title: Reglamento (CE) n° 622/1999 de la Comisión de 23 de marzo de 1999 por el que se fijan las restituciones a la exportación en el sector de los huevos

eurovoc_concepts:
egg
export refund

formats: pdf print

text: 24. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 78/5 REGLAMENTO (CE) No 622/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 23 de marzo de 1999 por el que se fijan las restituciones a la exportaci(cid:155)n en el sector de los huevos LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2771/75 del Consejo, de 29 de octubre de 1975, por el que se establece la organiza- ci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los huevos (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1516/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 8, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 8 del Reglamento (CEE) no 2771/75, la diferencia entre los precios de los productos contemplados en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 de dicho Reglamento, en el mercado mundial y en la Comunidad, puede cubrirse mediante una restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n; Considerando que la situaci(cid:155)n actual del mercado en algunos pa(cid:146)ses terceros as(cid:146) como la competencia para determinados destinos imponen la necesidad de fijar una restituci(cid:155)n diferenciada para ciertos productos del sector de los huevos; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de dichas normas y crite- rios a la situaci(cid:155)n actual de los mercados en el sector de los huevos conduce a fijar la restituci(cid:155)n en un importe que permita la participaci(cid:155)n de la Comunidad en el comercio internacional y que tenga en cuenta asimismo el car(cid:145)cter de las exportaciones de dichos productos, as(cid:146) como su importancia en la actualidad; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de las aves de corral y de los huevos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Queda fijada en el Anexo la lista de los c(cid:155)digos de productos a los que se concede la restituci(cid:155)n prevista en el art(cid:146)culo 8 del Reglamento (CEE) no 2771/75 y los importes de dicha restituci(cid:155)n. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 25 de marzo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 23 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 282 de 1. 11. 1975, p. 49. (2) DO L 189 de 30. 7. 1996, p. 99. L 78/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 24. 3. 1999 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 23 de marzo de 1999, por el que se fijan las restituciones a la exportaci(cid:155)n en el sector de los huevos C(cid:155)digo del producto Destino (1) Importe de las restituciones 0407 00 11 9000 0407 00 19 9000 0407 00 30 9000 0408 11 80 9100 0408 19 81 9100 0408 19 89 9100 0408 91 80 9100 0408 99 80 9100 02 02 03 04 05 01 01 01 01 01 EUR/100 unidades 3,30 1,50 EUR/100 kg 16,00 8,00 14,00 58,00 27,00 27,00 43,00 11,00 (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 todos los destinos, a excepci(cid:155)n de Suiza, 02 todos los destinos, a excepci(cid:155)n de los Estados Unidos de Am(cid:130)rica, 03 Kuwait, Bahrein, Om(cid:145)n, Qatar, Emiratos (cid:214)rabes Unidos, Yemen, Hong Kong RAE y Rusia, 04 todos los destinos, a excepci(cid:155)n de Suiza y de los destinos mencionados en el punto 03 y 05, 05 Corea del Sur, Jap(cid:155)n, Malasia, Tailandia, Taiw(cid:145)n, Filipinas y Egipto. NB: Los c(cid:155)digos de productos, incluidas las notas a pie de p(cid:145)gina, se definen en el Reglamento (CEE) no 3846/87 de la Comisi(cid:155)n modificado


title: 1999/251/EG: Entscheidung der Kommission vom 23. März 1999 zur Änderung des Verzeichnisses der benachteiligten Gebiete im Sinne der Verordnung (EG) Nr. 950/97 (Irland) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 709)

eurovoc_concepts:
Ireland
financial aid
less-favoured agricultural area
less-favoured region
regional aid

formats: html pdf print

text: 10. 4. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 96/29 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 23. M(cid:132)rz 1999 zur (cid:142)nderung des Verzeichnisses der benachteiligten Gebiete im Sinne der Verordnung (EG) Nr. 950/97 (Irland) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 709) (Nur der englische Text ist verbindlich) (1999/251/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 950/97 des Rates zur Verbesserung der Effizienz der Agrarstruktur (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2331/ 98 (2), insbesondere auf Artikel 21 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit Schreiben vom 30. April 1997 und vom 19. November 1998 hat die Regierung Irlands gem(cid:132)ß Artikel 21 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 950/97 die (cid:142)nde- rung des Gemeinschaftsverzeichnisses der benachteiligten Gebiete entsprechend den Anh(cid:132)ngen dieser Entschei- dung beantragt. Die neu in das Verzeichnis aufzunehmenden Gebiete erf(cid:129)llen die Kriterien der Richtlinie 85/350/EWG des Rates (3) f(cid:129)r die Ausweisung von Gebieten im Sinne von Artikel 24 der Verordnung (EG) Nr. 950/97. Die Regierung Irlands hat mit den genannten Schreiben eine Liste von weniger stark benachteiligten Gebieten in der County Monaghan (cid:129)bermittelt, die nunmehr als st(cid:132)rker benachteiligte Gebiete eingestuft werden sollen; die landwirtschaftliche Nutzfl(cid:132)che dieser Gebiete bel(cid:132)uft sich auf 10 470 ha, sodaß sich die landwirtschaftliche Nutzfl(cid:132)che der st(cid:132)rker benachteiligten Gebiete nunmehr auf insgesamt 75 087 ha erh(cid:148)ht. Dieses Verzeichnis ersetzt ab dem Jahr 1999 das bisher f(cid:129)r die County Monaghan geltende Verzeichnis. Die neu einzustufenden Gebiete erf(cid:129)llen die Kriterien f(cid:129)r die Einstufung als st(cid:132)rker benachteiligte Gebiete gem(cid:132)ß der Entscheidung C(95)2850 der Kommission vom 28. November 1995. Durch diese (cid:142)nderungen erh(cid:148)ht sich die landwirtschaft- liche Nutzfl(cid:132)che der benachteiligten Gebiete um nicht mehr als 1,5 % der gesamten landwirtschaftlichen Nutz- fl(cid:132)che Irlands. Gem(cid:132)ß Artikel 30 der Verordnung (EG) Nr. 950/97 hat die Kommission zu entscheiden, ob die mitgeteilten ihre Vereinbarkeit mit Vorschriften im Hinblick auf dieser Verordnung und unter Ber(cid:129)cksichtigung ihrer Ziele sowie des notwendigen Zusammenhangs zwischen den verschiedenen Maßnahmen die Bedingungen f(cid:129)r eine finanzielle Beteiligung der Gemeinschaft erf(cid:129)llen. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ausschusses f(cid:129)r Agrarstrukturen und die Entwicklung des l(cid:132)ndlichen Raums (cid:190) HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Das Verzeichnis der benachteiligten Gebiete Irlands im Anhang der Richtlinien 85/350/EWG, 91/466/EWG (4) und 96/52/EG (5) wird gem(cid:132)ß den Verzeichnissen in Anhang dieser Entscheidung erg(cid:132)nzt. Das Verzeichnis der benachteiligten Gebiete in der County Monaghan, die nunmehr als st(cid:132)rker benachteiligte Gebiete eingestuft werden, wird durch das von der Regie- rung Irlands mit Schreiben vom 30. April 1997 (cid:129)bermit- telte Verzeichnis ersetzt. Artikel 2 Diese Entscheidung ist an Irland gerichtet. Br(cid:129)ssel, den 23. M(cid:132)rz 1999. F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 142 vom 2. 6. 1997, S. 1. (2) ABl. L 291 vom 30. 10. 1998, S. 10. (3) ABl. L 187 vom 19. 7. 1985, S. 1. (4) ABl. L 251 vom 7. 9. 1991, S. 10. (5) ABl. L 194 vom 6. 8. 1996, S. 5. L 96/30 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 10. 4. 1999 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) BIJLAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Zonas desfavorecidas tal como se definen en el apartado 24 del Reglamento (CE) no 950/97 / Ugunstigt stillede landbrugsomr(cid:134)der i henhold til artikel 24 i forordning (EF) nr. 950/97 / Benachteiligte Gebiete im Sinne von Artikel 24 der Verordnung (EG) Nr. 950/97 / Leiomejtij(cid:146)r peqiow(cid:146)r s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 24 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 950/97 / Less-favoured areas within the meaning of Article 24 of Regulation (EC) No 950/97 / Zones d(cid:130)favoris(cid:130)es au titre de l’article 24 du r(cid:138)glement (CE) no 950/97 / Zone svantaggiate ai sensi dell’articolo 24 del regolamento (CE) n. 950/97 / Probleemgebieden in de zin van artikel 24 van Verordening (EG) nr. 950/97 / Zonas desfavorecidas na acep(cid:135)(cid:209)o do artigo 24. o do Regulamento (CE) n. o 950/97 / Asetuksen (EY) N:o 950/97 24 artiklan mukaisesti ep(cid:132)suotuisiksi m(cid:132)(cid:132)ritetyt alueet / Mindre gynnade omr(cid:134)den i enlighet med artikel 24 i f(cid:148)rordning (EG) nr 950/97 COUNTY CORK DISTRICT ELECTORAL DIVISION TOWNLAND(S) Derry Carrig COUNTY KILDARE Ballinaclogh Chimneyfield DISTRICT ELECTORAL DIVISION TOWNLAND(S) Carrigeen COUNTY LAOIS Glebe Glowens Simonstown West DISTRICT ELECTORAL DIVISION TOWNLAND(S) Ballinakill Cloghoge COUNTY WICKLOW DISTRICT ELECTORAL DIVISION TOWNLAND(S) Dunganstown South Dunganstown West Breagura Kilmacurra West


title: Kommissionens förordning (EG) nr 617/1999 av den 23 mars 1999 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken Indien

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
import
originating product
steel
wire

text: 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/13 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 617/1999 av den 23 mars 1999 om inf(cid:148)rande av en prelimin(cid:132)r antidumpningstull p(cid:134) import av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken Indien EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 905/ 98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 7 i denna, efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (1) (2) (3) A. F(cid:153)RFARANDE Den 25 juni 1998 meddelade kommissionen genom ett tillk(cid:132)nnagivande i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning (3) att ett antidump- ningsf(cid:148)rfarande skulle inledas r(cid:148)rande import till gemenskapen av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter av minst 1 mm och med ursprung i Indien och Sydkorea. Samma dag inleddes ett parallellt antisubventionsf(cid:148)rfarande r(cid:148)rande Indien och Sydkorea. F(cid:148)rfarandet inleddes till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l som ingavs i maj 1998 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) f(cid:148)r de tillver- kares r(cid:132)kning i gemenskapen som svarade f(cid:148)r en betydande del av gemenskapens tillverkning av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l. Klagom(cid:134)let inneh(cid:148)ll bevisning om att den ber(cid:148)rda produkten dumpades och att detta v(cid:134)llade v(cid:132)sentlig skada, och denna bevisning ans(cid:134)gs efter samr(cid:134)d vara tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att det skulle inledas ett f(cid:148)rfarande. Kommissionen meddelade officiellt de klagande tillverkarna i gemenskapen, exporterande tillver- kare, import(cid:148)rer, leverant(cid:148)rer och anv(cid:132)ndare som den visste var ber(cid:148)rda, ber(cid:148)rda intresseorganisa- tioner och f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r exportl(cid:132)nderna. Ber(cid:148)rda parter gavs m(cid:148)jlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande av f(cid:148)rfa- randet synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. Alla parter som beg(cid:132)rde det h(cid:148)rdes. skriftligen l(cid:132)mna sina (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EGT C 199, 25. 6. 1998, s. 8. (4) (5) Kommissionen s(cid:132)nde fr(cid:134)geformul(cid:132)r till alla parter som den visste var ber(cid:148)rda och mottog svar fr(cid:134)n flera f(cid:148)retag i gemenskapen och i exportl(cid:132)nderna. Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som ans(cid:134)gs n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r ett prelimi- n(cid:132)rt fastst(cid:132)llande av dumpning, skada och gemen- skapens intresse och utf(cid:148)rde kontrollbes(cid:148)k p(cid:134) plats hos f(cid:148)ljande f(cid:148)retag: a) Tillverkare i gemenskapen — AB Sandvik Steel, Sandviken, Sverige — Bekaert N. V. , Zwevegem, Belgien — Bridon Wire Special Steel Division, Shef- field, F(cid:148)renade kungariket — Fagersta Stainless AB, Fagersta, Sverige — Gusab Stainless, Mj(cid:148)lby, Sverige — Hemmings Ltd. , Sheffield, F(cid:148)renade kunga- riket — Sprint-Metal, Paris, Frankrike — Sprint Metal Edelstahlzieherei GmbH, Hemer, Tyskland — Rigby-Maryland Stainless Ltd. , Sheffield, F(cid:148)renade kungariket — Rodacciai S. p. a and Rodasider S. r. l, Bosisio Parrni, Italien — Societa Italiana Kanthal S. p. a, Cinisello Balsamo, Italien — Trafilerie Bedini S. r. l, Peschiera Borromeo, Italien — Winterbottom Wire, Sheffield, F(cid:148)renade kungariket. b) Exporterande tillverkare i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna Indien — Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. , Mumbai — Devidayal India Ltd. , Mumbai — Hindustan Stainless Steel Wire Co. Pvt. Ltd. , Mumbai — Indore Wire Co. Ltd. , Indore — Isibars Ltd/Isinox Steels Ltd. , Mumbai — Kei Industries Ltd. , New Delhi — Macro Bars & Wires Pvt. Ltd. , Mumbai — Mukand Ltd. , Mumbai L 79/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 — Triveni Shinton International Ltd. , Indore — Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad — Venus Wire Industries Ltd. , Mumbai Sydkorea — Dae Sung Rope MFG. Co. Ltd. , Pusan — Korea Sangsa Co. Ltd. , S(cid:148)ul/Pusan — Korea Welding Electrode Co Ltd. , S(cid:148)ul — Kowel Special MFG Steel Wire Co. Ltd. , Pusan — Seah Metal Products Co. Ltd. , Chang Won — Shine Metal Co. Ltd. , Pusan. c) Import(cid:148)rer i gemenskapen som (cid:132)r exporterande tillverkare n(cid:132)rst(cid:134)ende Indien — Isibars Europe GmbH, D(cid:129)sseldorf, Tyskland — Mukand International Ltd, London, F(cid:148)re- nade kungariket Sydkorea — Kos Europe GmbH, D(cid:129)sseldorf, Tyskland d) Import(cid:148)rer i gemenskapen som inte (cid:132)r exporte- rande tillverkare n(cid:132)rst(cid:134)ende — Trio Handels GmbH, Eppstein, Tyskland — Bodo Trading GmbH, Dreieich, Tyskland (9) (10) (6) Unders(cid:148)kningen av dumpning omfattade perioden fr(cid:134)n och med den 1 april 1997 till och med den 31 mars 1998 (nedan kallad ”unders(cid:148)kningspe- rioden”). Unders(cid:148)kningen av skada omfattade perioden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1994 till och med den 31 mars 1998 (nedan kallad ”skadeunders(cid:148)knings- perioden”). (11) B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT (7) (8) 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning Den produkt som ber(cid:148)rs av unders(cid:148)kningen (cid:132)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l, inneh(cid:134)llande minst 2,5 viktprocent nickel, annan (cid:132)n s(cid:134)dan som inneh(cid:134)ller minst 28 men h(cid:148)gst 31 viktprocent nickel och minst 20 men h(cid:148)gst 22 viktprocent krom, med en diameter av minst 1 mm (nedan kallad ”tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l”). Denna produkt klassificeras f(cid:148)r n(cid:132)rvarande enligt KN-nummer ex 7223 00 19. Produkten definieras i huvudsak p(cid:134) grundval av sina fysiska aspekter och kvaliteten av rostfritt st(cid:134)l. Tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l erh(cid:134)lls genom att valstr(cid:134)d bear- betas s(cid:134) att dess tv(cid:132)rsnitt minskar. Det slutliga tv(cid:132)rsnittet (cid:132)r i allm(cid:132)nhet runt, men det kan ocks(cid:134) vara kvadratiskt, rektangul(cid:132)rt. triangul(cid:132)rt Omvandlingen av valstr(cid:134)d till tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l eller genom ett flertal bearbetningsprocesser. sker Beroende p(cid:134) kundens krav f(cid:134)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l olika specifika mekaniska egenskaper (diameter, dragh(cid:134)llfasthet, kvalitet) och olika typer av yta (blank, matt, med eller utan (cid:148)verdrag), vilket resul- terar i ett stort antal produkttyper (nedan (cid:132)ven kallade referenstyper eller modeller). Trots dessa skillnader f(cid:134)r alla typer av tr(cid:134)d av rost- st(cid:134)l anses vara en enda produkt. Denna fritt produkt bearbetas ytterligare av anv(cid:132)ndare, vilka t. ex. tillverkar filtreringselement, armeringselement, st(cid:148)td(cid:132)mpare, fj(cid:132)drar, kablar och st(cid:134)llinor. Dessa halvfabrikat anv(cid:132)nds d(cid:132)refter i exempelvis bilindu- stri, elektromekanisk industri, fiber- och textilin- dustri och byggnadsindustri. Vid unders(cid:148)kningen konstaterades prelimin(cid:132)rt att det fanns skillnader i fr(cid:134)ga om fysiska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den mellan tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter av minst 1 mm och tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter understigande 1 mm (dvs. fin tr(cid:134)d). Dessa fysiska skillnader avser fr(cid:132)mst dragh(cid:134)llfasthet, (cid:148)verdrag och formbarhet. Anv(cid:132)nd- ningen av fin tr(cid:134)d (cid:132)r vidare till stor del koncen- trerad till precisionsinriktade omr(cid:134)den, t. ex. medi- cinsk och kirurgisk utrustning och fina filter osv. , medan tjockare tr(cid:134)d i huvudsak anv(cid:132)nds i bygg- nadsindustrin, axellager, bilindustrin och inom mekanik och hush(cid:134)ll. Av dessa sk(cid:132)l verkar tjocka och fina tr(cid:134)dars utbytbarhet vara mycket begr(cid:132)nsad. Fr(cid:134)gan huruvida en klar skiljelinje kan dras mellan dessa tv(cid:134) produkter kommer dock att utredas ytter- ligare. 2. Likadan produkt Vid unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes att den tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l som tillverkades i Indien och Sydkorea och s(cid:134)ldes p(cid:134) de inhemska marknaderna eller exporterades till gemenskapen och den tr(cid:134)d av rost- fritt st(cid:134)l som tillverkades och s(cid:134)ldes i gemenskapen av de klagande tillverkarna i gemenskapen faktiskt hade identiska fysiska egenskaper och anv(cid:132)nd- ningsomr(cid:134)den, varf(cid:148)r de betraktades som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1. 4 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundf(cid:148)rordningen”). C. DUMPNING 1. Normalv(cid:132)rde a) Allm(cid:132)n metod (12) I syfte att fastst(cid:132)lla normalv(cid:132)rde unders(cid:148)ktes f(cid:148)rst huruvida de samarbetsvilliga exporterande tillver- karna i de l(cid:132)nder som ber(cid:148)rdes av f(cid:148)rfarandet hade 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/15 en sammanlagd inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym av den ber(cid:148)rda produkten som var representativ enligt artikel 2. 2 i grundf(cid:148)rordningen, dvs. om denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning motsvarade minst 5 % av exporten till gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten. D(cid:132)refter unders(cid:148)ktes huruvida varje enskild expor- terande tillverkares sammanlagda inhemska f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning av respektive produkttyp motsvarade minst 5 % av exporten till gemenskapen av samma produkttyp. inhemska F(cid:148)r de produkter f(cid:148)rs(cid:132)ljning vars uppn(cid:134)dde denna tr(cid:148)skel p(cid:134) 5 % fastst(cid:132)lldes huru- vida en tillr(cid:132)ckligt stor andel av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen hade skett vid normal handel enligt artikel 2. 4 i grund- f(cid:148)rordningen. I de fall volymen p(cid:134) den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning av en viss produkttyp som gjordes till priser som (cid:148)versteg enhetskostnaderna motsvarade minst 80 % av all f(cid:148)rs(cid:132)ljning, fastst(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av de v(cid:132)gda genomsnittliga priser som faktiskt betalats f(cid:148)r all inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning. Om andelen l(cid:148)nsamma f(cid:148)rs(cid:132)ljningstransaktioner f(cid:148)r en viss produkttyp underskred gr(cid:132)nsen p(cid:134) 80 %, men motsvarade mer (cid:132)n 10 % av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen, fast- st(cid:132)lldes normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av de v(cid:132)gda genomsnittliga priser som faktiskt betalats f(cid:148)r den l(cid:148)nsamma inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen. I fr(cid:134)ga om de produkttyper f(cid:148)r vilka den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen motsvarade mindre (cid:132)n 5 % av export- volymen till gemenskapen, eller om andelen l(cid:148)nsam inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning underskred 10 %, ans(cid:134)gs den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen vara otillr(cid:132)cklig i den mening som avses i artikel 2. 4 i grundf(cid:148)rord- ningen, och det borts(cid:134)gs d(cid:132)rf(cid:148)r fr(cid:134)n denna f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning. I dessa fall baserades normalv(cid:132)rdet p(cid:134) det v(cid:132)gda genomsnittet av de priser som andra tillver- kare i det ber(cid:148)rda landet hade tagit ut f(cid:148)r represen- tativ av motsvarande f(cid:148)rs(cid:132)ljning produkttyp vid normal handel enligt artikel 2. 1 i grundf(cid:148)rordningen. inhemsk f(cid:148)rs(cid:132)ljning I de fall de (cid:148)vriga tillverkarna i det ber(cid:148)rda landet inte hade n(cid:134)gon tillr(cid:132)cklig eller representativ inhemsk en viss produkttyp, av konstruerades normalv(cid:132)rdet p(cid:134) grundval av den tillverknings- ber(cid:148)rda exporterande tillverkarens kostnader f(cid:148)r den exporterade produkttypen med till(cid:132)gg f(cid:148)r ett sk(cid:132)ligt belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och allm(cid:132)nna kost- administrationskostnader, andra nader samt vinst enligt artikel 2. 3 och 2. 6 i grund- f(cid:148)rordningen. Beloppet f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och admi- nistrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader baserades p(cid:134) den representativa inhemska f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen, medan vinstmarginalen baserades p(cid:134) den representativa inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljning som skedde vid normal handel. b) Anv(cid:132)ndning av tillg(cid:132)ngliga uppgifter (Indien) uppgifter En indisk exporterande tillverkare kunde av orsaker som l(cid:134)g utanf(cid:148)r f(cid:148)retagets kontroll inte l(cid:132)mna full- st(cid:132)ndiga uppgifter om normalv(cid:132)rdet, i synnerhet om tillverkningskostnaderna. vissa Normalv(cid:132)rdet f(cid:148)r detta f(cid:148)retag fastst(cid:132)lldes s(cid:134)ledes till en del p(cid:134) grundval av de tillg(cid:132)ngliga och kontrollerade uppgifter som f(cid:148)retaget tillhanda- h(cid:134)llit, och till en del p(cid:134) uppgifter fr(cid:134)n andra samar- betsvilliga indiska tillverkare, enligt artikel 18 i grundf(cid:148)rordningen. 2. Exportpris I de fall exporten till gemenskapen gick direkt till oberoende import(cid:148)rer fastst(cid:132)lldes exportpriserna enligt artikel 2. 8 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa import(cid:148)rer. I de fall exporten gick till import(cid:148)rer i gemen- skapen som var den exporterande tillverkaren n(cid:132)r- st(cid:134)ende, konstruerades exportpriserna enligt artikel 2. 9 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) grundval av de priser till vilka de importerade produkterna f(cid:148)rst s(cid:134)ldes i gemenskapen. vidare till oberoende kunder Justeringar gjordes f(cid:148)r alla kostnader som till- kommit mellan import och (cid:134)terf(cid:148)rs(cid:132)ljning, inklu- sive en sk(cid:132)lig marginal f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- och admi- nistrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader samt vinst. Vinstniv(cid:134)n fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av de uppgifter om vinst som l(cid:132)mnats av de samarbetsvil- liga, icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rerna i gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten, i de fall dessa uppgifter ans(cid:134)gs vara tillf(cid:148)rlitliga och representativa. (13) (14) (15) (16) I detta avseende beg(cid:132)rde en n(cid:132)rst(cid:134)ende sydkoreansk import(cid:148)r i gemenskapen att dess belopp f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)lj- nings- och administrationskostnader och andra allm(cid:132)nna kostnader skulle minskas med ett belopp f(cid:148)r provisioner i Sydkorea. Kommissionen fastst(cid:132)llde att de provisioner som fr(cid:134)n moderbolaget L 79/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 till denna n(cid:132)rst(cid:134)ende fr(cid:134)n Sydkorea betalats import(cid:148)r i gemenskapen faktiskt var baserade p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljning direkt fr(cid:134)n moderbolaget till oberoende kunder i gemenskapen och att import(cid:148)ren inte till- handah(cid:148)ll n(cid:134)gra tj(cid:132)nster i samband med denna f(cid:148)rs(cid:132)ljning. F(cid:148)ljaktligen beaktades dessa provisioner inte vid fastst(cid:132)llandet av det konstruerade export- priset. 3. J(cid:132)mf(cid:148)relse (17) r(cid:132)ttvis j(cid:132)mf(cid:148)relsen skulle bli F(cid:148)r att togs det enligt artikel 2. 10 i grundf(cid:148)rordningen h(cid:132)nsyn i form av justeringar till olikheter i de faktorer som p(cid:134)stods och konstaterades p(cid:134)verka prisernas j(cid:132)mf(cid:148)r- barhet. P(cid:134) denna grundval gjordes justeringar f(cid:148)r indirekta skatter, transportavgifter, importskatter, f(cid:148)rs(cid:132)krings-, hanterings- och lastningskostnader och d(cid:132)rmed sammanh(cid:132)ngande kostnader, f(cid:148)rpack- nings-, och kreditkostnader, kostnader efter f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningen och provisioner. (18) Nio f(cid:148)retag i Indien och sex i Sydkorea beg(cid:132)rde en justering f(cid:148)r importavgifter. I enlighet med artikel 2. 10 b i grundf(cid:148)rordningen avslogs dessa ans(cid:148)k- ningar helt i fr(cid:134)ga om sex f(cid:148)retag i Indien och ett i Sydkorea, eftersom dessa f(cid:148)retag inte kunde bevisa att tullar hade betalats vid import av r(cid:134)material och att detta r(cid:134)material fysiskt hade inf(cid:148)rlivats med den ber(cid:148)rda produkt som s(cid:134)ldes p(cid:134) den inhemska marknaden. De (cid:148)vriga f(cid:148)retagen beviljades delvis den beg(cid:132)rda justeringen i den m(cid:134)n det bevisades att de material p(cid:134) vilka importavgifter var till(cid:132)mpliga fysiskt hade inf(cid:148)rlivats med den ber(cid:148)rda produkt som s(cid:134)ldes p(cid:134) den inhemska marknaden och att importavgifterna inte hade tagits ut eller (cid:134)terbeta- lats i fr(cid:134)ga om de produkter som exporterades till gemenskapen. (19) Ett sydkoreanskt f(cid:148)retag beg(cid:132)rde en justering f(cid:148)r skillnader i handelsled av det sk(cid:132)let att f(cid:148)retagets hela f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) den inhemska marknaden gick direkt till kunderna, medan en del av dess f(cid:148)rs(cid:132)lj- ning p(cid:134) gemenskapens marknad skedde via en n(cid:132)rst(cid:134)ende att eftersom alla kostnader som den n(cid:132)rst(cid:134)ende impor- t(cid:148)ren (cid:134)dragit sig vid j(cid:132)mf(cid:148)relsen skulle dras av fr(cid:134)n exportpriset, borde de indirekta f(cid:148)rs(cid:132)ljningskostna- derna f(cid:148)r den inhemska f(cid:148)rs(cid:132)ljningen ocks(cid:134) dras av fr(cid:134)n det inhemska priset. import(cid:148)r. F(cid:148)retaget h(cid:132)vdade Denna beg(cid:132)ran kunde prelimin(cid:132)rt inte beviljas, eftersom den exporterande tillverkaren i fr(cid:134)ga inte kunde visa att det konstruerade exportpriset och normalv(cid:132)rdet avs(cid:134)g olika handelsled och att skill- naden skulle p(cid:134)verka prisernas j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet, vilket (cid:132)r ett villkor enligt artikel 2. 10 d i grundf(cid:148)rord- ningen. 4. Dumpningsmarginaler (20) Dumpningsmarginalerna fastst(cid:132)lldes enlighet med artikel 2. 10 och 2. 11 i grundf(cid:148)rordningen p(cid:134) f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)relse, av grundval produkttyp, mellan det genomsnittliga normalv(cid:132)rdet och det v(cid:132)gda genomsnittliga export- priset fritt fabrik vid samma handelsled. produkttyp v(cid:132)gda en i (21) F(cid:148)r de exporterande tillverkare som ber(cid:148)rdes av f(cid:148)rfarandet men varken besvarade kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r eller gav sig till k(cid:132)nna fastst(cid:132)lldes dumpningsmarginalen p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter enligt artikel 18. 1 i grundf(cid:148)rordningen. av tillverkarna. Det konstaterades I syfte att fastst(cid:132)lla graden av samarbetsvilja i denna unders(cid:148)kning j(cid:132)mf(cid:148)rdes uppgifter fr(cid:134)n Eurostat med de uppgifter om exportvolym till gemen- skapen som l(cid:132)mnats av de samarbetsvilliga exporte- rande att den allm(cid:132)nna graden av samarbetsvilja i b(cid:134)da de l(cid:132)nder som ber(cid:148)rdes unders(cid:148)kningen var h(cid:148)g. Kommissionen ans(cid:134)g det d(cid:132)rf(cid:148)r vara l(cid:132)mpligt att f(cid:148)r de icke-samarbetsvilliga f(cid:148)retagen fastst(cid:132)lla dumpningsmarginalen till en niv(cid:134) som motsvarade den h(cid:148)gsta individuella dumpningsmarginal som konstaterats f(cid:148)r en samarbetsvillig exporterande tillverkare i det ber(cid:148)rda landet, eftersom det inte fanns n(cid:134)gon anledning att anta en icke-samarbets- villig exporterande tillverkare hade dumpat sina produkter i mindre omfattning (cid:132)n den h(cid:148)gsta som konstaterats. Detta ans(cid:134)gs (cid:132)ven vara n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att undvika att bristande samarbetsvilja bel(cid:148)nades och i syfte att inte skapa en m(cid:148)jlighet till kringg(cid:134)ende. (22) indiskt Ett f(cid:148)retag samarbetade inte tillr(cid:132)ckligt, enligt kommissionen. I enlighet med artikel 18. 1 i grundf(cid:148)rordningen besl(cid:148)ts i detta fall att dump- ningsmarginalen f(cid:148)r detta f(cid:148)retag skulle motsvara den marginal som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r icke-samarbetsvil- liga exporterande tillverkare. (23) F(cid:148)ljande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gr(cid:132)ns, fastst(cid:132)lldes: a) Indien: — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd: — Devidayal India Ltd: — Hindustan Stainless Steel Wire Co. Pvt Ltd: — Indore Wire Co. Ltd: — Isibars Ltd/Isinox Steels Ltd: — Kei Industries Ltd: — Macro Bars & Wires Pvt Ltd: — Mukand Ltd: 1,2 %, 27,5 %, 76,2 %, 44,6 %, 11,6 %, 76,2 %, 21,9 %, 23,3 %, 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/17 — Raajratna Metal Industries Ltd: — Triveni Shinton International Ltd: — Venus Wire Industries Ltd: 16,0 %, 68,2 %, 7,4 %. enhetliga till(cid:132)mpningen av systemet med ”lege- ringsp(cid:134)slag”, och att det d(cid:132)rf(cid:148)r inte skulle vara m(cid:148)jligt att utf(cid:148)ra en exakt skadeanalys i detta anti- dumpningsf(cid:148)rfarande. b) Sydkorea De konstaterade dumpningsmarginalerna l(cid:134)g under, sammanf(cid:148)ll med eller l(cid:134)g strax (cid:148)ver miniminiv(cid:134)n. D. SKADA 1. Definition av gemenskapsindustrin Tillverkare i gemenskapen (24) Tillverkningen i gemenskapen enligt artikel 4. 1 a i grundf(cid:148)rordningen utg(cid:148)rs av — tillverkare f(cid:148)r vilkas r(cid:132)kning klagom(cid:134)let ingivits och som var samarbetsvilliga i unders(cid:148)kningen (”samarbetsvilliga klagande”), — tillverkare f(cid:148)r vilkas r(cid:132)kning klagom(cid:134)let ingivits och som inte var samarbetsvilliga i unders(cid:148)k- ningen (”icke-samarbetsvilliga klagande”), — andra tillverkare i gemenskapen som inte (cid:132)r klagande, som inte var samarbetsvilliga i f(cid:148)rfa- randet och som inte motsatte sig f(cid:148)rfarandet. Gemenskapsindustrin (25) De samarbetsvilliga klagande uppfyller de krav p(cid:134) representativitet som f(cid:148)reskrivs i artikel 5. 4 i grund- f(cid:148)rordningen, eftersom de svarar f(cid:148)r mer (cid:132)n 65 % av den totala tillverkningen i gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten. De anses d(cid:132)rf(cid:148)r utg(cid:148)ra gemen- skapsindustrin i den mening som avses i artikel 4. 1 i grundf(cid:148)rordningen. 2. Unders(cid:148)kningens r(cid:132)ckvidd (26) Med beaktande av ovann(cid:132)mnda avg(cid:148)randen om dumpning av importen fr(cid:134)n Sydkorea och vad som f(cid:148)resl(cid:134)s till f(cid:148)ljd av dessa, ans(cid:134)gs det i detta skede inte vara l(cid:132)mpligt att s(cid:132)rskilt bed(cid:148)ma verkan av importen fr(cid:134)n Sydkorea. F(cid:148)ljande analys avser s(cid:134)ledes endast verkan av den dumpade importen fr(cid:134)n Indien. 3. Inledande aspekter anm(cid:132)rkningar: konkurrens- (27) Under unders(cid:148)kningens g(cid:134)ng h(cid:132)vdade n(cid:134)gra expor- terande tillverkare att alla uppgifter som gemen- skapsindustrin l(cid:132)mnat inom ramen f(cid:148)r detta f(cid:148)rfa- rande skulle vara otillf(cid:148)rlitliga p(cid:134) grund av den Dessa exporterande tillverkare baserade sina p(cid:134)st(cid:134)- enden p(cid:134) de slutsatser som beskrivs i ett kommis- sionsbeslut ((cid:132)rende nr IV/35. 814 – Legeringsp(cid:134)- slag) (1), enligt vilket tillverkarna i gemenskapen av rostfritt st(cid:134)l – platta produkter – p(cid:134) ett samordnat s(cid:132)tt hade (cid:132)ndrat referensv(cid:132)rdena i ber(cid:132)kningsme- toden f(cid:148)r legeringsp(cid:134)slaget, vilket hade syftat till och f(cid:134)tt till faktisk konsekvens att konkurrensen p(cid:134) den gemensamma marknaden hade begr(cid:132)nsats och snedvridits. De exporterande tillverkarna erk(cid:132)nde att ovan- n(cid:132)mnda beslut avs(cid:134)g platta produkter (i motsats till l(cid:134)nga produkter, t. ex. tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l), men de h(cid:132)vdade, f(cid:148)r det f(cid:148)rsta, att ett samordnat f(cid:148)rfarande (cid:132)ven f(cid:148)rel(cid:134)g f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten och, f(cid:148)r det andra, att (cid:132)ven om det inte skulle fastst(cid:132)llas att ett s(cid:134)dant fr(cid:134)ga, f(cid:148)rfarande f(cid:148)rel(cid:134)g f(cid:148)r produkten i skulle det befintliga olagliga f(cid:148)rfarandet f(cid:148)r platta produkter f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten eller effekter p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten i ett senare bearbetningsled. synergieffekter f(cid:134) Eftersom tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l av tekniska sk(cid:132)l inte framst(cid:132)lls av platta produkter, (cid:132)r det tveksamt om det samordnade f(cid:148)rfarande som konstaterats f(cid:148)r platta produkter har n(cid:134)gra effekter p(cid:134) tillverk- ningen av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l i senare led. Dess- utom har det inte heller dokumenterats att det samordnade f(cid:148)rfarandet har till(cid:132)mpats av leveran- t(cid:148)rer av r(cid:134)material till tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l. Vidare (cid:132)r det till stor del inte samma f(cid:148)retag som tillverkar platta produkter och som tillverkar tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l, och antalet tillverkare av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l (cid:132)r betydligt h(cid:148)gre (cid:132)n det antal som tillverkar platta st(cid:134)lprodukter. I detta avseende kan s(cid:132)gas att det klagom(cid:134)l som de ber(cid:148)rda exporterande tillverkarna ingav hos gene- raldirektorat IV den 5 oktober 1998 (IV/E-1/37. 271) inte ledde till att GD IV inledde n(cid:134)gon unders(cid:148)k- ning av p(cid:134)st(cid:134)dd (cid:148)vertr(cid:132)delse av artikel 85 i EG- f(cid:148)rdraget n(cid:132)r det g(cid:132)ller den ber(cid:148)rda produkten. Detta klagom(cid:134)l (cid:132)r i sj(cid:132)lva verket en utvidgning av det klagom(cid:134)l r(cid:148)rande st(cid:132)nger av kallbearbetat rost- tillh(cid:148)r kategorin l(cid:134)nga fritt produkter) som ingavs hos GD IV den 3 februari 1998 (IV/E-1/36. 930), avseende vilket ett brev om avvisande av klagom(cid:134)l s(cid:132)ndes till de klagande den 28 oktober 1998 enligt artikel 6 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 99/63, (cid:132)ven om ett slutgiltigt beslut (cid:132)nnu inte har fattats. (som ocks(cid:134) st(cid:134)l (1) Kommissionens beslut 98/247/EKSG (EGT L 100, 1. 4. 1998). L 79/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 I enlighet med ovann(cid:132)mnda beslut (cid:132)r till(cid:132)mp- ningen av systemet med legeringsp(cid:134)slag endast olagligt om det till(cid:132)mpas p(cid:134) ett samordnat s(cid:132)tt. I den nuvarande unders(cid:148)kningen har det dock visats att gemenskapsindustrin inte till(cid:132)mpar legeringsp(cid:134)- slag p(cid:134) ett enhetligt s(cid:132)tt – n(cid:134)gra f(cid:148)retag till(cid:132)mpar det p(cid:134) alla sina kunder eller endast p(cid:134) n(cid:134)gra av dem, medan andra f(cid:148)retag inte till(cid:132)mpar det alls. Vidare noterades – vid j(cid:132)mf(cid:148)relsen av f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priserna mellan de f(cid:148)retag som utg(cid:148)r gemenskaps- industrin – att f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna f(cid:148)r identiska referenstyper varierade. Slutligen kan s(cid:132)gas att (cid:132)ven i de fall ett legeringsp(cid:134)slag till(cid:132)mpas, utg(cid:148)r p(cid:134)slaget endast en liten procentandel av den ber(cid:148)rda produktens totalpris. Kommissionen drar d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att det inte finns n(cid:134)gra bevis f(cid:148)r att inh(cid:132)mtade uppgifter om skada skulle vara otillf(cid:148)rlitliga som en f(cid:148)ljd av till- l(cid:132)mpningen av ett ”legeringsp(cid:134)slag”. 4. F(cid:148)rbrukning i gemenskapen (28) Vid bed(cid:148)mningen av den synliga f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l anv(cid:132)nde kommissionen uppgifter om f(cid:148)rs(cid:132)ljning av den ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen vilka tillhanda- h(cid:134)llits av gemenskapsindustrin och Eurofer. Dessa adderades med importuppgifter som fastst(cid:132)llts p(cid:134) grundval av uppgifter fr(cid:134)n de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna samt fr(cid:134)n Eurostat. (29) Den synliga f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l uppgick till 69 212 ton 1994, 80 539 ton 1995, 70 489 ton 1996, 78 576 ton 1997 och 82 772 ton under unders(cid:148)kningsperioden. S(cid:134)ledes (cid:148)kade den synliga f(cid:148)rbrukningen med 20 % mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden. 6. Den ber(cid:148)rda importens priser a) Prisernas utveckling (32) De genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna per kg f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Indien (cid:148)kade mellan 1994 och 1995 (fr(cid:134)n 1,88 ecu till 2,44 ecu), men sj(cid:148)nk stadigt d(cid:132)refter (2,32 ecu 1996, 2,10 ecu 1997 och 2,05 ecu under unders(cid:148)kningsperioden). b) Prisunderskridande M e t o d (33) (34) F(cid:148)rs(cid:132)ljningspriserna under unders(cid:148)kningsperioden f(cid:148)r motsvarande modeller fr(cid:134)n gemenskapsin- dustrin och de exporterande tillverkarna j(cid:132)mf(cid:148)rdes p(cid:134) niv(cid:134)n fritt kunden. Exportpriserna omvandlades till niv(cid:134)n fritt kunden genom att exportv(cid:132)rdena cif adderades med ett sk(cid:132)ligt procentp(cid:134)l(cid:132)gg f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)k- rings- och fraktkostnader fr(cid:134)n gemenskapens gr(cid:132)ns till slutkunden. En enhetlig prisunderskridandemarginal f(cid:148)r det exporterande landet ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av ett v(cid:132)gt genomsnitt av de prisunderskridandemargi- f(cid:148)r de samarbetsvilliga som konstaterats naler exporterande tillverkarna. P r i s u n d e r s k r i d a n d e m a r g i n a l e r (35) F(cid:148)r Indien fastst(cid:132)lldes en v(cid:132)gd genomsnittlig pris- underskridandemarginal p(cid:134) 22 % (marginalerna varierade fr(cid:134)n 13 % till 36 %). 7. Gemenskapsindustrins situation 5. Den ber(cid:148)rda importens volym och mark- nadsandel a) Tillverkning (36) (30) Importen fr(cid:134)n Indien uppgick till 952 ton 1994, 4 513 ton 1995, 6 951 ton 1996, 8 719 ton 1997 och 9 166 ton under unders(cid:148)kningsperioden. Denna import (cid:148)kade s(cid:134)ledes stadigt och i bety- dande omfattning under skadeunders(cid:148)kningspe- rioden, n(cid:132)rmare best(cid:132)mt med 862 %. (31) Marknadsandelen f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Indien (cid:148)kade konstant fr(cid:134)n 1,4 % 1994 till 5,6 % 1995, 9,9 % 1996 och 11,1 % 1997, och den l(cid:134)g of(cid:148)r(cid:132)ndrat kvar p(cid:134) 11,1 % under unders(cid:148)kningsperioden. Eftersom tillverkarna inte har n(cid:134)gra betydande varulager liknar utvecklingen av tillverkningen den som beskrivs f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymen nedan. Den totala tillverkningen av den ber(cid:148)rda produkten f(cid:148)ljde marknadsutvecklingen fram till 1996, i det att den (cid:148)kade fr(cid:134)n 54 380 ton 1994 till 59 052 ton 1995 och sedan sj(cid:148)nk till 48 196 ton 1996. Fr(cid:134)n och med 1997 l(cid:134)g den p(cid:134) en mer eller mindre konstant niv(cid:134) (54 316 ton 1997 och 55 539 ton som under marknadens totala f(cid:148)rbrukning (cid:148)kade, vilket visar att gemenskapsindustrin inte drog n(cid:134)gra f(cid:148)rdelar av den upp(cid:134)tg(cid:134)ende marknadstrenden. unders(cid:148)kningsperioden) samtidigt 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/19 b) Kapacitetsutnyttjande (37) Kapacitetsutnyttjandet n(cid:134)dde en topp 1995 (86 %), men minskade betydligt under 1996 (65 %). Under tiden fram till unders(cid:148)kningsperioden (cid:148)kade det n(cid:134)got (75 %), men n(cid:134)dde aldrig tidigare niv(cid:134)er. (cid:132)nnu s(cid:132)mre om gemenskapsindustrin hade fortsatt att tillverka och s(cid:132)lja de modeller som av de expor- terande tillverkarna utsattes f(cid:148)r den mest aggressiva priss(cid:132)ttningen. c) Investeringar 8. Slutsats om skada (38) Investeringarna (cid:148)kade n(cid:134)got mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden, n(cid:132)rmare fr(cid:134)n 3,098 miljoner ecu 1994 till 3,591 miljoner ecu under unders(cid:148)kningsperioden. best(cid:132)mt (44) d) Syssels(cid:132)ttning (39) Antalet anst(cid:132)llda i gemenskapsindustrin har sjunkit stadigt sedan 1995 (798 personer 1995, 727 under unders(cid:148)kningsperioden). e) F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym (40) Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym sj(cid:148)nk mellan 1995 (46 278 ton) och 1996 (37 997 ton), men steg sedan n(cid:134)got och uppgick till 45 766 ton under unders(cid:148)kningsperioden. f) Marknadsandelar (41) Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade avsev(cid:132)rt mellan 1994 och 1996 (fr(cid:134)n 63 % till 53,9 %), (cid:134)terh(cid:132)mtade sig sedan n(cid:134)got (56,2 % 1997), men sj(cid:148)nk sedan igen (55,3 % under under- s(cid:148)kningsperioden). g) Priser (42) Gemenskapsindustrins genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- priser n(cid:134)dde en topp 1995 (3,71 ecu/kg), men sj(cid:148)nk sedan betydligt (3,61 ecu/kg 1996, 3,19 ecu/kg 1997 och 3,19 ecu/kg under unders(cid:148)kningspe- rioden). F(cid:148)rutom denna prisnedg(cid:134)ng drabbades gemenskapsindustrin (cid:132)ven av pristryck. Den (cid:148)kande l(cid:134)gprisimporten tvingade gemenskapsin- dustrin att inst(cid:132)lla tillverkning och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av vissa standardmodeller och i st(cid:132)llet inrikta sig p(cid:134) vissa marknadsnischer d(cid:132)r priserna (samt tillverk- ningskostnaderna) var h(cid:148)gre och den direkta konkurrensen fr(cid:134)n den dumpade importen mindre utpr(cid:132)glad. F(cid:148)ljaktligen kan det antas att prisned- g(cid:134)ngen hade varit (cid:132)nnu h(cid:132)ftigare om gemenskaps- industrin hade beh(cid:134)llit samma produktsortiment under hela skadeunders(cid:148)kningsperioden. h) L(cid:148)nsamhet (43) Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)mrades mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden (fr(cid:134)n 6,4 % 1994 till 1,1 % under unders(cid:148)kningspe- rioden). Man kan anta att utvecklingen hade varit l(cid:148)nsamhet Fram till 1996 f(cid:148)ljde gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsvolym och marknadsandel samma utveck- lingstrend som marknaden. De f(cid:148)ljande (cid:134)ren kunde dock gemenskapsindustrin inte dra nytta av den stigande marknadstrenden. Gemenskapsindustrin lyckades bevara sin f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym, men detta var till f(cid:148)rf(cid:134)ng f(cid:148)r l(cid:148)nsamheten, som f(cid:148)rs(cid:132)mrades avsev(cid:132)rt i en situation som k(cid:132)nnetecknades av sjun- kande f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. Gemenskapsindustrins marknadsandel kunde inte heller (cid:134)terh(cid:132)mta sig till tidigare niv(cid:134)er. (45) Av dessa sk(cid:132)l dras prelimin(cid:132)rt slutsatsen att lidit v(cid:132)sentlig skada i gemenskapsindustrin har form av f(cid:148)rlorade marknadsandelar, prisnedg(cid:134)ng, pristryck, starkt sjunkande l(cid:148)nsamhet och minskat antal anst(cid:132)llda. E. ORSAKSSAMBAND 1. Den dumpade importens verkan (46) Den betydande (cid:148)kningen i f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym (+862 %) och marknadsandelar f(cid:148)r den dumpade importen (fr(cid:134)n 1,4 % till 11,1 %) mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden samt det avsev(cid:132)rda prisun- derskridande som konstaterats sammanf(cid:148)ll med den f(cid:148)rs(cid:132)mrade situationen f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin i form av f(cid:148)rlorade marknadsandelar, pris- nedg(cid:134)ng och minskande l(cid:148)nsamhet. (47) (48) I samband med marknadens allm(cid:132)nna nedg(cid:134)ng under 1996, efter den starka tillv(cid:132)xten under 1995, p(cid:134)verkades gemenskapsindustrin negativt av den dumpade (cid:148)kning. (cid:153)kningen av importen fr(cid:134)n Indien var p(cid:134)fallande under 1996. kontinuerliga importens Fr(cid:134)n och med 1997 gynnade den (cid:148)kande mark- nadstrenden i f(cid:148)rsta hand den dumpade importen. Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym f(cid:148)ljde inte marknadens upp(cid:134)tg(cid:134)ende trend och dess f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser n(cid:134)dde inte sina tidigare niv(cid:134)er. I st(cid:132)llet drabbades gemenskapsindustrin av pristryck och stark prisnedg(cid:134)ng, vilket det konstaterade pris- underskridandet visar. Denna situation avspeglar sig i f(cid:148)rs(cid:132)mrad l(cid:148)nsamhet och minskat antal anst(cid:132)llda. L 79/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 2. Verkan av andra faktorer import skulle ha underskridit gemenskapsindust- rins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. Detta p(cid:134)st(cid:134)ende m(cid:134)ste s(cid:134)ledes avvisas. (49) I enlighet med artikel 3. 7 i grundf(cid:148)rordningen unders(cid:148)kte kommissionen om andra faktorer (cid:132)n den dumpade importen kunde ha inverkat p(cid:134) gemenskapsindustrins situation, s(cid:132)rskilt den roll som spelades av andra tillverkare i gemenskapen som inte var samarbetsvilliga i unders(cid:148)kningen och av importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder. (53) s(cid:132)gas l(cid:132)nder importvolymerna F(cid:148)r det andra kan avseende importen fr(cid:134)n andra tredje fr(cid:134)n att enskilda l(cid:132)nder var mycket mindre och att deras marknadsandel totalt sett l(cid:134)g kvar p(cid:134) en l(cid:134)g niv(cid:134), (cid:132)ven om den (cid:148)kade mellan 1994 och unders(cid:148)k- ningsperioden (fr(cid:134)n 1,8 % till 3,7 %). Under unders(cid:148)kningen framkom inte heller n(cid:134)gra tecken p(cid:134) att priserna f(cid:148)r denna import skulle ha under- skridit gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser (1). Detta p(cid:134)st(cid:134)ende m(cid:134)ste s(cid:134)ledes avvisas. a) Andra tillverkare i gemenskapen c) (cid:153)vriga faktorer (50) N(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdade att andra tillverkare i gemenskapen med tanke p(cid:134) deras betydande mark- nadsandel kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. I detta avseende m(cid:134)ste det understrykas att dessa (cid:148)vriga gemenskapstillver- kares f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym var relativt stabil mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden och att deras marknadsandel minskade avsev(cid:132)rt fr(cid:134)n och med 1996 (fr(cid:134)n 27,2 % till 23,1 % under unders(cid:148)k- ningsperioden). P(cid:134) det hela taget skilde sig dessa tillverkares situation inte fr(cid:134)n gemenskapsindust- rins situation. Under unders(cid:148)kningen framkom inte heller n(cid:134)gra tecken p(cid:134) att dessa (cid:148)vriga tillver- kare i gemenskapen skulle ha underskridit gemen- skapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. Detta p(cid:134)st(cid:134)ende m(cid:134)ste s(cid:134)ledes avvisas. (51) (52) b) Import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder Samma ber(cid:148)rda parter ville betona den betydelse som importen fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder, s(cid:132)rskilt Schweiz, hade n(cid:132)r det g(cid:132)ller skadan f(cid:148)r gemen- skapsindustrin. F(cid:148)r det f(cid:148)rsta kan s(cid:132)gas att importen fr(cid:134)n Schweiz i volym (cid:148)kade med 25 % mellan 1994 och under- s(cid:148)kningsperioden, men att dess marknadsandel l(cid:134)g p(cid:134) en mer eller mindre stabil niv(cid:134) under hela skadeunders(cid:148)kningsperioden (6,6 % 1994, 6,9 % att under unders(cid:148)kningsperioden), importen fr(cid:134)n Schweiz till gemenskapen bara f(cid:148)ljde den upp(cid:134)tg(cid:134)ende marknadstrenden. En j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan denna import och den dumpade importen mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden visar att utvecklingen f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Schweiz generellt sett var s(cid:132)mre b(cid:134)de i fr(cid:134)ga om volym och mark- nadsandelar. Under unders(cid:148)kningen framkom inte heller n(cid:134)gra tecken p(cid:134) att priserna f(cid:148)r denna vilket visar (54) Kommissionen ocks(cid:134) unders(cid:148)kte om andra faktorer (cid:132)n de ovann(cid:132)mnda kunde ha bidragit till skadan f(cid:148)r synnerhet gemenskapsindustrin, minskad efterfr(cid:134)gan eller f(cid:148)r(cid:132)ndrat konsumtions- m(cid:148)nster, teknisk utveckling och gemenskapsin- dustrins exportresultat och produktivitet. i (55) (56) (57) I fr(cid:134)ga om efterfr(cid:134)geutveckling och f(cid:148)r(cid:132)ndrat konsumtionsm(cid:148)nster har det tidigare fastst(cid:132)llts att marknaden f(cid:148)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l utvidgades mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden. Samtidigt har det fastst(cid:132)llts att gemenskapsindustrin inte drog nytta av denna marknadsexpansion, medan de exporterande tillverkarna avsev(cid:132)rt (cid:148)kade sin f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsvolym och marknadsandel. I fr(cid:134)ga om teknisk utveckling och gemenskapsin- dustrins produktivitet har det fastst(cid:132)llts att gemen- skapsindustrin mellan 1994 och unders(cid:148)kningspe- rioden beh(cid:148)ll sina tillverknings- och investerings- niv(cid:134)er f(cid:148)r att inte f(cid:148)rlora konkurrenskraft. Gemen- skapsindustrins exportvolym l(cid:134)g ocks(cid:134) kvar p(cid:134) en stabil niv(cid:134) under skadeunders(cid:148)kningsperioden och dess f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) exportmarknaderna visade sig vara mera l(cid:148)nsam (cid:132)n f(cid:148)rs(cid:132)ljningen i gemenskapen. F(cid:148)ljaktligen kan slutsatsen dras att andra faktorer (cid:132)n den dumpade importen inte i sig kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den v(cid:132)sentliga skadan f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin. 3. Slutsats om orsakssamband (58) Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende dras prelimin(cid:132)rt slut- satsen att den dumpade importen fr(cid:134)n Indien har v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. (59) Detta inverkar inte p(cid:134) kommissionens slutsatser i r(cid:148)rande det parallella antisubventionsf(cid:148)rfarandet import av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Indien och Sydkorea. (1) Med tanke p(cid:134) de prelimin(cid:132)ra avg(cid:148)randena f(cid:148)r Sydkorea n(cid:132)r det g(cid:132)ller dumpningsmarginaler och de d(cid:132)rtill h(cid:148)rande f(cid:148)r- slagen, anses det i detta skede inte att orsakssambandet mellan importen fr(cid:134)n Sydkorea och skadan f(cid:148)r gemenskapsindustrin beh(cid:148)ver analyseras n(cid:132)rmare. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/21 F. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Allm(cid:132)n kommentar (60) att syfte bed(cid:148)ma gemenskapens intresse I granskade kommissionen tv(cid:134) scenarier, dels de mest sannolika verkningarna av att vidta antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rder, dels de mest sannolika verkningarna av att inte vidta s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder. I detta avseende s(cid:132)rskilt de eventuella verk- uppm(cid:132)rksammades ningar som antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder skulle kunna f(cid:134) f(cid:148)r gemenskapsindustrin, leverant(cid:148)rerna av r(cid:134)mate- rial och anv(cid:132)ndarna av produkten i fr(cid:134)ga. (66) tillverkningsmetoder. F(cid:148)r det fall att (cid:134)tg(cid:132)rder inte vidtas kan det inte uteslutas att gemenskapsin- dustrin kommer att tvingas att avsev(cid:132)rt minska sina investeringar p(cid:134) detta omr(cid:134)de. 3. Icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer import(cid:148)rer Icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen visade en begr(cid:132)nsad samarbetsvilja. F(cid:148)r f(cid:148)retag var varken syssels(cid:132)ttning eller betydande investeringar direkt knutna till den ber(cid:148)rda produkten. samarbetsvilliga den av 2. Gemenskapsindustrin och andra tillverkare i gemenskapen (67) D(cid:132)rf(cid:148)r kan prelimin(cid:132)rt slutsatsen dras att eventuella antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder med st(cid:148)rsta sannolikhet inte kommer att f(cid:134) avg(cid:148)rande verkningar f(cid:148)r de icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rerna. a) Allm(cid:132)nt 4. Leverant(cid:148)rer (61) Gemenskapsindustrin har visat sig vara en struktu- rellt livskraftig industri med f(cid:148)rm(cid:134)ga att anpassa sitt produktsortiment till (cid:132)ndrade konkurrensf(cid:148)r- h(cid:134)llanden p(cid:134) marknaden och att koncentrera sig p(cid:134) marknadsnischer d(cid:132)r konkurrensen fr(cid:134)n dumpad import varit mindre utpr(cid:132)glad. (62) Trots denna strukturella f(cid:148)rm(cid:134)ga kan det inte uteslutas att gemenskapsindustrin skulle minska sin tillverkning i gemenskapen av den ber(cid:148)rda produkten om det inte vidtogs n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder mot dumpningen. Denna slutsats (cid:132)r motiverad med tanke p(cid:134) varaktigheten i den f(cid:148)rs(cid:132)mrade l(cid:148)nsamhet som (cid:132)r ett resultat av den dumpade importen. Om inga (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas kommer den dumpade impor- tens priss(cid:132)nkande verkningar att motverka gemen- skapsindustrins alla anstr(cid:132)ngningar f(cid:148)r att (cid:134)terf(cid:134) en tillfredsst(cid:132)llande vinstmarginal. b) Syssels(cid:132)ttning (63) Gemenskapsindustrins att situation har f(cid:148)rs(cid:132)mrats stadigt sedan 1995. Om denna utveckling forts(cid:132)tter kan gemenskapsindustrin komma tvingas upph(cid:148)ra med tillverkning i gemenskapen, vilket skulle hota omkring 700 arbetstillf(cid:132)llen som (cid:132)r direkt knutna till tillverkningen av den ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen. D(cid:132)remot skulle ett inf(cid:148)- rande av (cid:134)tg(cid:132)rder g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r denna industri att bevara och vidareutveckla sin verk- samhet i gemenskapen. (64) Om antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder vidtas kommer s(cid:134)ledes den totala syssels(cid:132)ttningen i gemenskapen i samband med den ber(cid:148)rda produkten att tryggas och antalet anst(cid:132)llda kan till och med f(cid:148)rv(cid:132)ntas (cid:148)ka. c) Forskning och utveckling (65) F(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten kr(cid:132)vs kontinuerliga investeringar i huvudsak relaterade till tillverkningsprocessen, dvs. utveckling av milj(cid:148)v(cid:132)nliga och energibesparande och utveckling, forskning i (68) F(cid:148)ljande sex leverant(cid:148)rer var samarbetsvilliga i unders(cid:148)kningen kunde kommissionen och kontrollera de uppgifter de tillhandah(cid:148)ll: — Acciaierie Valbruna s. r. l, Vicenza, Italien — Acciaierie Bolzano s. r. l, Bolzano, Italien — Cogne Acciai Speciali, Aosta, Italien — Fagersta Stainless AB, Fagersta, Sverige — Rold(cid:145)n SA, Madrid, Spanien — Ugine Savoie Imphy, Ugine, Frankrike (69) (Siegen, Tyskland). Dessa Ytterligare tv(cid:134) svar mottogs fr(cid:134)n leverant(cid:148)rer till gemenskapsindustrin, Avesta Sheffield Ltd (Shef- field, F(cid:148)renade kungariket) och Krupp Edelstahl- profile leverant(cid:148)rer h(cid:132)vdade att de drabbades b(cid:134)de av direkt konkurrens av import fr(cid:134)n tredje land av valstr(cid:134)d, vilken (cid:148)kat avsev(cid:132)rt under de senaste (cid:134)ren, och av de verk- ningar som den dumpade importen av den ber(cid:148)rda produkten fick i tidigare bearbetningsled. Eftersom konkurrensen p(cid:134) marknaden f(cid:148)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l var h(cid:134)rd, f(cid:148)rs(cid:148)kte gemenskapsindustrin att f(cid:134) tag p(cid:134) billigare r(cid:134)material, vilket medf(cid:148)rde att den k(cid:148)pte det dvs. utanf(cid:148)r Sydkorea, Indien och Taiwan, och att den ut(cid:148)vade pristryck p(cid:134) sina leverant(cid:148)rer i syfte att f(cid:134) l(cid:132)gre r(cid:134)materialpriser. gemenskapen, fr(cid:134)n l(cid:132)nder (70) Antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten skulle hj(cid:132)lpa gemenskapens leverant(cid:148)rer av valstr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l att f(cid:148)rb(cid:132)ttra sin allt s(cid:132)mre ekono- miska situation och att (cid:134)terf(cid:134) l(cid:148)nsamhet, vilket skulle g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r dem att g(cid:148)ra n(cid:148)dv(cid:132)ndiga investeringar. 5. Anv(cid:132)ndare (71) Anv(cid:132)ndarna utg(cid:148)rs av f(cid:148)retag som bearbetar tr(cid:134)d till halvfabrikat, som i sin tur anv(cid:132)nds av byggnads- industrin, bilindustrin, tillverkare av hush(cid:134)llsappa- rater och tillverkare av medicinsk utrustning, osv. Endast fyra svar mottogs p(cid:134) de 60 fr(cid:134)geformul(cid:132)r som s(cid:132)ndes ut: L 79/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 — Bever GmbH, Kirchhunden, Tyskland (76) — Tucai SA, Barcelona, Spanien — Tubiflex, Orbassano, Italien — Max Rhodius GmbH, Weissenburg, Tyskland Slutligen anf(cid:148)rde n(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter att det med tanke p(cid:134) det ovann(cid:132)mnda p(cid:134)st(cid:134)dda f(cid:148)rfarandet avseende ber(cid:132)kning av legeringsp(cid:134)slag inte kunde ligga i gemenskapens intresse att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder. I detta avseende h(cid:132)nvisas till de kommentarer som g(cid:148)rs i sk(cid:132)l 27. (72) Den begr(cid:132)nsade samarbetsviljan motiverar den prelimin(cid:132)ra slutsatsen att eventuella antidump- nings(cid:134)tg(cid:132)rder med st(cid:148)rsta sannolikhet inte kommer att f(cid:134) avg(cid:148)rande verkningar f(cid:148)r anv(cid:132)ndarindustrin, antingen p(cid:134) grund av att detta r(cid:134)material inte utg(cid:148)r en betydande kostnad f(cid:148)r den eller p(cid:134) grund av att den del av dess tillverkning som har samband med tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l endast utg(cid:148)r en liten andel av dess totala tillverkning. Vidare (cid:132)r det med tanke p(cid:134) de relativt l(cid:134)ga tullsatser som f(cid:148)resl(cid:134)s f(cid:148)r de ber(cid:148)rda export(cid:148)rerna, det stora antalet konkurrerande till- verkare f(cid:148)rekomsten av import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder inte sannolikt att (cid:134)tg(cid:132)rderna kommer att leda till en allm(cid:132)n st(cid:148)rre prish(cid:148)jning p(cid:134) tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l i gemenskapen. i gemenskapen samt 7. Slutsats om gemenskapens intresse (77) Av dessa orsaker dras prelimin(cid:132)rt slutsatsen att det inte finns n(cid:134)gra tvingande sk(cid:132)l f(cid:148)r att inte inf(cid:148)ra antidumpningstullar. G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGS(cid:143)TG(cid:142)RDER 1. Niv(cid:134) f(cid:148)r undanr(cid:148)jande av skada (78) Mot bakgrund av slutsatserna om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse b(cid:148)r provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas i syfte att f(cid:148)rhindra att den dumpade importen v(cid:134)llar gemenskapsindustrin ytterligare skada. (73) (74) 6. Konkurrens och handelssnedvridande verk- ningar (79) andra I fr(cid:134)ga om eventuella antidumpnings(cid:134)tg(cid:132)rders (cid:134)ter- verkningar p(cid:134) handeln b(cid:148)r det s(cid:132)gas att, trots att exporterar gemenskapsindustrin ber(cid:148)rda den produkten till tredje l(cid:132)nder, exporterar industrin inte den till Indien, bl. a. till f(cid:148)ljd av de h(cid:148)ga importtullarna p(cid:134) tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l i detta land. P(cid:134) grund av det nuvarande internationella l(cid:132)get (cid:132)r Europeiska unionen en av de f(cid:134) (cid:148)ppna marknader d(cid:132)r efterfr(cid:134)gan p(cid:134) st(cid:134)l fortfarande (cid:132)r stark. f(cid:148)r I fr(cid:134)ga om eventuella (cid:134)tg(cid:132)rders verkningar gemenskapen h(cid:132)vdade n(cid:134)gra konkurrensen i tullar skulle medf(cid:148)ra att de ber(cid:148)rda parter att fr(cid:134)n ber(cid:148)rda exporterande tillverkarna slogs ut gemenskapens marknad, skulle minska konkurrensen och leda till h(cid:148)gre priser p(cid:134) tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l. avsev(cid:132)rt vilket Vid fastst(cid:132)llandet av tullens niv(cid:134) beaktades konsta- terade dumpningsmarginaler och den tullniv(cid:134) som var n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att undanr(cid:148)ja skadan f(cid:148)r gemen- skapsindustrin. Den n(cid:148)dv(cid:132)ndiga prish(cid:148)jningen fast- st(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan det v(cid:132)gda genomsnittliga importpriset, som det fast- st(cid:132)llts vid ber(cid:132)kningen av prisunderskridandet, och det icke-skadev(cid:134)llande priset p(cid:134) de olika referens- typer (eller modeller) som gemenskapsindustrin s(cid:134)lde p(cid:134) gemenskapens marknad. Det icke-skade- v(cid:134)llande priset erh(cid:148)lls genom att man fr(cid:134)n gemen- skapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser drog av industrins genomsnittliga faktiska vinstmarginal och lade till en vinstmarginal p(cid:134) 5 %. Denna vinstmarginal motsvarade den miniminiv(cid:134) som ansetts n(cid:148)dv(cid:132)ndig i tidigare fall som r(cid:148)rt denna typ av industri. Skill- naderna mellan dessa priser uttrycktes sedan som en procentandel av det totala importv(cid:132)rdet cif. 2. Provisoriska (cid:134)tg(cid:132)rder a) Indien (75) Mot bakgrund av de ber(cid:148)rda exporterande tillver- karnas ovan beskrivna marknadsposition, de relativt l(cid:134)ga tullar som f(cid:148)resl(cid:134)s, det stora antalet tillverkare i gemenskapen och marknadens (cid:148)ppenhet, kan slut- satsen dras att tillverkarna i gemenskapen (cid:132)ven i forts(cid:132)ttningen kommer att ha ett betydande antal starka konkurrenter p(cid:134) gemenskapens marknad. S(cid:134)ledes kommer anv(cid:132)ndare (cid:132)ven i framtiden att kunna v(cid:132)lja mellan olika leverant(cid:148)rer av produkten i fr(cid:134)ga. (80) Mot bakgrund av detta b(cid:148)r en prelimin(cid:132)r anti- dumpningstull som motsvarar niv(cid:134)n p(cid:134) konstate- rade dumpningsmarginaler inf(cid:148)ras, dock f(cid:134)r den i enlighet med artikel 7. 2 i grundf(cid:148)rordningen inte (cid:148)verskrida skademarginalerna. (81) Avseende det parallella antisubventionsf(cid:148)rfarandet b(cid:148)r det noteras att utj(cid:132)mningstullsatsen i enlighet med artikel 12. 1 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/ 97 b(cid:148)r motsvara subventionens belopp, om inte skademarginalen (cid:132)r l(cid:132)gre. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/23 (82) (83) I enlighet med artikel 24. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 och artikel 14. 1 i grundf(cid:148)rordningen f(cid:134)r ingen produkt bel(cid:132)ggas med b(cid:134)de antidumpnings- och utj(cid:132)mningstull i syfte att r(cid:134)da bot p(cid:134) en och samma situation som uppst(cid:134)tt till f(cid:148)ljd av dump- ning eller exportsubvention. Eftersom antidump- ningstullar b(cid:148)r inf(cid:148)ras p(cid:134) importen av produkten i fr(cid:134)ga (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att fastst(cid:132)lla huruvida och i vilken omfattning subventions- och dumpnings- marginalerna uppst(cid:134)tt p(cid:134) grund av en och samma situation. exportsubventioner I detta fall har alla unders(cid:148)kta subventionssystem konstaterats utg(cid:148)ra i den mening som avses i artikel 3. 4 a i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97. Subventionerna inverkar i sig endast p(cid:134) de indiska exporterande tillverkarnas exportpriser, vilket medf(cid:148)r (cid:148)kade dumpningsmarginaler. Med andra ord (cid:132)r s(cid:134)ledes de dumpningsmarginaler som fastst(cid:132)llts helt eller delvis en f(cid:148)ljd av att exportsub- ventioner f(cid:148)rekommer. I denna situation anses det d(cid:132)rf(cid:148)r inte l(cid:132)mpligt att inf(cid:148)ra b(cid:134)de utj(cid:132)mnings- och antidumpningstullar motsvarande den fulla omfatt- ningen av de relevanta subventions- och dump- ningsmarginaler som fastst(cid:132)llts. Antidumpningstul- larna b(cid:148)r s(cid:134)ledes anpassas s(cid:134) att de avspeglar de faktiska dumpningsmarginaler som kvarst(cid:134)r efter det att utj(cid:132)mningstullarna undanr(cid:148)jt verkan av exportsubventionerna. (84) P(cid:134) grundval av detta och med beaktande av resul- f(cid:148)ljande taten av antisubventionsf(cid:148)rfarandet b(cid:148)r prelimin(cid:132)ra i procent av priset cif gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull, inf(cid:148)ras: antidumpningstullsatser, uttryckta Land/F(cid:148)retag F(cid:148)reslagen antidumpningstull i % — Triveni — Venus Wire 55,6 0 F(cid:148)r de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda exporterande tillverkarna b(cid:148)r man med tanke p(cid:134) den h(cid:148)ga grad av samarbetsvilja som konstaterats till(cid:132)mpa den h(cid:148)gsta f(cid:148)retagsspeci- fika antidumpningstull som fastst(cid:132)lls. F(cid:148)r Indien (cid:132)r denna 55,6 %. b) Sydkorea (85) Eftersom dumpningsmarginalerna konstaterades ligga under, sammanfalla med eller ligga strax (cid:148)ver miniminiv(cid:134)n b(cid:148)r inga prelimin(cid:132)ra antidumpnings- tullar inf(cid:148)ras. H. SLUTBEST(cid:142)MMELSE (86) Av administrativa sk(cid:132)l b(cid:148)r en period fastst(cid:132)llas inom vilken ber(cid:148)rda parter skriftligen kan l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. Det b(cid:148)r (cid:132)ven anges att avg(cid:148)randena i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r prelimin(cid:132)ra och att det kan bli n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att se (cid:148)ver dem p(cid:134) nytt vid fastst(cid:132)llandet av en eventuell slutgiltig tull. Land/F(cid:148)retag F(cid:148)reslagen antidumpningstull i % H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Indien — Bhansali — Devidayal — Indore Wire — Isibars — Isinox — Kei Industries — Macro Bars — Mukand — Raajratna 0 2,4 25,3 0 0 32,2 0 10,1 0 Artikel 1 En prelimin(cid:132)r antidumpningstull skall 1. inf(cid:148)ras p(cid:134) import av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l, med en diameter av minst 1 mm, inneh(cid:134)llande minst 2,5 viktprocent nickel, med undantag f(cid:148)r (annan (cid:132)n) tr(cid:134)d som inneh(cid:134)ller minst 28 men h(cid:148)gst 31 viktprocent nickel och minst 20 men h(cid:148)gst 22 viktprocent krom, enligt KN-nummer 7223 00 19 (Taric-nummer 7223 00 19. 90) med ursprung i Indien. 2. Denna antidumpningstull skall anpassas s(cid:134) att den (cid:134)terspeglar den faktiska dumpningsmarginal som kvarst(cid:134)r efter inf(cid:148)randet av de provisoriska utj(cid:132)mningstullar som fastst(cid:132)lls f(cid:148)rordning (EG) nr 618/ 1999 (1). i kommissionens F(cid:148)ljande tullsatser skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt 3. gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull: (1) Se sida 25 i denna tidning. L 79/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 Tillverkare Tullsats (%) Taric- till(cid:132)ggsnummer Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai Devidayal Industries Ltd, Mumbai Indore Wire Company Ltd, Indore Isibars Ltd, Mumbai Isinox Steels Ltd, Mumbai Kei Industries Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Alla andra indiska f(cid:148)retag 0 2,4 25,3 0 0 32,2 0 10,1 0 0 55,6 A009 A010 A004 A011 A002 A020 A008 A003 A005 A006 A999 4. Om inte annat anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. 5. (cid:153)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen f(cid:148)r den produkt som avses i punkt 1 skall ske p(cid:134) villkor att det st(cid:132)lls en s(cid:132)kerhet som motsvarar den prelimin(cid:132)ra tullens belopp. Artikel 2 Utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av artikel 20 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 f(cid:134)r ber(cid:148)rda parter inom 15 dagar efter den h(cid:132)r f(cid:148)rordningens ikrafttr(cid:132)dande skriftligen l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda muntligen av kommissionen. I enlighet med artikel 21. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 384/96 f(cid:134)r ber(cid:148)rda parter inom en m(cid:134)nad efter den h(cid:132)r f(cid:148)rordningens ikrafttr(cid:132)dande l(cid:132)mna synpunkter p(cid:134) till(cid:132)mpningen av den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. Artikel 3 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 1 i denna f(cid:148)rordning skall till(cid:132)mpas i sex m(cid:134)nader. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 23 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande


title: Verordnung (EG) Nr. 624/1999 der Kommission vom 23. März 1999 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1713/93 mit Durchführungsbestimmungen für die Anwendung des landwirtschaftlichen Umrechnungskurses im Zuckersektor

eurovoc_concepts:
production refund
representative rate
storage cost
sugar
sugar levy
sugar refining

text: 24. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 78/9 VERORDNUNG (EG) Nr. 624/1999 DER KOMMISSION vom 23. M(cid:132)rz 1999 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 1713/93 mit Durchf(cid:129)hrungsbestim- mungen f(cid:129)r die Anwendung des landwirtschaftlichen Umrechnungskurses im Zuckersektor DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorganisation f(cid:129)r Zucker (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1148/98 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 8 Absatz 5, Artikel 9 Absatz 6 und Artikel 36 Absatz 6, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 2799/98 des Rates vom 15. Dezember 1998 (cid:129)ber die agromonet(cid:132)re Regelung nach Einf(cid:129)hrung des Euro (3), insbesondere auf Artikel 9, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit der Verordnung (EG) Nr. 2799/98 wurde die neue agromonet(cid:132)re Regelung nach Einf(cid:129)hrung des Euro festgesetzt. Sie hat zur Folge, daß bestimmte maßgebliche Tatbe- st(cid:132)nde, die mit der Verordnung (EG) Nr. 1713/93 der Kommission vom 30. Juni 1993 mit Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen f(cid:129)r die Anwendung des landwirtschaftlichen Umrechnungs- kurses im Zuckersektor (4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 59/97 (5), festgesetzt wurden, vor allem wegen der t(cid:132)glichen Schwankungen der Wechselkurse der nicht teilnehmenden Mitgliedstaaten in der Anwendung unn(cid:148)tig kompliziert sind. Die Bestimmungen (cid:129)ber die maßgeblichen Tatbest(cid:132)nde im Zuckersektor sind daher zu verein- fachen, um eine wirksame Verwaltung des Systems bei gleichzeitiger Einhaltung der Kriterien gem(cid:132)ß Artikel 3 der Verordnung (EWG) Nr. 2799/98 zu gew(cid:132)hrleisten. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsausschusses f(cid:129)r Zucker — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang der Verordnung (EWG) Nr. 1713/93 wird wie folgt ge(cid:132)ndert: 1. Nummer V erh(cid:132)lt folgende Fassung: „V. Regelung zum Ausgleich der Lagerkosten Lagerkostenabgabe gem(cid:132)ß Artikel 8 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 Der Kurs, der am ersten Tag des Monats anwendbar ist, der auf den Monat des Absatzes der betreffenden Menge im Sinne von Artikel 12 der Verordnung (EWG) Nr. 1998/78 folgt. “ 2. Nummer VIII erh(cid:132)lt folgende Fassung: „VIII. Produktionserstattungen f(cid:129)r Erzeugnisse, die f(cid:129)r die chemische Industrie bestimmt sind Erstattungen bei der Erzeugung gem(cid:132)ß Artikel 9 Absatz 3 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 Der Kurs, der einen Monat nach dem Tag anwendbar ist, an dem der Antrag auf den Erstattungsbescheid im Sinne von Artikel 5 der Verordnung (EWG) Nr. 1729/78 bei der zust(cid:132)ndigen Stelle einge- gangen ist. “ (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 159 vom 3. 6. 1998, S. 38. (3) ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 1. (4) ABl. L 159 vom 1. 7. 1993, S. 94. (5) ABl. L 14 vom 17. 1. 1997, S. 25. L 78/10 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 24. 3. 1999 3. Nummer X erh(cid:132)lt folgende Fassung: „X. Anpassungsbeihilfe f(cid:129)r die Raffinationsindustrie Beihilfen gem(cid:132)ß Artikel 9 Absatz 4b der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 Der Kurs, der am ersten Tag des Monats anwendbar ist, der auf den Monat der Raffination betreffenden Menge Rohzucker folgt, und f(cid:129)r den Mitglied- staat gilt, in dem die Raffination erfolgt. “ der Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Ver(cid:148)ffentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Artikel 1 Nummern 1 und 2 gelten ab dem 1. Januar 1999. Artikel 1 Nummer 3 gilt ab dem 1. M(cid:132)rz 1999. Auf Antrag der Beteiligten gelten jedoch die durch diese Verordnung ersetzten Bestim- mungen f(cid:129)r alle Gesch(cid:132)fte, die in der Zeit zwischen dem Datum der Anwendung und dem Datum des Inkrafttretens dieser Verordnung get(cid:132)tigt werden. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 23. M(cid:132)rz 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: Komission asetus (EY) N:o 625/1999, annettu 23 päivänä maaliskuuta 1999, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar
white sugar

text: 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 78/11 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 625/1999, annettu 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lis(cid:132)tullien muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjeste- lyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1148/98 (2), ottaa huomioon muiden sokerialan tuotteiden kuin melassin tuonnissa sovellettavista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1423/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 624/98 (4), ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 3 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) valkoisen sokerin, raakasokerin ja tiettyjen siirappien edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lis(cid:132)- tullien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1379/98 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 500/1999 (6), ja asetuksessa (EY) N:o 1423/95 mainittujen s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen sovel- tamisesta komission k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleviin tietoihin seuraa, ett(cid:132) mainitut, t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) voimassa olevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t olisi vahvistettava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen mukaisesti, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1423/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellet- tavat lis(cid:132)tullit vahvistetaan liitteen mukaisesti. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4 (2) EYVL L 159, 3. 6. 1998, s. 38 (3) EYVL L 141, 24. 6. 1995, s. 16 (4) EYVL L 85, 20. 3. 1998, s. 5 (5) EYVL L 187, 1. 7. 1998, s. 6 (6) EYVL L 59, 6. 3. 1999, s. 24 L 78/12 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 LIITE valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 99 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lis(cid:132)tullien muuttamisesta 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999 annettuun komission asetukseen CN-koodi 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Edustava hinta 100 kilogrammalta kyseist(cid:132) tuotetta Lis(cid:132)tulli 100 kilogrammalta kyseist(cid:132) tuotetta (EUR) 13,60 13,60 13,60 13,60 18,18 18,18 18,18 0,18 10,12 16,47 9,89 15,91 17,68 12,23 12,23 0,46 (1) Vahvistetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 431/68 (EYVL L 89, 10. 4. 1968, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)ritellylle vakiolaadulle. (2) Vahvistetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/72 (EYVL L 94, 21. 4. 1972, s. 1) 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)ritellylle vakiolaadulle. (3) Vahvistetaan 1 prosentin sakkaroosipitoisuutta kohden