzake de nadelige gevolgen voor de handel ten gevolge van de betwiste prakt¶ken w¶zen erop dat het Braziliaanse systeem voor de niet-automati- sche afgifte van invoervergunningen een aanzien- l¶ke beperking vormt toegang van verscheidene textielproducten uit de Gemeenschap tot de Braziliaanse markt. voor de (15) Het onderzoek had betrekking op de GN-hoofd- stukken 50 tot en met 63, waaruit bleek dat de gevolgen van het Braziliaanse systeem niet voor alle productsoorten dezelfde z¶n. In het algemeen is de uitvoer van textiel uit de Gemeenschap naar Brazili(cid:137), ondanks het grote potentieel van de Brazi- liaanse markt, in de periode van 1996 tot 1997 niet aanmerkel¶k gestegen, vooral niet in vergel¶king met de st¶ging van de uitvoer naar andere, verge- l¶kbare Zuid-Amerikaanse markten. (16) Door het niet-automatische invoervergunningen- systeem en de w¶ze waarop dit wordt toegepast, namel¶k door de afgifte van vergunningen afhan- kel¶k te stellen van betalingsvoorwaarden en mini- mumpr¶zen, is de uitvoer van bepaalde textielpro- ducten uit de Gemeenschap naar Brazilie in 1997 (en in sommige gevallen in 1996) gedaald. Dit was met name het geval voor matrast¶k (GN-codes 5516 23 10; 5210 49 00;), singelband (GN-code 5806 32 10), bedspreien (en verwante producten) synthetische 6302 32 90), (GN-codes gord¶nstoffen (GN-code 6002 43 11), technische weefsels voor vr¶et¶dskleding (b¶v. lyocell, elastan) (GN-code 5516 13 00). gebreide L 86/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 3. 1999 (17) Door de betwiste Braziliaanse prakt¶ken is het concurrentievermogen van EG-producenten van bepaalde textielproducten op de Braziliaanse markt aanzienl¶k achteruit gegaan. Deze achteruitgang is het sterkst geweest voor producten zoals matrast¶k en gord¶nstoffen waarop minimuminvoerpr¶zen van toepassing z¶n. (18) De betwiste maatregelen hebben in veel gevallen tot een aanzienl¶ke achteruitgang van het aantal Braziliaanse afnemers en de omvang van de ontvangen of bevestigde orders geleid. van het andere woorden, (19) De instelling van minimumpr¶zen heeft ook tot een aanzienl¶ke beperking gamma producten geleid dat naar Brazili(cid:137) kan worden uitgevoerd. Met producten waarvan de exportpr¶s veel te laag is in vergel¶king met de opgelegde minimumpr¶s kunnen niet meer concurrerend z¶n. Dit gebeurt opvallend vaak ten aanzien van goedkope producten waarvoor er een sterkere plaatsel¶ke concurrentie is. De Brazili- aanse importeurs zullen daarom het Braziliaanse product aankopen dat, indien geen minimum- pr¶zen waren opgelegd, duurder zou z¶n dan het gel¶kwaardige textielproduct uit de Gemeenschap. (20) Een ander nadelig gevolg voor de handel voor de producenten/exporteurs van textielproducten in de Gemeenschap is het feit dat z¶ de technische specificatie of samenstelling van hun producten moeten w¶zigen. Deze w¶ziging is noodzakel¶k om zich aan de opgelegde minimumpr¶zen te kunnen houden. Een w¶ziging van de technische specificatie van het product is in sommige gevallen het enige middel om een product te verkr¶gen met een pr¶s die met de opgelegde minimumpr¶s over- eenstemt en die nog economisch haalbaar is. De indiener van de klacht heeft de diensten van de Commissie voorbeelden gegeven van gevallen waarin (in het geval van matrast¶k) het percentage katoen, rayon, polyester enz. in een product moest worden gew¶zigd, b¶voorbeeld door gebruik van een nieuwe grondstof (zoals rayon) of door gebruik van een nieuwe grondstof die tot een ander gewicht per m2 leidt (zoals polypropyleen). verkooppr¶s GN-code 5516 23 10 meer dan het dubbele van de normale (8-11 USD/kg). Door een dergel¶ke pr¶sst¶ging is het concurrentievermogen van de EG-exporteurs van dit product op de Braziliaanse markt sterk achter- uitgegaan. van dit product (22) De Commissie is daarom tot de conclusie gekomen dat bovengenoemde gevolgen nadelige gevolgen voor de handel z¶n in de zin van artikel 2, lid 4, van de verordening. D. BELANG VAN DE GEMEENSCHAP (23) In de afgelopen jaren hebben Europese exporteurs en producenten drie klachten ingediend over Braziliaanse prakt¶ken die de uitvoer van verschei- dene producten uit de Gemeenschap beperken (staalplaat, textiel en sorbitol). Deze maatregelen sch¶nen op bepaalde gevoelige sectoren te z¶n gericht en op niet-transparante w¶ze in het kader van zeer flexibele besluitvormingsprocessen te worden toegepast. Om deze reden is het voor de Gemeenschap van groot belang het Braziliaanse systeem als geheel aan te pakken. (24) Het is bovendien van het grootste belang voor de Gemeenschap erop toe te zien dat de WTO-part- ners hun verplichtingen volledig nakomen, omdat z¶ dezelfde verplichtingen op zich heeft genomen. Voor de goede werking van een multilateraal handelssysteem is het van belang bezwaar te maken tegen alle prakt¶ken die met de WTO str¶dig zouden z¶n. (25) Gezien het belang van de textielindustrie voor de Gemeenschap in haar geheel en gezien de nood- zaak van een bill¶ke toegang van textielproducten uit de Gemeenschap tot markten in derde landen dient de Gemeenschap in de zaak Febeltex onmid- dell¶k bezwaar te maken tegen het Braziliaanse niet-automatische invoervergunningensysteem op grond van de bepalingen van de overeenkomst inzake procedures op het gebied van invoervergun- ningen, de GATT-overeenkomst van 1994 en het WTO-memorandum van overeenstemming inzake de beslechting van geschillen. (21) Het gebruik van het Braziliaanse niet-automatische invoervergunningensysteem als een instrument van het handelsbeleid om de handelsstromen te be(cid:139)n- vloeden heeft in sommige textielsectoren tot een volledige w¶ziging van de marktvoorwaarden geleid waardoor de Braziliaanse markt voor sommige textielexporteurs in de Gemeenschap b¶na ontoe- gankel¶k is geworden. Zo is de door de Brazili- aanse autoriteiten opgelegde minimuminvoerpr¶s van 20 USD/kg voor jacquard matrast¶k van de E. CONCLUSIES EN TE NEMEN MAAT- REGELEN (26) Met de bevoegde Braziliaanse autoriteiten z¶n besprekingen gevoerd en brieven uitgewisseld om een minnel¶ke schikking te treffen, maar deze autoriteiten hebben geen voorstellen gedaan om de kwestie op deze w¶ze op te lossen. 30. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 86/25 (27) In deze omstandigheden l¶kt het daarom in het belang van de Gemeenschap b¶ de WTO een geschillenbeslechtingsprocedure te maken, aanhangig BESLUIT: Artikel 1 1. Het Braziliaanse niet-automatische vergunningen- systeem, de verplichte minimumpr¶zen en de verplichte betalingsvoorwaarden sch¶nen str¶dig te z¶n met de verplichtingen van dat land op grond van de Overeen- komst van Marrakesh tot oprichting van de Wereldhan- delsorganisatie en een handelsbelemmering te vormen in de zin van artikel 2, lid 1, van Verordening (EG) nr. 3286/94. 2. De Gemeenschap maakt tegen Brazili(cid:137) een zaak aanhangig op grond van het memorandum van overeen- stemming inzake de regels en procedures betreffende de beslechting van geschillen en andere terzake dienende WTO-bepalingen om te verkr¶gen dat aan de handelsbe- lemmering een einde wordt gemaakt. Artikel 2 Dit besluit is van toepassing vanaf de datum van bekend- making in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Gedaan te Brussel, 17 maart 1999. Voor de Commissie Leon BRITTAN Vice-Voorzitter


title: 1999/234/CE: Décision de la Commission du 17 mars 1999 arrêtée en vertu des dispositions du règlement (CE) nº 3286/94 du Conseil, concernant le système brésilien de licences d'importation non automatiques et son application [notifiée sous le numéro C(1999) 607]

text: L 86/22 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 30. 3. 1999 D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 17 mars 1999 arr(cid:136)t(cid:130)e en vertu des dispositions du r(cid:138)glement (CE) no 3286/94 du Conseil, concer- nant le syst(cid:138)me br(cid:130)silien de licences d’importation non automatiques et son application [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1999) 607] (1999/234/CE) (5) (6) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 3286/94 du Conseil du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1994 arr(cid:136)tant des proc(cid:130)dures communautaires en mati(cid:138)re de politique commerciale commune en vue d’assurer l’exercice par la Communaut(cid:130) des droits qui lui sont conf(cid:130)r(cid:130)s par les r(cid:138)gles du commerce international, en particulier celles institu(cid:130)es sous l’(cid:130)gide de l’Organisation le mondiale du commerce r(cid:138)glement (CE) no 356/95 (2), et notamment ses articles 13 et 14, (OMC) (1), modifi(cid:130) par apr(cid:138)s consultation du comit(cid:130) consultatif, consid(cid:130)rant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) A. PROC(cid:144)DURE Le 12 janvier 1998, la Commission a (cid:130)t(cid:130) saisie d’une plainte en application de l’article 4 du r(cid:138)gle- ment (CE) no 3286/94 (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) le «r(cid:138)gle- ment»). La plainte a (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)pos(cid:130)e par la Febeltex (F(cid:130)d(cid:130)ration belge du textile). La plaignante faisait valoir que le syst(cid:138)me br(cid:130)silien de licences d’importation non automatiques et, en particulier, sa mise en application par l’imposition de conditions de paiement et de prix minimaux (cid:133) avec diverses incompatibles l’importation sont dispositions de l’accord instituant l’Organisation mondiale du commerce (ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «l’ac- cord OMC») et ses annexes. La plaignante deman- dait de ce fait (cid:133) la Commission de prendre les mesures n(cid:130)cessaires pour convaincre le Br(cid:130)sil d’abroger ce dispositif. La plainte contenait des (cid:130)l(cid:130)ments de preuve suffisants pour justifier l’ouverture d’une proc(cid:130)dure communautaire d’examen conform(cid:130)ment (cid:133) l’ar- ticle 8 du r(cid:138)glement. En cons(cid:130)quence, une telle proc(cid:130)dure a (cid:130)t(cid:130) entam(cid:130)e le 27 f(cid:130)vrier 1998 (3). (cid:211) la suite de l’ouverture de la proc(cid:130)dure d’examen, la Commission a proc(cid:130)d(cid:130) (cid:133) une enqu(cid:136)te appro- fondie des points de fait et de droit relatifs au (1) JO L 349 du 31. 12. 1994, p. 71. (2) JO L 41 du 23. 2. 1995, p. 3. (3) Avis d’ouverture d’une proc(cid:130)dure d’examen concernant un obstacle au commerce, au sens du r(cid:138)glement (CE) no 3286/94 du Conseil, commerciales en des maintenues par le Br(cid:130)sil dans le cadre du commerce des produits textiles (JO C 63 du 27. 2. 1998, p. 2). consistant pratiques syst(cid:138)me br(cid:130)silien des licences d’importation tel qu’il est appliqu(cid:130) aux produits textiles. (cid:211) partir des constatations de cette enqu(cid:136)te, la Commission a tir(cid:130) les conclusions qui suivent. B. CONSTATATIONS EN CE QUI CONCERNE AU L’EXISTENCE OBSTACLE D’UN COMMERCE L’enqu(cid:136)te a (cid:130)tabli que le syst(cid:138)me de licences d’im- portation pratiqu(cid:130) par le Br(cid:130)sil est un syst(cid:138)me au sens de l’article 3, paragraphe 1, de l’accord sur les proc(cid:130)dures de licences d’importation de l’OMC qui devrait, par cons(cid:130)quent, (cid:136)tre conforme aux disposi- tions de cet accord ainsi qu’aux r(cid:138)gles fix(cid:130)es par le GATT de 1994. La l(cid:130)gislation br(cid:130)silienne relative au syst(cid:138)me de licences automatiques comprend les textes suivants: d’importation non — Decreto 660, du 25 septembre 1992 (instaurant le Sistema Integrado de Com(cid:130)rcio Exterior, le Siscomex), — Portaria Interministerial 291 (minist(cid:138)re du Tr(cid:130)sor/minist(cid:138)re du de commerce), du 12 d(cid:130)cembre 1996 (portant sur le traitement des op(cid:130)rations d’importation au moyen du Siscomex), l’industrie et — Portaria Secex 21, du 12 d(cid:130)cembre 1996 (portant sur la mise en œuvre des op(cid:130)rations d’importation au moyen du Siscomex, y compris le contr(cid:147)le des prix) et — Comunicados Decex dressant la liste des biens soumis au syst(cid:138)me des licences d’im- portation non automatiques, textes qui ont (cid:130)t(cid:130) compl(cid:130)t(cid:130)s par le Comunicado 37 Decex, du 17 d(cid:130)cembre 1997. Le syst(cid:138)me br(cid:130)silien est cependant tr(cid:138)s souple: de nouveaux produits peuvent, sur simple d(cid:130)cision du minist(cid:138)re de l’industrie, du commerce et du tourisme, (cid:136)tre ajout(cid:130)s (cid:133) la liste de ceux pour lesquels une licence d’importation non automa- tique est requise. 30. 3. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 86/23 (7) (8) (9) (10) Le syst(cid:138)me br(cid:130)silien de licences est g(cid:130)r(cid:130) par un instrument informatis(cid:130) baptis(cid:130) Siscomex. L’octroi de licences d’importation pour les produits textiles en provenance de la Communaut(cid:130) est directement subordonn(cid:130) (cid:133) une s(cid:130)rie de prix minimaux et de conditions de paiement impos(cid:130)s (cid:133) l’importation. Si les informations correspondantes figurant dans une d(cid:130)claration d’importation ne sont pas conformes (cid:133) celles qui ont (cid:130)t(cid:130) arr(cid:136)t(cid:130)es et int(cid:130)gr(cid:130)es par les auto- rit(cid:130)s br(cid:130)siliennes dans Siscomex, les demandes de licences d’importation ne sont pas trait(cid:130)es et l’im- portateur est pri(cid:130) de contacter l’agence locale du d(cid:130)partement du commerce ext(cid:130)rieur du minist(cid:138)re de l’industrie, du commerce et du tourisme (Decex). La l(cid:130)gislation br(cid:130)silienne instituant ce syst(cid:138)me ne comprend aucune indication de la d(cid:130)cision mise en application dans le cadre de la proc(cid:130)dure de licences. Les services de la Commission ont d(cid:130)cou- vert l’existence de r(cid:138)gles et instructions administra- tives internes concernant l’imposition de condi- tions de paiement et de prix minimaux (cid:133) l’importa- tion, r(cid:138)gles qui sont appliqu(cid:130)es dans le cadre de la gestion du syst(cid:138)me de licences d’importation au Br(cid:130)sil. Ces r(cid:138)gles ne sont pas publi(cid:130)es, de sorte que les administrations publiques et les op(cid:130)rateurs ne peuvent en avoir connaissance. Il n’existe en outre aucun moyen de recours contre de tels r(cid:138)glements officieux. d’importation Lorsque Siscomex ne traite pas les demandes de aux licences exigences relatives aux conditions de paiement et aux prix minimaux, aucune d(cid:130)cision formelle n’est prise, si bien que les demandes concern(cid:130)es restent ind(cid:130)finiment en suspens. conformes non Le syst(cid:138)me br(cid:130)silien ne semble pas viser (cid:133) mettre en œuvre une quelconque mesure compatible avec le GATT, sa seule fonction (cid:130)tant d’utiliser l’applica- tion et l’administration de proc(cid:130)dures d’importa- tion comme un instrument de politique commer- ciale dans le but de restreindre les flux d’importa- tions de produits textiles au Br(cid:130)sil. L’examen a (cid:130)galement montr(cid:130) que ce syst(cid:138)me permet aux auto- rit(cid:130)s br(cid:130)siliennes de d(cid:130)cider de fa(cid:135)on discr(cid:130)tion- naire et arbitraire de refuser des licences d’importa- tion pour des motifs officieux et non publi(cid:130)s. En imposant des conditions de paiement et des prix minimaux comme conditions (cid:133) la d(cid:130)livrance de licences, le Br(cid:130)sil a sensiblement limit(cid:130) les impor- tations de produits provenant de la Communaut(cid:130) et a d(cid:130)courag(cid:130) un grand nombre de clients potentiels d’acheter des produits europ(cid:130)ens. (11) Le Br(cid:130)sil n’a pas encore notifi(cid:130) une partie de la l(cid:130)gislation applicable (Comunicado Decex 37, du 17 d(cid:130)cembre 1997). L’autre partie a (cid:130)t(cid:130) notifi(cid:130)e, mais avec un retard de plus d’un an et seulement apr(cid:138)s l’ouverture du pr(cid:130)sent examen par la Commission en vertu du r(cid:138)glement. Dans la notification corres- pondante, certaines informations essentielles ont par ailleurs (cid:130)t(cid:130) omises (par exemple la liste des produits soumis aux proc(cid:130)dures de licence). (12) Dans ces circonstances, la Commission estime que les all(cid:130)gations de la plaignante sont fond(cid:130)es et que les pratiques adopt(cid:130)es par le Br(cid:130)sil constituent un obstacle au commerce au sens de l’article 2, para- graphe 1, du r(cid:138)glement, dans la mesure o(cid:151) elles sont contraires aux dispositions suivantes: (13) (14) (15) (16) — articles X. 1 et XI. 1 du GATT, — articles 1er et paragraphe 3, 3, paragraphe 2, 3, paragraphe 5, point f), et 5 de l’accord sur les proc(cid:130)dures de licences d’importation de l’OMC. La Commission estime n(cid:130)anmoins que la r(cid:130)f(cid:130)rence aux bases juridiques susmentionn(cid:130)es n’exclut pas le recours (cid:133) toute autre disposition applicable de l’ac- cord OMC et de ses accords annexes qui pourrait (cid:136)tre utile dans les proc(cid:130)dures engag(cid:130)es devant l’OMC. C. CONSTATATIONS EN CE QUI CONCERNE LES EFFETS COMMERCIAUX D(cid:144)FAVORABLES L’enqu(cid:136)te de la Commission a mis en (cid:130)vidence le potentiel consid(cid:130)rable que repr(cid:130)sente le mrach(cid:130) br(cid:130)silien pour les produits comp(cid:130)titifs export(cid:130)s par les producteurs de la communaut(cid:130). (cid:211) cet (cid:130)gard, les principales constatations en ce qui concerne les effets commerciaux d(cid:130)favorables provoqu(cid:130)s par les pratiques incrimin(cid:130)es indiquent que le syst(cid:138)me de licences d’importation non automatiques partiqu(cid:130) par le Br(cid:130)sil constitue une entrave importante (cid:133) l’acc(cid:138)s de plusieurs produits textiles de la Commu- naut(cid:130) au march(cid:130) br(cid:130)silien. L’enqu(cid:136)te, qui portait sur des produits inclus dans les chapitres 50 (cid:133) 63 de la nomenclature combin(cid:130)e, a r(cid:130)v(cid:130)l(cid:130) que le syst(cid:138)me br(cid:130)silien avait des effets variables selon les cat(cid:130)gories de produits. De mani(cid:138)re g(cid:130)n(cid:130)rale, les exportations communautaires textiles au Br(cid:130)sil n’ont enregistr(cid:130), de produits malgr(cid:130) le potentiel important que repr(cid:130)sente le march(cid:130) br(cid:130)silien, aucune augmentation notable entre 1996 et 1997, en particulier par rapport aux exportations constat(cid:130)es sur des march(cid:130)s similaires d’Am(cid:130)rique du Sud. Plus sp(cid:130)cifiquement, l’instauration du syst(cid:138)me de licences d’importation non automatiques et ses modalit(cid:130)s d’application par l’imposition de condi- tions de paiement et de prix minimaux ont entra(cid:140)n(cid:130) d(cid:138)s 1997 (et, dans certains cas, d(cid:138)s 1996) une baisse des exportations, de l’Union europ(cid:130)enne vers le Br(cid:130)sil, de certains produits textiles tels que toile et 5210 49 00), sangles (code NC: 5806 32 10), couvre- lits (et produits apparent(cid:130)s) (code NC: 6302 32 90), (cid:130)toffes de bonneterie-cha(cid:140)ne de fibres synth(cid:130)tiques pour rideaux (code NC: 6002 43 11), tissus de fibres artificielles discontinues en fils de diverses couleurs pour v(cid:136)tements de sport (par exemple Lyocell, (cid:130)las- tane) (code NC: 5516 13 00). (codes NC: (cid:133) matelas 5516 23 10 (17) (18) (19) (20) L 86/24 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 30. 3. 1999 incrimin(cid:130)es se sont Les pratiques br(cid:130)siliennes traduites, pour certains exportateurs communau- taires de produits textiles d(cid:130)termin(cid:130)s, par une baisse de comp(cid:130)titivit(cid:130) importante sur le march(cid:130) br(cid:130)silien. Celle-ci a (cid:130)t(cid:130) particuli(cid:138)rement forte dans les cat(cid:130)gories de produits, tels la toile (cid:133) matelas, les tissus pour rideaux ou les sangles, qui sont soumis (cid:133) des prix minimaux (cid:133) l’importation. gramme (USD/kg) impos(cid:130) par les autorit(cid:130)s br(cid:130)si- liennes pour les importations de toile (cid:133) matelas en jacquard relevant du code NC 5516 23 10 repr(cid:130)- sente plus du double du prix de vente normal de ce produit (soit 8 (cid:133) 11 USD/kg). Une majoration de prix d’une telle ampleur a provoqu(cid:130) une baisse importante de comp(cid:130)titivit(cid:130) sur le march(cid:130) br(cid:130)silien pour ce produit textile domestique. communautaires de exportateurs les La mise en œuvre des mesures contest(cid:130)es a, dans bon nombre de cas, provoqu(cid:130) une diminution notable du nombre et de l’importance des clients br(cid:130)siliens ainsi que du nombre et du volume des commandes re(cid:135)ues et confirm(cid:130)es. (22) En cons(cid:130)quence, la Commission a conclu que les effets mentionn(cid:130)s plus haut constituent bien des effets commerciaux d(cid:130)favorables au sens de l’article 2, paragraphe 4, du r(cid:138)glement. L’imposition de prix minimaux a par ailleurs r(cid:130)duit de fa(cid:135)on non n(cid:130)gligeable l’(cid:130)ventail des produits admis (cid:133) l’exportation au Br(cid:130)sil. Autrement dit, il n’est plus possible d’exporter vers ce pays des produits dont le prix d’exportation est bien trop bas par rapport au prix minimal requis parce qu’ils ne seraient plus comp(cid:130)titifs (cid:133) ce niveau de prix sup(cid:130)- rieur. Ce type de situation se rencontre souvent, fait assez significatif, dans le cas de produits (cid:133) bas prix pour lesquels il existe une forte concurrence locale. En cons(cid:130)quence, l’importateur br(cid:130)silien aura tendance (cid:133) acheter le produit fabriqu(cid:130) localement qui, sans l’imposition de prix minimaux, serait plus on(cid:130)reux que le produit textile (cid:130)quivalent en prove- nance de la Communaut(cid:130). La n(cid:130)cessit(cid:130) de modifier la sp(cid:130)cification technique ou la composition d’un produit constitue un autre effet commercial d(cid:130)favorable aux producteurs/ exportateurs communautaires de produits textiles. Celle-ci est dict(cid:130)e par le besoin de se conformer aux prix minimaux requis. Dans certains cas, la modification de la sp(cid:130)cification technique est le seul moyen d’obtenir un produit dont le prix correspond au prix minimal prescrit, mais qui reste aussi (cid:130)conomiquement viable. (cid:211) cet (cid:130)gard, on a port(cid:130) (cid:133) la connaissance des services de la Commis- sion des cars — celui de la toile (cid:133) matelas par exemple — dans lesquels il a fallu modifier le pourcentage de coton, de rayonne, de polyester, etc. d’un produit en ayant parfois recours (cid:133) une nouvelle mati(cid:138)re premi(cid:138)re (telle la rayonne) ou en utilisant une autre mati(cid:138)re premi(cid:138)re dont le choix a une incidence sur le poids du produit au m(cid:138)tre carr(cid:130) (tel le polypropyl(cid:138)ne). (21) L’emploi par le Br(cid:130)sil de son syst(cid:138)me de licences non automatiques (cid:133) l’importation comme instru- ment de politique commerciale visant (cid:133) contr(cid:147)ler les flux commerciaux s’est traduit, dans certains secteurs textiles, par une transformation compl(cid:138)te des conditions du march(cid:130), qui s’est parfois sold(cid:130)e par une quasi-fermeture du march(cid:130) br(cid:130)silien aux exportateurs communautaires de produits textiles. Pour prendre un exemple, le prix d’importation minimum de 20 dollars des (cid:144)tats-Unis par kilo- D. INT(cid:144)R(cid:219)T DE LA COMMUNAUT(cid:144) (23) Au cours des deux derni(cid:138)res ann(cid:130)es, les exporta- teurs et producteurs europ(cid:130)ens ont d(cid:130)pos(cid:130) trois plaintes contre des pratiques commerciales br(cid:130)si- liennes ayant un effet restrictif sur les exportations (t(cid:147)les communautaires de diff(cid:130)rents produits d’acier, textiles et sorbitol). Ces pratiques semblent conditions non transparentes, viser, dans des certains d’un sensibles secteurs processus de d(cid:130)cision tr(cid:138)s souple. C’est la raison pour laquelle il est capital pour la Communaut(cid:130) de s’attaquer au syst(cid:138)me br(cid:130)silien par une d(cid:130)marche globale. rel(cid:138)vent et (24) Faire en sorte que les partenaires de l’OMC respec- tent pleinement leurs engagements est en outre de la plus haute importance pour la Communaut(cid:130), qui a contract(cid:130) les m(cid:136)mes obligations. Pour le bon fonctionnement d’un syst(cid:138)me commercial multila- t(cid:130)ral, il est indispensable de s’attaquer syst(cid:130)mati- quement (cid:133) toutes les pratiques apparaissant comme incompatibles avec les r(cid:138)gles de l’OMC. (25) Dans l’affaire Febeltex, compte tenu de l’impor- tance de l’industrie textile pour la Communaut(cid:130) dans son ensemble et de la n(cid:130)cessit(cid:130) de permettre aux produits textiles europ(cid:130)ens de b(cid:130)n(cid:130)ficier d’un acc(cid:138)s (cid:130)quitable aux march(cid:130)s de pays la Communaut(cid:130) devrait contester sans attendre le syst(cid:138)me br(cid:130)silien de licences non automatiques, conform(cid:130)ment aux dispositions applicables de l’ac- cord sur les proc(cid:130)dures de licences d’importation, du GATT de 1994 et du m(cid:130)morandum d’accord de le l’OMC sur les r(cid:138)gles et proc(cid:130)dures r(cid:130)gissant r(cid:138)glement des diff(cid:130)rends. tiers, E. CONCLUSIONS ET MESURES (cid:211) PRENDRE avec (cid:130)chang(cid:130)es (26) Des r(cid:130)unions ont (cid:130)t(cid:130) organis(cid:130)es et des lettres ont (cid:130)t(cid:130) autorit(cid:130)s br(cid:130)siliennes les comp(cid:130)tentes afin de discuter de cette question et de trouver une solution (cid:133) l’amiable, mais les auto- rit(cid:130)s br(cid:130)siliennes n’ont pr(cid:130)sent(cid:130) aucune proposition en vue d’une solution. 30. 3. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 86/25 (27) Dans ces circonstances, l’int(cid:130)r(cid:136)t de la Communaut(cid:130) exige que soit ouverte une proc(cid:130)dure de r(cid:138)glement de diff(cid:130)rend dans le cadre de l’OMC, D(cid:144)CIDE: Article premier 1. Le syst(cid:138)me de licences non automatiques ainsi que l’imposition de prix minimaux et de conditions de paie- ment tels qu’ils sont pratiqu(cid:130)s par le Br(cid:130)sil sont incompa- tibles avec les obligations qui incombent (cid:133) ce pays en vertu de l’accord de Marrakech instituant l’Organisation mondiale du commerce et constituent un «obstacle au commerce» au sens de l’article 2, paragraphe 1, du r(cid:138)gle- ment (CE) no 3286/94. La Communaut(cid:130) engagera une action (cid:133) l’encontre 2. du Br(cid:130)sil conform(cid:130)ment au m(cid:130)morandum d’accord sur les r(cid:138)gles et proc(cid:130)dures r(cid:130)gissant le r(cid:138)glement des diff(cid:130)- rends et autres dispositions applicables de l’OMC afin d’obtenir l’(cid:130)limination de cet obstacle au commerce. Article 2 La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est applicable (cid:133) compter de la date de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Fait (cid:133) Bruxelles, le 17 mars 1999. Par la Commission Leon BRITTAN Vice-pr(cid:130)sident