title: Komission asetus (EY) N:o 467/1999, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1999, tiettyjen interventioelinten hallussaan pitämän ja jauhetun lihan tuottamiseen tarkoitetun naudanlihan myynnistä tarjouskilpailumenettelyllä

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention agency
meat processing industry
meat product
sale

formats: html pdf print

text: 4. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 56/19 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 467/1999, annettu 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999, tiettyjen interventioelinten hallussaan pit(cid:132)m(cid:132)n ja jauhetun lihan tuottamiseen tarkoitetun naudanlihan myynnist(cid:132) tarjouskilpailumenettelyll(cid:132) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, 1 artikla ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)r- jestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1633/98 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, 1. Myynti koskee: — noin 1 000 tonnia Irlannin interventioelimen hallussa olevaa luutonta naudanlihaa, joka on asetettu interven- tioon asetuksen (ETY) N:o 805/68 6 artiklan mukai- sesti joulukuun 1997 alusta marraskuun1998 loppuun, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) interventiotoimenpiteiden soveltaminen naudanliha-alalla on johtanut varastojen kertymiseen useissa j(cid:132)senvaltioissa; varastoinnin liiallisen pitkittymisen v(cid:132)ltt(cid:132)miseksi osa n(cid:132)ist(cid:132) varastoista olisi saatettava myyntiin tarjouskilpailu- menettelyll(cid:132) jauhetun lihan tuottamiseksi yhteis(cid:148)ss(cid:132), markkinoiden hallinnoimiseksi tehokkaasti interventiova- rastojen myynti olisi ulotettava jauhetun lihan ja raakali- havalmisteiden tuotantoon ja markkinoille saattamisen sovellettavista vaatimuksista 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/65/EY (3) 8 artiklan mukaisesti hyv(cid:132)ksyttyihin jauhetun lihan tuottajiin, erityisest(cid:132) tuotteiden kyseisten k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksesta johtuvia tiettyj(cid:132) erikoistapauksia lukuun ottamatta t(cid:132)h(cid:132)n myyntiin olisi sovellettava s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), jotka vahvistetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 2173/79 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2417/95 (5), ja erityisesti sen II ja III osaston s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)nmukaisen ja yhten(cid:132)isen tarjouskilpailumenettelyn varmistamiseksi olisi toteutettava toimenpiteit(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2173/79 8 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen toimenpiteiden lis(cid:132)ksi, olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2173/79 8 artiklan 2 kohdan b alakohtaa koskevista poikkeuksista niiden hallinnollisten vaikeuksien vuoksi, joita t(cid:132)m(cid:132)n kohdan soveltaminen aiheuttaa kyseisiss(cid:132) j(cid:132)senvaltioissa, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat naudanlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24 (2) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 17 (3) EYVL L 368, 31. 12. 1994, s. 10 (4) EYVL L 251, 5. 10. 1979, s. 12 (5) EYVL L 248, 14. 10. 1995, s. 39 — noin 670 tonnia Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelimen hallussa olevaa luutonta naudan- lihaa, joka on asetettu interventioon asetuksen (ETY) N:o 805/68 6 artiklan mukaisesti tammikuun 1998 alusta tammikuun 1999 loppuun. M(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) koskevat yksityiskohtaiset tiedot ovat liitteess(cid:132) I. 2. Jollei t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) muuta johdu, 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet myyd(cid:132)(cid:132)n asetuksen (ETY) N:o 2173/79 ja erityisesti sen II ja III osaston mukaisesti. 2 artikla 1. Sen est(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132), mit(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2173/79 6 ja 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) ja liitteit(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n yleisen(cid:132) tarjouskilpailuilmoituksena. Kyseisten interventioelinten on laadittava tarjouskilpai- luilmoitus, jossa ilmoitetaan: a) myyntiin saatettavat naudanlihan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t; ja b) tarjousten esitt(cid:132)misen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika ja -paikka. 2. Asianomaiset voivat saada saatavilla oleviin m(cid:132)(cid:132)riin sek(cid:132) tuotteiden varastointipaikkoihin liittyvi(cid:132) yksityiskoh- taisia tietoja t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) II ilmoitetuista osoitteista. 1 kohdassa tarkoitetuista tarjouskilpailuista p(cid:132)(cid:132)asiallisissa toimipaikoissaan, ja ne voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s muita julkai- sutapoja. interventioelimet ilmoittavat Lis(cid:132)ksi 3. Kunkin liitteess(cid:132) I mainitun tuotteen osalta interventioelinten on myyt(cid:132)v(cid:132) ensiksi varastossa pisim- lihat. Varastojen paremman hallinnoinnin p(cid:132)(cid:132)n olleet j(cid:132)senvaltiot voivat komissiolle etuk(cid:132)teen turvaamiseksi asiasta ilmoitettuaan kuitenkin hyv(cid:132)ksy(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mukaisesti myydyn lihan toimittajiksi vain joitakin kylm(cid:132)varastoja tai kylm(cid:132)varastojen osia. L 56/20 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 4. 3. 1999 jotka 4. Huomioon otetaan ainoastaan ne tarjoukset, saapuvat kyseiseen interventioelimeen viimeist(cid:132)(cid:132)n 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999 kello 12. 00 menness(cid:132). Sen est(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132), mit(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2173/79 8 5. artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, tarjous on j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) kysei- selle interventioelimelle suljetussa kirjekuoressa, jossa on viittaus mainittuun asetukseen. Interventioelin ei saa avata suljettua kirjekuorta ennen 4 kohdassa mainittua tar- jousten j(cid:132)tt(cid:132)misen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa. 6. Sen est(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132), mit(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 2173/79 8 artiklan 2 kohdan b alakohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, tarjouksiin ei merkit(cid:132), miss(cid:132) kylm(cid:132)varastossa tai -varastoissa tuotteita pidet(cid:132)(cid:132)n. 3 artikla jossa jauhettu liha tuotetaan, oikeaksi todistetun j(cid:132)ljen- n(cid:148)ksen myyntisopimuksesta. 5 artikla 1. T(cid:132)m(cid:132)n asetuksen mukaisesti ostettu liha on jauhet- tava kolmen kuukauden kuluessa myyntisopimuksen tekop(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). 2. Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen noudatta- mista koskeva todistus on toimitettava sen j(cid:132)senvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa jauhettu liha tuote- taan, viiden kuukauden kuluessa myyntisopimuksen tekop(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). 1. J(cid:132)senvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot saaduista tarjouksista viimeist(cid:132)(cid:132)n tarjousten j(cid:132)tt(cid:132)misen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) seuraavana ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132). 6 artikla 2. Kun saatuja tarjouksia on tarkasteltu, kullekin tuot- teelle vahvistetaan v(cid:132)himm(cid:132)ismyyntihinta tai muussa tapauksessa myynti keskeytet(cid:132)(cid:132)n. J(cid:132)senvaltioiden on perustettava fyysisen ja asiakirjoihin perustuvan valvonnan j(cid:132)rjestelm(cid:132) sen varmistamiseksi, ett(cid:132) liha jauhetaan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 4 artikla T(cid:132)t(cid:132) varten jalostajien on pystytt(cid:132)v(cid:132) milloin tahansa esitt(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)n todisteet lihasta ja sen k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) asianmukaisten tuotannon valvonta-asiakirjojen avulla. 1. Tarjous voidaan katsoa p(cid:132)tev(cid:132)ksi ainoastaan, jos sen on esitt(cid:132)nyt neuvoston direktiivin 94/65/EY 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti jauhetun lihan tai raakalihavalmis- teiden tuottajaksi hyv(cid:132)ksytty laitos tai sen edustaja. J(cid:132)sen- valtioiden on tarvittaessa pyydett(cid:132)v(cid:132) toisiltaan lis(cid:132)tietoja t(cid:132)m(cid:132)n kohdan soveltamiseksi. 2. Tarjoukseen on liitett(cid:132)v(cid:132): — tarjouksen tekij(cid:132)n kirjallinen sitoumus siit(cid:132), ett(cid:132) kaikki kyseess(cid:132) oleva liha k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n jauhetun lihan tuottamiseen, sellaisena kuin se on direktiivin 94/ 65/EY 2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa m(cid:132)(cid:132)ri- teltyn(cid:132), kolmen kuukauden kuluessa interventio- elimen kanssa tehdyn myyntisopimuksen tekemisest(cid:132), — tarkat tiedot tarjouksen tekij(cid:132)n sen laitoksen tai niiden laitosten sijainnista, joissa jauhettu liha tuotetaan. 3. Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitetut tarjouksen tekij(cid:132)t voivat antaa edustajalleen kirjallisen valtuutuksen ottaa haltuun tuotteet. T(cid:132)ll(cid:148)in edustajan on j(cid:132)tett(cid:132)v(cid:132) niiden ostamat edustamiensa edell(cid:132) mainittujen valtakirjojen kanssa. tarjousten tekij(cid:148)iden tarjoukset Edell(cid:132) olevissa kohdissa tarkoitettujen ostajien ja 4. edustajien on pidett(cid:132)v(cid:132) ajantasaista kirjanpitoa, josta voidaan todeta tuotteiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka ja k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitus erityisesti sen varmistamiseksi, ett(cid:132) ostettujen tuotteiden ja valmistettujen tuotteiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t jauhetuksi vastaavat toisiaan. Hallinnollista valvontaa varten kyseisi(cid:132) tuotteita hallussaan pit(cid:132)v(cid:132) interventioelin toimittaa tarvit- taessa sen j(cid:132)senvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, lihaksi 7 artikla 1. Asetuksen (ETY) N:o 2173/79 15 artiklan 1 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detty vakuus on 12 EUR sadalta kilogrammalta. Tuotteiden jauhamista koskeva vakuus annetaan sen jossa jauha- 2. j(cid:132)senvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, minen tapahtuu, ennen lihan haltuunottoa. Vakuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) euroina on tonnilta tarjotun hinnan ja 2 700 EUR erotus. Ensisijainen vaatimus on kaiken ostetun lihan jauha- minen komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (1) 20 artiklan mukaisesti. 8 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). (1) EYVL L 205, 3. 8. 1985, s. 5 4. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 56/21 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen L 56/22 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 4. 3. 1999 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLA I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — B(cid:246)LAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqo(cid:152)(cid:149)mta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt IRELAND — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) 500 500 76 594 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisi(cid:155)n (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Bk(cid:146)pe paqaqt(cid:147)lata V jai VII tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2456/93 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2812/98 (EE L 349 tgr 24. 12. 1998, s. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de b¶lagen V en VII van Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) nº 2456/93 da Comiss(cid:209)o (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47). 4. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 56/23 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)(cid:209)o — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser IRELAND Department of Agriculture, Food and Forestry Agriculture House Kildare Street Dublin 2 Ireland Tel. (01) 678 90 11, ext. 2278 and 3806; telex 93292 and 93607, telefax (01) 661 62 63, UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33, Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire United Kingdom Tel. (01 189) 58 36 26 Fax (01 189) 56 67 50 (01) 678 52 14 and (01) 662 01 98


title: Reglamento (CE) n° 471/1999 de la Comisión de 3 de marzo de 1999 relativo a la fijación de los precios de venta mínimos para la carne de vacuno puesta en venta con arreglo a la licitación a que se refiere el Reglamento (CE) n° 384/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
fixing of prices
minimum price
selling price

formats: pdf print

text: L 56/30 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 3. 1999 REGLAMENTO (CE) No 471/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 3 de marzo de 1999 relativo a la fijaci(cid:155)n de los precios de venta m(cid:146)nimos para la carne de vacuno puesta en venta con arreglo a la licitaci(cid:155)n a que se refiere el Reglamento (CE) no 384/1999 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 805/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la carne de bovino (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1633/98 (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 7, Considerando que determinadas cantidades de carnes de vacuno fijadas por el Reglamento (CE) no 384/1999 de la Comisi(cid:155)n (3) han sido puestas a la venta mediante licita- ci(cid:155)n; Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el art(cid:146)culo 9 del Reglamento (CEE) no 2173/79 de la Comi- si(cid:155)n (4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Regla- mento (CE) no 2417/95 (5), los precios de venta m(cid:146)nimos para la carne puesta a la venta mediante licitaci(cid:155)n se deber(cid:145)n fijar teniendo en cuenta las ofertas que se hayan recibido; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la carne de bovino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Los precios de venta m(cid:146)nimos de la carne de vacuno para la licitaci(cid:155)n prevista por el Reglamento (CE) no 384/1999 cuyo plazo de presentaci(cid:155)n de ofertas expir(cid:155) el 23 de febrero de 1999, se fijan en el anexo del presente Regla- mento. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 4 de marzo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 3 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) DO L 210 de 28. 7. 1998, p. 17. (3) DO L 46 de 20. 2. 1999, p. 40. (4) DO L 251 de 5. 10. 1979, p. 12. (5) DO L 248 de 14. 10. 1995, p. 39. 4. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 56/31 ANEXO — BILAG — ANHANG — PAQAQTGLA — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — B(cid:246)LAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in EUR/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Euq(cid:150) am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em euros por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Jq(cid:146)ata le j(cid:149)jaka — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — K(cid:148)tt med ben FRANCE — Quartiers avant — Quartiers arri(cid:138)re DEUTSCHLAND — Vorderviertel DANMARK ITALIA — Hinterviertel — Forfjerdinger — Bagfjerdinger — Quarti anteriori — Quarti posteriori (cid:153)STERREICH — Vorderviertel — Hinterviertel NEDERLAND — Voorvoeten — Achtervoeten ESPA(cid:158)A — Cuartos delanteros — Cuartos traseros IRELAND — Forequarters — — — — — — 550 750 — — — — — 908 — b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt FRANCE — Jarret arri(cid:138)re d’intervention (INT 11) — Avant d’intervention (INT 24) — Flanchet d’intervention (INT 18) — Jarret avant d’intervention (INT 21) — (cid:144)paule d’intervention (INT 22) 810 900 500 861 1 107 L 56/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 3. 1999 UNITED KINGDOM — Intervention shank (INT 11) — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention topside (INT 13) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention rump (INT 16) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shin (INT 21) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention forequarter (INT 24) IRELAND — Intervention shank (INT 11) — Intervention flank (INT 18) — Intervention shin (INT 21) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention forequarter (INT 24) — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention topside (INT 13) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention rump (INT 16) — Intervention forerib (INT 19) ESPA(cid:158)A — Palda (INT 18) DANMARK — Interventionsbryst (INT 23) — 1 195 1 450 1 400 — 520 — 650 900 — 1 025 651 600 — 957 — 1 000 1 300 1 553 — — 1 150,03 — —


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 558/99 του Maria BERGER Απόφαση της Επιτροπής σχετικά με τη χορήγηση ενισχύσεων προς την εταιρία SNIACE S.A. που εδρεύει στην Torrelavega (Κανταβρία της Ισπανίας)

eurovoc_concepts:
Cantabria
State aid
environmental tax
type of business

text: C 341/130 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 11. 1999 (1999/C 341/183) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0558/99 υποβολη΄: Maria Berger (PSE) προς την Επιτροπη΄ (3 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Απο΄φαση της Επιτροπη΄ς σχετικα΄ µε τη χορη΄γηση ενισχυ΄σεων προς την εταιρι΄α SNIACE S. A. που εδρευ΄ει στην Torrelavega (Κανταβρι΄α της Ισπανι΄ας) Στην απο΄φαση΄ της σχετικα΄ µε τη χορη΄γηση ενισχυ΄σεων στην SNIACE S. A. (ε΄γγρ. IV/1466/98/DE (cid:27) Άρθρο 1, τελευται΄ο εδα΄φιο), η Επιτροπη΄ καθο΄ρισε ο΄τι θα αποφασι΄σει «σε ευ΄θετο χρο΄νο» σχετικα΄ µε το ζη΄τηµα των µη εισπραχθε΄ντων οικολογικω΄ν φο΄ρων κατα΄ την περι΄οδο 1987-1995 η εξε΄ταση του οποι΄ου ει΄χε αναβληθει΄. Πο΄τε σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να λα΄βει την απο΄φαση αυτη΄; Συ΄µφωνα µε ποια΄ κριτη΄ρια καθορι΄ζει η Επιτροπη΄ τον «ευ΄θετο χρο΄νο»; Απα΄ντηση του κ. Van Miert εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (22 Μαρτι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄ θα λα΄βει απο΄φαση σχετικα΄ µε το ζη΄τηµα των µη εισπραχθε΄ντων οικολογικω΄ν φο΄ρων κατα΄ της Sniace S. A. , το συντοµο΄τερο δυνατο΄, η΄τοι ο΄ταν η Επιτροπη΄ κρι΄νει ο΄τι διαθε΄τει τα απαραι΄τητα στοιχει΄α για την εκτι΄µηση του συµβιβα΄σιµου οποιασδη΄ποτε τε΄τοιας ενι΄σχυσης προς την κοινη΄ αγορα΄. Η Επιτροπη΄ κατα΄ το παρο΄ν στα΄διο της διαδικασι΄ας δεν µπορει΄ να προσδιορι΄σει πο΄τε καθω΄ς και ποιο θα ει΄ναι το αποτε΄λεσµα της εξε΄τασης αυτη΄ς. (1999/C 341/184) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0569/99 υποβολη΄: Nelly Maes (ARE) προς την Επιτροπη΄ (12 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Κε΄ντρο βιοµηχανικη΄ς ανα΄πτυξης ΑΚΕ-ΕΕ Το Κε΄ντρο Βιοµηχανικη΄ς Ανα΄πτυξης (ΚΒΑ) (CDI (cid:27) Centre de Développement Industriel), που ε΄χει την ε΄δρα του στις Βρυξε΄λλες, ε΄χει εµπλακει΄ σε υπο΄θεση ενω΄πιον του Πρωτοδικει΄ου των Βρυξελλω΄ν. Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να επιβεβαιω΄σει τα ακο΄λουθα στοιχει΄α του φακε΄λου: 1. 2. 3. 4. οτι ε΄χει δηµιουργηθει΄ παρα΄λληλη δοµη΄ υπο΄ το ο΄νοµα Κε΄ντρο Ανα΄πτυξης των Επιχειρη΄σεων (Centre de Développement des Entreprises (CDE), και ο΄τι υπα΄ρχει µεγα΄λη ασα΄φεια ως προς την συνε΄χεια που θα δοθει΄ σε συµφωνι΄ες συναφθει΄σες απο΄ το ΚΒΑ (CDI), ο΄τι ε΄χει δηµοσιευθει΄ νε΄ο οργανο΄γραµµα στην θε΄ση της Επιτροπη΄ς στο ιντερνε΄τ, πριν να ληφθει΄ οποιαδη΄ποτε απο΄φαση ως προς την κατα΄ργηση του ΚΒΑ, ο΄τι ο διευθυντη΄ς του ΚΑΕ ε΄χει προσληφθει΄ χωρι΄ς να ε΄χει υποβα΄λει υποψηφιο΄τητα και χωρι΄ς να ε΄χει δηµοσιευθει΄ ανακοι΄νωση για την πλη΄ρωση κενη΄ς θε΄σεως, ο΄τι ε΄γινε ε΄ξωση του προσωρινου΄ ∆ιευθυντη΄ του ΚΒΑ, του κ. Mbayi µε την οικογε΄νεια΄ του (τε΄σσερα παιδια΄ εκ των οποι΄ων τα δυ΄ο ε΄χουν τη βελγικη΄ υπηκοο΄τητα) και ο΄τι επι΄ τρι΄α χρο΄νια ο κ. Mbayi δεν ε΄λαβε καµι΄α αποζηµι΄ωση; Αληθευ΄ει ο ισχυρισµο΄ς ο΄τι ο Επι΄τροπος κ. Pinheiro ε΄λαβε τον Μα΄ρτιο του 1998 προειδοποιητικη΄ επιστολη΄ απο΄ την συνδικαλιστικη΄ οργα΄νωση των διεθνω΄ν και ευρωπαι΄ων υπαλλη΄λων, SFIE, σχετικα΄ µε το τελευται΄ο γεγονο΄ς; Έχει α΄ραγε ενηµερωθει΄ η Επιτροπη΄ ως σω΄µα για το θε΄µα αυτο΄; Ποι΄α µε΄τρα ε΄λαβε η΄ προ΄κειται να λα΄βει η Επιτροπη΄ προκειµε΄νου να προλα΄βει την ενδεχο΄µενη απω΄λεια κυ΄ρους των ευρωπαι¨κω΄ν θεσµικω΄ν οργα΄νων ενω΄πιον του Πρωτοδικει΄ου των Βρυξελλω΄ν; Μπορει΄, τε΄λος, η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει σε ποι΄ο υ΄ψος ανε΄ρχεται η επιδο΄τηση που το ΚΑΕ ΑΚΕ-ΕΕ λαµβα΄νει απο΄ το Ευρωπαι¨κο΄ Ταµει΄ο Ανα΄πτυξης απο΄ το 1995; Απα΄ντηση του κ. Pinheiro εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (8 Απριλι΄ου 1999) Η δικαστικη΄ απο΄φαση στην οποι΄α αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο Με΄λος δεν κοινοποιη΄θηκε στην Επιτροπη΄ και φαι΄νεται ο΄τι ε΄χει ληφθει΄ στο πλαι΄σιο αντιδικι΄ας µεταξυ΄ του Κε΄ντρου Βιοµηχανικη΄ς Ανα΄πτυξης (ΒΚΑ) και ενο΄ς απο΄ τους πρω΄ην υπαλλη΄λους του. Η Επιτροπη΄ επιθυµει΄ να υπενθυµι΄σει ο΄τι για κα΄θε αντιδικι΄α µεταξυ΄ του ΒΚΑ και των υπαλλη΄λων του


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 464/1999 tat-3 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/96 fir-rigward ta’ arranġamenti ta’ l-għajnuna għall-pruna

eurovoc_concepts:
aid system
dried product
fruit product
product quality
production aid
stone fruit

text: 408 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 31999R0464 L 56/8 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 4. 3. 1999 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KEE) Nru 464/1999 tat-3 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2201/96 fir- rigward ta’ arranġamenti ta’ l-għajnuna għall-pruna IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, li kkunsidrat Wara Ewropea, it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità li kkunsidrat ir-Regolament (KEE) Nru Wara 2201/96 tat-28 ta’ Ottubru 1996 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq fil-prodotti pproċessati mill-frott u l-ħxejjex (1), kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KEE) Nru 2199/97 (2), u b’mod partikolari l-Artikoli 3(3) u 4 (9) tiegħu tal-Kunsill r-Regolament t-Titolu I tar-Regolament (KE) Nru 2201/96 jintroduċi Billi sistema ta’ għajnuna ta’ produzzjoni għal ċerti prodotti pproċessati mill-frott u l-ħxejjex; billi tal- (KEE) Nru 504/97 tad-19 ta’ Marzu 1997 li Kummissjoni jipprovdi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill ta’ għajnuna ta’ produzzjoni għall-prodotti pproċessati mill-frott u l-ħxejjex (3), kif (KE) Nru jipprovdi regoli ġenerali applikabbli għal dik is- 1590/98 (4), sistema; billi ċerti regoli dettaljati għandhom ikunu stabbiliti speċifikament għall-pruni, mingħajr preġudizzju għad-disposiz- zjonijiet l-oħra tar-Regolament (KE) Nru 504/97; (KE) Nru 2201/96 fir-rigward tas-sistema l-aħħar emendat bir-Regolament tqegħid fis-suq, Billi l-frott jista’ jkun ta’ kwalità li tvarja; billi l-prezz minimu u l-għajnuna tal-produzzjoni għandhom ikunu ffissati għall-klassi speċifika ta’ l-ammonti applikabbli għall- klassijiet l-oħra għandhom joħorġu minn dik il-klassi u dawk il- klassijiet għandhom ikunu definiti waqt li jingħata kont, għall- ammonti hekk maħruġa, għall-karatteristiċi tal-klassijiet diffe- renti; l-għan tal-ħtiġiet minimi ta’ kwalità li hemm referenza Billi dwarhom fl-Artikolu 4(4)(b) tar-Regolament (KE) Nru 2201/96 huwa li tiġi evitata l-produzzjoni ta’ prodotti li ma teżisti l-ebda domanda għalihom jew prodotti li joħolqu tgħawwiġ tas-suq; billi dawk il-ħtiġiet għandhom ikunu bbażati fuq proċeduri ta’ manifattura tradizzjonali u ġusti; billi, biex ikun assigurat it- tħaris il-karatteristiċi minimi meħtieġa ta’ għanbaqar imqadda mixtrija għall-ipproċessar u pruni li jikkwalifikaw għall-għajnuna għandhom jiġu definiti; ta’ dawn id-disposizzjonijiet, fl-Artikolu 3 tar-Regolament jinkorpora disposizzjonijiet speċifiċi Billi dan ir-Regolament għall-pruna tal-Kummissjoni (KEE) Nru 1709/84 tad-19 ta’ Ġunju 1984 dwar il-prezzijiet minimi mħallsa lill-produtturi u l-ammonti ta’ għajnuna tal- produzzjoni għal ċerti frott u ħxejjex ipproċessati eliġibbli għall-għajnuna tal-produzzjoni (5), kif l-aħħar emendat bir- Regolament (KE) Nru 1591/98 (6), u r-Regolament tal-Kummiss- joni (KEE) Nru 2022/85 tat-22 ta’ Lulju 1985 dwar il-ħtiġiet minimi ta’ kwalità għall-għanbaqar imqadded u pruna eliġibbli għall-għajnuna tal-produzzjoni (7), ta’ dawk id- legali, tekniċi u disposizzjonijiet b’konformità ma’ ekonomiċi u l-esperjenza miksuba; billi, għalhekk, ir-Regola- ment (KEE) Nru 2022/85 u l-Artikolu 3 ta’ u l-Anness IV tar- Regolament (KE) Nru 1709/84 għandhom jiġu mħassra; l-aġġornar l-iżviluppi jitkabbru fi Stat Membru wieħed u jiġu Billi meta prodotti pproċessati f’ieħor l-Istat Membru fejn il- l-awtoritajiet prodotti jkunu mkabbra għandu jipprovdi xhieda tal-ħlas tal- prezz minimu lill-Istat Membru li jħallas l-għajnuna; ta’ li l-pruna tradizzjonali tkun irċeviet stadju speċifiku fil-proċess Billi l-prezz minimu u l-għajnuna huma ffissati għall-prodotti mqadda fi l- ipproċessar; billi għandha tingħata attenzjoni biex jiġi assigurat tkun attwalment li ipproċessata fi prodotti mlestija biex jiġu offruti għall-konsum uman; billi, minħabba l-iżviluppi reċenti ta’ pruna semi-mqadda u l-potenzjal ekonomiku konsiderevoli tagħha, dawk il-prodotti li ma jgħaddux minn dak it-tnixxif bħala parti mill-ipproċessar tagħhom m’għandhomx għal dik ir-raġuni jiġu mċaħħda mid- dritt għall-għajnuna; l-għajnuna ta’ l-miżuri li hemm provvediment dwarhom f’dan ir- Billi Regolament huma bi qbil ma’ l-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni tal-Frott u l-Ħxejjex, ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 Għall-iskopijiet ta’ dan ir-Regolament: (a) “prunes d’Ente’ tfisser għanbaqar frisk tal-varjetà prunes l-ispeċi Prunus d’Ente li mmatura fiżjoloġikament, u ta’ domestica L. ” (1) ĠU L 297, 21. 11. 1996, p. 29. (2) ĠU L 303, 6. 11. 1997, p. 1. (3) ĠU L 78, 20. 3. 1997, p. 14. (4) ĠU L 208, 24. 7. 1998, p. 11. (5) ĠU L 162, 20. 6. 1984, p. 8. (6) ĠU L 208, 24. 7. 1998, p. 14. (7) ĠU L 191, 23. 7. 1985, p. 31. 03/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 409 (b) “għanbaqar imqadded’ tfisser prodotti miksuba bit-tneħ− ħija ta’ l-ilma mill-prunes d’Ente;” (ċ) “pruna niexfa’ tfisser pruna miksuba minn għanbaqar imqadded b’kontenut massimu ta’ ilma ta’ 23 %;” (d) “pruna semi-niexfa’ tfisser pruna miksuba bit-tneħħija ta’ l-ilma mill-prunes d’Ente sakemm il-kontenut ta’ l-ilma ta’ 30 sa 35 % jintlaħaq, mingħajr ebda proċess ta’ żieda ta’ ilma;” (e) “lott’ tfisser numru ta’ kontenituri preżentati flimkien minn produttur jew grupp ta’ produtturi li għandhom dak l-għarfien għall-aċċettazzjoni minn proċessatur. ” Artikolu 2 l-għajnuna li hemm referenza Biex tikkwalifika għall-ħlas ta’ dwarha fl-Artikolu 2 tar-Regolament il- pruna għandha tkun konformi mal-karatteristiċi stabbiliti fl- Anness I(B) u tkun inkisbet minn għanbaqar imqadded li jkun konformi mal-karatteristiċi stabbiliti fl-Anness I(A) li għaliha l- prezz minimu jkun tħallas kollu. (KE) Nru 2201/96, Artikolu 3 Il-prezz minimu li għandu jitħallas lill-produtturi għall- 1. għanbaqar imqadded u l-għajnuna tal-produzzjoni għall-pruna għandhom ikunu ffissati kull 100 kilogramma netta għall- prodotti b’kontenut massimu ta’ l-ilma ta’ 23 % fil-kategorija tad-daqs li tikkorrispondi ma’ 66 frotta kull 500 g. Għall-kategorijiet tad-daqs l-ieħor il-prezz minimu u l-għajnuna għandhom jiġu mmoltiplikati b’wieħed mill-koeffiċjenti elenkati fl-Anness II. Għall-iskop ta’ l-applikazzjoni tal-prezz minimu u ta’ l- 2. għajnuna tal-produzzjoni għall-pruna semi-niexfa, id-daqs u l- piż għandhom jittieħdu bħala d-daqs u l-piż ekwivalenti għall- għanbaqar imqadded u pruna niexfa, bid-daqs jiġi mmoltiplikat b’1,18461 u l-piż b’ 0,84416. Artikolu 4 Meta l-ipproċessar isir barra mill-Istat Membru li fih ikun tkabbar il-prodott, dak l-Istat Membru għandu jagħti xhieda lill- jħallas l-għajnuna tal-produzzjoni Istat Membru li l-prezz minimu li għandu jitħallas lill-produttur ikun tħallas. li Artikolu 5 Il-verifika tal-kwalità tal-ħtiġiet għall-pruna niexfa 1. ta’ kampjuni meħuda mill- għandha titwettaq fuq il-bażi l-għażla skond il-qisienu bi qbil proċessatur minn lott, qabel Il-kampjuni għandhom jiġu eżaminati kemm mal-produttur. mill-proċessatur u wkoll mill-produttur u r-riżultati tal-verifika għandhom jiġu rekordjati. l-ipproċessar il-proċes- Għall-pruna matul 2. satur għandu jivverifika billi l- prodoti jilħqu l-ħtiġiet tal-kwalifika għall-għajnuna. Ir-riżultati tal-verifika għandhom jiġu rekordjati Il-piż minimu nett ta’ kull kampjun eżaminiat għandu jkun ta’ 1 kg. jieħu kampjun ta’ kull il-perjodu ta’ lott li Artikolu 6 L-Istati Membru għandhom jieħdu l-passi neċessarji biex jissodisfaw lilhom infushom, b’mod partikolari billi jivverifikaw ir-rekords tal-ħażna, li l-pruna li tkun irċeviet l-għajnuna tkun sussegwentement ipproċessata fil-prodotti kif hemm referenza dwaru fl-Artikolu 1(2)(c) tar-Regolament (KE) Nru 504/97. Artikolu 7 L-Artikolu 3 ta’ u l-Anness IV tar-Regolament 1709/84 u r-Regolament imħassra. (KE) Nru (KEE) Nru 2022/85 huma b’dan Artikolu 8 Dan ir-Regolament għandu jkun japplika mis-sena tas-suq 1999/2000. Dan ir-Regolament għandu jkun jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fit-3 ta’ Marzu 1999. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni 410 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 ANNESS I Parti A. Ħtiġiet minimi ta’ kwalità għall-għanbaqar imqadded I. KARATTERISTIĊI MINIMI 1. L-għanbaqar imqadded għandu jkun ta’ kwalità tajba u ta’ kondizzjoni ġusta biex jitqiegħed għall-kummerċ u tajjeb għall-ipproċessar. 2. Għanbaqar imqadded għandu jkollu kontenut massimu ta’ l-ilma ta’ 23 %, apparti milli għall-frott intiż għall- produzzjoni ta’ pruna semi-niexfa, li għandu jkun fih kontenut ta’ l-ilma bejn 30 u 35 %. 3. L-għanbaqar imqadded għandu jkun ta’ daqs li jikkorrispondi għall-anqas minn 105 għanbaqra kull 500 g, apparti milli għall-produzzjoni ta’ pruna semi-niexfa li d-daqs tagħha għandu jikkorrispondi għall-anqas minn 81 għanbaqra kull 500 g. 4. Il-frott għandu jkun: (a) imnixxef sewwa, tajjeb, jiġifieri, ħieles mill-moffa, tħassir, insetti, sew jekk ħajjin jew mejtin, u l-ħmieġ ta’ l- insetti; (b) imlaħħam, nadif u ħieles mill-ħmieġ; (ċ) ħieles minn irwejjaħ u minn togħmiet barranin; (d) prattikament ħieles minn difetti u ħala. II. TOLLERANZI It-tolleranzi li ġejjin huma permissibbli 1. Għanbaqar imqadded għall-użu industrijali: (a) 0,3 % skond il-piż ta’ ħala (b) 100 % tal-frott b’difetti żgħar u/jew serji (ċ) 10 % skond il-piż tal-frott b’difetti serji ħafna (d) 5 % tal-frott ta’ daqs li jikkorrispondi ma’ 105 għanbaqra jew aktar kull 500 g 2. Għanbaqar imqadded ieħor (a) 0,2 % skond il-piż ta’ ħala (b) 0,5 % skond il-piż tal-frott b’difetti serji ħafna (ċ) 7,5 % skond il-piż tal-frott b’difetti serji jew serji ħafna (d) 15 % skond il-piż tal-frott b’difetti III. DIFETTI Id-difetti jaqgħu fi tliet kategoriji: — difetti żgħar, li huma difetti żgħar tal-qoxra, — difetti serji, li huma prinċipalment difetti serji tal-qoxra, — difetti serji ħafna, li huma prinċipalment difetti fejn il-polpa tkun saritilha ħsara, Id-definizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw: 1. Difetti żgħar (a) Qsim jew xquq terminali Xquq fil-qoxra aktar minn 10 mm iżda mhux aktar minn 15 mm fit-tul fit-tarf oppost għall-kavità taz-zokk. 03/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 411 (b) Toqob żgħar fil-qoxra Qoxra mqatta’, bil-ħsara jew nieqsa, jew matul wiċċ egwali għal jew anqas minn 7 mm tul u aktar minn 3 mm wisa’ bil-polpa mhux ħierġa mit-tiċrita jew matul wiċċ aktar minn 7 mm twil iżda anqas minn 3 mm wisa’ bil- polpa tibqa’ tidher. (ċ) Tiċrit minħabba s-silġ, tal-wiċċ miġmugħ li flimkien jeċċedu d-dijametru ta’ 3 mm Tbajja’ kkawżati mis-silġ tal-wiċċ miġmugħ li flimkien ma jeċċedux dijametru ta’ 10 mm. (d) Irqajja griżi, mil-lewn is-sadid jew skorċa, tal-wiċċ miġmugħ li flimkien jeċċedu d-dijametru ta’ 6 mm Dan id-diffett jikkonsisti fi twebbis tal-qoxra, li jikkawża rqajja’ ta’ diversi forom tal-wiċċ li flimkien ma jeċċedux dijametru ta’ 20 mm. 2. Difetti serji (a) Difett ta’ konsistenza Dan l-effett huwa normalment dovut għall-maturità insuffiċjenti, li tirriżulta f’kulur difettuż bil-polpa ratba bil- qoxra kkaratterizzata b’diversi tikmix baxx. (b) Qsim minħabba tfaqqiegħ Qsim mhux terminali dovut minħabba t-tfaqqiegħ tal-frott, segwit bil-fejqan mil-polpa li tisbroffa li tibbies iżżejjed, f’tul li jeċċedi l-10 mm. (ċ) Qsim terminali Qsim fil-quċċata li jeċċedi t-tul ta’ 15 mm. (d) Toqob Tiċrit, ħsara jew qoxra nieqsa fil-wiċċ akbar minn dik indikata fil-klassifikazzjoni ndikata bħala difett żgħir. (e) Frott parzjalment mgħaffeġ Frott parzjalment mgħaffeġ, partijiet tal-frott jew frott serjament bla forma bil-polpa tidher. (f) Tiċrit dovut għas-silġ Tiċrit dovut għas-silġ, b’marki matul il-wiċċ li flimkien jeċċedu d-dijametru ta’ 10 mm. (g) Irqajja’ griżi, mil-lewn is-sadid u qxur Irqajja’ ħoxnin iebsin matul il-wiċċ li flimkien jeċċedu d-dijametru ta’ 20 mm. (h) Xquq Xquq ta’ aktar minn 15 mm fit-tul fin-naħa opposta taz-zokk jew xquq fondi li jikxfu l-għadma. (i) Diformazzjoni minħabba tixwit tax-xemx Diformazzjoni serji dovuti minħabba tixwit tax-xemx li prattikament jirriżultaw f’nuqqas ta’ polpa f’parti ta’ naħa waħda tal-frott, bil-qoxra mwaħħla bla tikmix ma’ l-għadma. 3. Difetti serji ħafna (a) Frott karamelizzat Frott karamelizzat bi sħana żejda, li juri kulur oskur tal-polpa jew ħofor bejn il-qoxra u l-polpa. (b) Frott attakkat mill-monilja Frott b’irqajja’ ċari kkawżati minn attakk tal-monilja, imwaqqaf bit-tnixxif, bil-ħsara fil-qoxra (ċ) Frott maħmuġ Frott imħammeġ bil-preżenza ta’ materja barranija (speċjalment ħamrija) li jista’ jitneħħa. (d) Frott mgħaffeġ għal kollox Frott mgħaffeġ għal kollox jew partijiet tal-frott 412 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 4. Skart L-espressjoni “skart” hija użata biex tfisser kull materjal li ma jistax, minħabba n-natura jew il-kondizzjoni tiegħu, jiġi offrut għall-konsum uman jew li, jekk jibqa’ mħallat mal-frott l-ieħor ikun x’ikun l-użu finali tiegħu, jista’: — inaqqas il-kwalitajiet tiegħu li jżomm fit-tul, — ikerraħ id-dehra tiegħu, — jittrasmetti togħma mhix aċċettabbli, jew riħa jew difetti oħra fih. Dawn li ġejjin huma meqjusa bħala “skart”: (a) frott li jkollu moffa attiva Frott li jkollu moffa li tkun qiegħda tinxtered (b) Frott moniljatat u mmummifikat Frott individwali jew frott kompattat jew imwaħħal flimkien, bil-polpa tkun distrutta jew immummifikata bl- iżvilupp sħiħ tal-monilja. (ċ) Frott imħassar Frott li mhux tajjeb għall-ikel minħabba li huwa mħassar jew distrutt b’mikro-organiżmi (ħmira, moffa batterja). (d) Frott infestat bl-insetti jew dud Frott infettat b’perti ma’ dud ħajjin jew mejta (insetti u dud f’kull stadju taċ-ċiklu bijoloġiku tagħhom) jew bi ħmieġ ta’ l-insetti. (e) Frott miksi bil-ħamrija jew kostitwenti oħra tal-ħamrija (f) Frott maħruq Frott maħruq bis-sħana żejda, li jikxef ħofor bejn il-polpa u l-għadma, jew tinfieħ karatteristiku li jagħti l-forma ta’ għanbaqar frisk. (g) Materjal barrani Partijiet individwali tal-frotta li mhux tajbin għall-ikel, għadam jew bċejjeċ tal-qoxra jew bċejjeċ jew materjal barrani bħal ma huma weraq, zkuk u xi materjal ieħor tal-pjanti, kostitwenti tal-ħamrija bħal ma hija l-ħamrija jew il-ġebel. Parti B: Ħtiġiet minimi ta’ kwalità għall-pruna I. KARATTERISTIĊI MINIMI 1. Il-pruna għandha tkun miksuba minn għanbaqar imqadded bil-karatteristiċi stabbiliti fil-Parti A. 2. Il-pruna għandha jkollha kontenut massimu ta’ l-ilma ta’ 23 %, apparti milli għall-pruna semi-niexfa, li għandha jkollha kontenut ta’ l-ilma ta’ bejn 30 u 35 %. 3. Il-pruna għandha tkun magħżula u ggradata skond il-qies sakemm ma tkunx intiża għall-użu industrijali. 4. Il-pruna għandha tkun: — intatta, sħiħa, bil-polpa, nadifa, ħielsa mill-moffa, tħassir u skart, — prattikament ħielsa minn tbajja’ li jistgħu jħassru l-kwalità jew id-dehra tal-prodott, — ħielsa mill-insetti, sew ħajjin jew mejtin, u l-ħmieġ ta’ l-insetti, — ħielsa minn kull riħa jew togħma mhux normali, — ta’ daqs li jikkorrispondi għal anqas minn 105 pruna kull 500 g, bl-eċċezzjoni ta’ pruna semi-niexfa, li għaliha n- numru ta’ frott għandu jkun anqas minn 81 pruna kull 500 g. 03/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 413 II. IT-TOLLERANZI 1. Pruna għall-użu industrijali (a) 100 % tal-frott b’difetti żgħar u/jew serji (b) 10 % skond il-piż tal-frott b’difetti serji ħafna (ċ) 5 % tal-frott ta’ daqs li jikkorrispondi ma’ 105 pruna jew aktar kull 500 g 2. Pruna semi-niexfa (a) 0,3 % skond il-piż tal-frott b’difetti serji ħafna (b) 5 % skond il-piż tal-frott b’difetti serji jew serji ħafna (ċ) 10 % skond il-piż tal-frott b’difetti 3. Pruna oħra (a) 0,5 % skond il-piż tal-frott b’difetti serji ħafna (b) 7,5 % skond il-piż tal-frott b’difetti serji jew serji ħafna (ċ) 15 % skond il-piż tal-frott b’difetti Il-Parti A hija applikabbli biex jiġi stabbilit kemm ikunu serji d-difetti. III. DIFETTI 414 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 ANNESS II Koeffiċjenti li hemm referenza għalihom fl Artikolu 3 Daqs 104 102 100 98 96 94 92 90 88 86 84 82 80 78 76 74 72 70 68 66 64 62 60 58 56 54 52 50 48 46 44 42 40 38 36 34 32 Numru ta' għanbaqar jew pruni mqadda kull 500 g Koeffiċjenti Minn 103 sa anqas minn 105 Minn 101 sa anqas minn 103 Minn 99 sa anqas minn 101 Minn 97 sa anqas minn 99 Minn 95 sa anqas minn 97 Minn 93 sa anqas minn 95 Minn 91 sa anqas minn 93 Minn 89 sa anqas minn 91 Minn 87 sa anqas minn 89 Minn 85 sa anqas minn 87 Minn 83 sa anqas minn 85 Minn 81 sa anqas minn 83 Minn 79 sa anqas minn 81 Minn 77 sa anqas minn 79 Minn 75 sa anqas minn 77 Minn 73 sa anqas minn 75 Minn 71 sa anqas minn 73 Minn 69 sa anqas minn 71 Minn 67 sa anqas minn 69 Minn 65 sa anqas minn 67 Minn 63 sa anqas minn 65 Minn 61 sa anqas minn 63 Minn 59 sa anqas minn 61 Minn 57 sa anqas minn 59 Minn 55 sa anqas minn 57 Minn 53 sa anqas minn 55 Minn 51 sa anqas minn 53 Minn 49 sa anqas minn 51 Minn 47 sa anqas minn 49 Minn 45 sa anqas minn 47 Minn 43 sa anqas minn 45 Minn 41 sa anqas minn 43 Minn 39 sa anqas minn 41 Minn 37 sa anqas minn 39 Minn 35 sa anqas minn 37 Minn 33 sa anqas minn 35 Anqas minn 33 0,65458 0,67276 0,69094 0,70912 0,72730 0,74548 0,76366 0,78184 0,80002 0,81820 0,83638 0,85456 0,87274 0,89092 0,90910 0,92728 0,94546 0,96364 0,98182 1,00000 1,05881 1,07771 1,09662 1,11552 1,13443 1,15333 1,17224 1,19114 1,21005 1,22895 1,24786 1,26676 1,28567 1,30458 1,32348 1,34239 1,36129 Għall-għanbaqar imqadded u pruna niexfa għall-użu industrijali għandu jkun applikat huwa 0,4000. irrispettivament mid-daqs tagħhom, il-koeffiċjent li


title: Verordnung (EG) Nr. 467/1999 der Kommission vom 3. März 1999 über eine Ausschreibung für den Verkauf von Rindfleisch aus Beständen bestimmter Interventionsstellen zur Verarbeitung zu Hackfleisch/Faschiertem

text: 4. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 56/19 VERORDNUNG (EG) Nr. 467/1999 DER KOMMISSION vom 3. M(cid:132)rz 1999 (cid:129)ber eine Ausschreibung f(cid:129)r den Verkauf von Rindfleisch aus Best(cid:132)nden bestimmter Interventionsstellen zur Verarbeitung zu Hackfleisch/Faschiertem DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 805/68 des Rates vom 27. Juni 1968 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorganisa- tion f(cid:129)r Rindfleisch (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1633/98 (2), insbesondere auf Artikel 7 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Anwendung der Interventionsmaßnahmen hat in mehreren Mitgliedstaaten Vorr(cid:132)te im Rindfleischsektor entstehen lassen. Um eine (cid:129)berm(cid:132)ßig lange Lagerung dieser Best(cid:132)nde zu vermeiden, sollte ein Teil davon im Rahmen einer Ausschreibung im Hinblick auf seine Verarbeitung in der Gemeinschaft verkauft werden. zu Hackfleisch/Faschiertem (*) F(cid:129)r die ordnungsgem(cid:132)ße Verwaltung des Marktes ist es w(cid:129)nschenswert, diese Interventionsverk(cid:132)ufe auch auf die Erzeuger von Hackfleisch/Faschiertem auszudehnen, die gem(cid:132)ß Artikel 8 der Richtlinie 94/65/EG des Rates vom 14. Dezember 1994 zur Festlegung von Vorschriften f(cid:129)r von Hackfleisch/Faschiertem und die Herstellung Fleischzubereitungen (3) entsprechend zugelassen sind. Es empfiehlt sich, diesen Verkauf gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79 der Kommission (4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2417/95 (5), insbesondere ihren Titeln II und III, abzuwickeln, wobei allerdings vor allem wegen des besonderen Verwendungszwecks der betreffenden Erzeugnisse gewisse Abweichungen erforder- lich sind. Zur Gew(cid:132)hrleistung einer regelm(cid:132)ßigen und einheitli- chen Durchf(cid:129)hrung des Ausschreibungsverfahrens m(cid:129)ssen neben den Bestimmungen von Artikel 8 Absatz 1 der Verordnung zus(cid:132)tzliche Maßnahmen getroffen werden. (EWG) Nr. 2173/79 Es sollten von Artikel 8 Absatz 2 Buchstabe b) der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79 abweichende Bestim- mungen vorgesehen werden, die den verwaltungsm(cid:132)ßigen Schwierigkeiten Rechnung tragen, die die Anwendung dieses Buchstabens in den betreffenden Mitgliedstaaten aufwirft. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Rindfleisch — (1) ABl. L 148 vom 28. 6. 1968, S. 24. (2) ABl. L 210 vom 28. 7. 1998, S. 17. (*) (cid:153)sterreichischer Ausdruck gem(cid:132)ß Protokoll Nr. 10 der Beitrittsakte von 1994. (3) ABl. L 368 vom 31. 12. 1994, S. 10. (4) ABl. L 251 vom 5. 10. 1979, S. 12. (5) ABl. L 248 vom 14. 10. 1995, S. 39. HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Zum Verkauf gebracht werden: — rund 1 000 t Rindfleisch ohne Knochen aus Best(cid:132)nden der irischen Interventionsstelle, die gem(cid:132)ß Artikel 6 der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 zwischen Dezember 1997 und November 1998 einschließlich zur Intervention angekauft worden sind; — rund 670 t Rindfleisch ohne Knochen aus Best(cid:132)nden der Interventionsstelle des Vereinigten K(cid:148)nigreichs, die gem(cid:132)ß Artikel 6 der Verordnung (EWG) Nr. 805/ 68 zwischen Januar 1998 und Januar 1999 einschließ- lich zur Intervention angekauft worden sind. Genaue Mengenangaben sind in Anhang I enthalten. (2) Vorbehaltlich dieser Verordnung werden die in Absatz 1 genannten Erzeugnisse gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79, insbesondere den Titeln II und III, verkauft. Artikel 2 (1) Abweichend von den Artikeln 6 und 7 der Verord- nung (EWG) Nr. 2173/79 gelten die Bestimmungen und die Anh(cid:132)nge der vorliegenden Verordnung als allgemeine Ausschreibungsbekanntmachung. Die betreffenden Interventionsstellen erstellen eine Ausschreibungsbekanntmachung unter Angabe a) der zum Verkauf angebotenen Rindfleischmenge und b) der Angebotsfrist und des Angebotsorts. (2) Ausk(cid:129)nfte (cid:129)ber die verf(cid:129)gbaren Mengen und die Lagerorte sind auf Anfrage bei den in Anhang II der vorliegenden Verordnung aufgef(cid:129)hrten Anschriften erh(cid:132)ltlich. Ferner h(cid:132)ngen die Interventionsstellen an ihrem Sitz die Bekanntmachung gem(cid:132)ß Absatz 1 aus. Sie k(cid:148)nnen Ver(cid:148)ffentlichungen vornehmen. außerdem zus(cid:132)tzliche (3) Von jedem der in Anhang I aufgef(cid:129)hrten Erzeug- nisse verkaufen die betreffenden Interventionsstellen zuerst das am l(cid:132)ngsten gelagerte Fleisch. Um eine bessere Verwaltung der Best(cid:132)nde zu gew(cid:132)hrleisten, k(cid:148)nnen die Mitgliedstaaten jedoch nach vorheriger Unterrichtung der Kommission nur bestimmte K(cid:129)hlh(cid:132)user oder Teile von K(cid:129)hlh(cid:132)usern f(cid:129)r die Lieferung des in Anwendung dieser Verordnung verkauften Fleisches bestimmen. L 56/20 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 4. 3. 1999 (4) Ber(cid:129)cksichtigt werden nur Angebote, die bis sp(cid:132)te- stens 9. M(cid:132)rz 1999 um 12 Uhr bei den betreffenden Interventionsstellen eingehen. (5) Abweichend von Artikel 8 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79 sind die Angebote der zust(cid:132)ndigen Interventionsstelle in einem verschlossenen Umschlag einzureichen, auf dem die betreffende Verordnung ange- geben ist. Der verschlossene Umschlag darf von der zust(cid:132)ndigen Interventionsstelle erst nach Ablauf der in Absatz 4 genannten Angebotsfrist ge(cid:148)ffnet werden. (6) Abweichend von Artikel 8 Absatz 2 Buchstabe b) der Verordnung (EWG) Nr. 2173/79 entf(cid:132)llt in den Ange- boten die Angabe des oder der K(cid:129)hlh(cid:132)user, in denen das Erzeugnis gelagert ist. Artikel 3 (1) Die Mitgliedstaaten (cid:129)bermitteln der Kommission die Angaben zu den eingereichten Angeboten sp(cid:132)testens am Arbeitstag nach Ablauf der Angebotsfrist. (2) Nach Pr(cid:129)fung der eingegangenen Angebote wird f(cid:129)r jedes Erzeugnis ein Mindestverkaufspreis festgesetzt, oder es wird kein Verkauf durchgef(cid:129)hrt. Artikel 4 (1) Die Angebote sind nur g(cid:129)ltig, wenn sie von einem Betrieb eingereicht worden sind, der gem(cid:132)ß Artikel 8 Absatz 1 der Richtlinie 94/65/EG f(cid:129)r die Erzeugung von Hackfleisch/Faschiertem oder der entsprechenden Zube- reitungen zugelassen ist. Die Mitgliedstaaten setzen im Hinblick auf die Anwendung dieses Absatzes gegebenen- falls einander ins Benehmen. (2) Den Angeboten muß folgendes beigef(cid:129)gt werden: — eine schriftliche Verpflichtung des Bieters, daß er das gesamte Fleisch innerhalb von drei Monaten nach Abschluß des Kaufvertrags mit der Interventionsstelle zu Hackfleisch/Faschiertem entsprechend Artikel 2 Absatz 2 Buchstaben a) und b) der Richtlinie 94/ 65/EG verarbeiten wird, — die genaue Angabe des oder der Betriebe des Bieters, in denen das Hackfleisch/Faschierte hergestellt wird. (3) Die in Absatz 1 genannten Bieter k(cid:148)nnen einen Bevollm(cid:132)chtigten schriftlich beauftragen, die von ihnen gekaufte Ware zu (cid:129)bernehmen. In diesem Fall muß der Bevollm(cid:132)chtigte die Angebote des von ihm vertretenen Bieters zusammen mit dem vorgenannten schriftlichen Auftrag vorlegen. (4) Die K(cid:132)ufer und die in den vorstehenden Abs(cid:132)tzen genannten Bevollm(cid:132)chtigten f(cid:129)hren eine auf dem laufenden gehaltene Buchhaltung, aus der die Bestim- mung und Verwendung der Erzeugnisse hervorgehen, insbesondere zu dem Nachweis, daß die Mengen der gekauften Erzeugnisse und die Mengen des erzeugten Hackfleischs/Faschierten entsprechen. Zu Zwecken der Verwaltungskontrolle (cid:129)bermittelt die Inter- in deren Besitz sich die betreffenden ventionsstelle, Erzeugnisse befinden, der zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rde des Mitgliedstaats, in dem das Hackfleisch/Faschierte herge- stellt wird, eine beglaubigte Kopie des Kaufvertrags. einander Artikel 5 (1) Die Herstellung von Hackfleisch/Faschiertem aus dem gem(cid:132)ß dieser Verordnung gekauften Fleisch muß innerhalb von drei Monaten nach Abschluß des Kaufver- trags erfolgen. (2) Der Nachweis f(cid:129)r die Einhaltung der Vorschrift gem(cid:132)ß Absatz 1 ist von der zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rde des Mitgliedstaats, in dem das Hackfleisch/Faschierte herge- stellt wird, innerhalb von f(cid:129)nf Monaten nach Abschluß des Kaufvertrags zu erbringen. Artikel 6 Die Mitgliedstaaten sehen ein System von Waren- und Begleitkontrollen vor, um zu gew(cid:132)hrleisten, daß das gesamte Fleisch zu Hackfleisch/Faschiertem gem(cid:132)ß Artikel 5 Absatz 1 verarbeitet wird. Zu diesem Zweck muß der Verarbeiter jederzeit in der Lage sein, anhand entsprechender Produktionsaufzeich- nungen die N(cid:132)mlichkeit und die Verwendung des Flei- sches nachzuweisen. Artikel 7 (1) Der Betrag der in Artikel 15 Absatz 1 der Verord- nung (EWG) Nr. 2173/79 vorgesehenen Sicherheit bel(cid:132)uft sich auf 12 EUR/100 kg. (2) Die Sicherheit f(cid:129)r die Verarbeitung der Erzeugnisse zu Hackfleisch/Faschiertem ist vor (cid:154)bernahme des Flei- sches bei der zust(cid:132)ndigen Beh(cid:148)rde des Mitgliedstaates zu hinterlegen, in dem die Verarbeitung zu Hackfleisch/ Faschiertem erfolgt. Der Betrag der Sicherheit bel(cid:132)uft sich auf die Differenz in Euro zwischen dem Angebotspreis je Tonne und 2 700 EUR. Die Verarbeitung s(cid:132)mtlicher gekauften Erzeugnisse zu Hackfleisch/Faschiertem ist eine Hauptpflicht im Sinne des Artikels 20 der Verordnung (EWG) Nr. 2220/85 der Kommission (1). Artikel 8 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentli- chung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. (1) ABl. L 205 vom 3. 8. 1985, S. 5. 4. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 56/21 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 3. M(cid:132)rz 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission L 56/22 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 4. 3. 1999 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLA I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — B(cid:246)LAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqo(cid:152)(cid:149)mta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt IRELAND — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM — Intervention flank (INT 18) — Intervention forequarter (INT 24) 500 500 76 594 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisi(cid:155)n (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Bk(cid:146)pe paqaqt(cid:147)lata V jai VII tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2456/93 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2812/98 (EE L 349 tgr 24. 12. 1998, s. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de b¶lagen V en VII van Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) nº 2456/93 da Comiss(cid:209)o (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47). 4. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 56/23 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)(cid:209)o — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser IRELAND Department of Agriculture, Food and Forestry Agriculture House Kildare Street Dublin 2 Ireland Tel. (01) 678 90 11, ext. 2278 and 3806; telex 93292 and 93607, telefax (01) 661 62 63, UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33, Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire United Kingdom Tel. (01 189) 58 36 26 Fax (01 189) 56 67 50 (01) 678 52 14 and (01) 662 01 98


title: Kommissionens förordning (EG) nr 474/1999 av den 3 mars 1999 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull och förskottsbeloppet på stödet

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

text: L 56/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 3. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 474/1999 av den 3 mars 1999 om fastst(cid:132)llande av v(cid:132)rldsmarknadspriset p(cid:134) orensad bomull och f(cid:148)rskottsbe- loppet p(cid:134) st(cid:148)det EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av Anslutningsakten f(cid:148)r Grekland, s(cid:132)rskilt punkterna 3 och 10 i protokoll nr 4 om bomull i denna, senast (cid:132)ndrad genom r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1553/ 95 (1), med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1554/95 av den 29 juni 1995 om fastst(cid:132)llande av de allm(cid:132)nna reglerna f(cid:148)r systemet med st(cid:148)d till bomull och om upph(cid:132)- vande av f(cid:148)rordning (EEG) nr 2169/81 (2), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1419/98 (3), s(cid:132)rskilt artiklarna 3, 4 och 5 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Enligt artikel 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1554/95 skall ett v(cid:132)rldsmarknadspris p(cid:134) orensad bomull fastst(cid:132)llas regel- bundet p(cid:134) grundval av det v(cid:132)rldsmarknadspris som konstaterats f(cid:148)r rensad bomull med h(cid:132)nsyn till det f(cid:148)rh(cid:134)l- f(cid:148)r lande som tidigare har konstaterats mellan priset rensad bomull och det pris som ber(cid:132)knas f(cid:148)r orensad bomull. Detta tidigare f(cid:148)rh(cid:134)llande har fastst(cid:132)llts i artikel 1. 2 i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1201/89 av den 3 maj 1989 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r st(cid:148)dsystemet f(cid:148)r bomull (4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1664/98 (5). Om v(cid:132)rldsmarknadspriset inte kan fastst(cid:132)llas p(cid:134) detta s(cid:132)tt, skall priset fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av det senast best(cid:132)mda priset. f(cid:148)rdelaktiga Enligt artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1554/95 skall v(cid:132)rlds- marknadspriset p(cid:134) rensad bomull best(cid:132)mmas f(cid:148)r en produkt med vissa egenskaper och med h(cid:132)nsyn till de anbuden och prisnoteringarna p(cid:134) mest v(cid:132)rldsmarknaden mellan dem som anses vara representa- tiva att f(cid:148)r den verkliga marknadstendensen. F(cid:148)r best(cid:132)mma detta pris har det fastst(cid:132)llts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats p(cid:134) en eller flera euro- peiska b(cid:148)rser f(cid:148)r en produkt som levererats cif till en nordeuropeisk hamn och som kommer fr(cid:134)n olika leveran- t(cid:148)rsl(cid:132)nder vilka anses vara de mest representativa f(cid:148)r den (1) EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 45. (2) EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 48. (3) EGT L 190, 4. 7. 1998, s. 4. (4) EGT L 123, 4. 5. 1989, s. 23. (5) EGT L 211, 29. 7. 1998, s. 9. f(cid:148)reskrivs justeringar av internationella handeln. Det f(cid:148)r kriterierna f(cid:148)r att best(cid:132)mma v(cid:132)rldsmarknadspriset orensad bomull f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till motiverade skillnader n(cid:132)r det g(cid:132)ller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karakt(cid:132)r. Dessa juster- ingar fastst(cid:132)lls i artikel 2 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1201/89. Till(cid:132)mpningen av ovanst(cid:134)ende kriterier inneb(cid:132)r att v(cid:132)rlds- marknadspriset p(cid:134) orensad bomull b(cid:148)r fastst(cid:132)llas p(cid:134) nedan angiven niv(cid:134). I artikel 5. 3a, andra stycket i f(cid:148)rordning (EG) nr 1554/95 f(cid:148)reskrivs att det f(cid:148)rskottsbetalda st(cid:148)dbeloppet skall vara lika med orienteringspriset minskat med v(cid:132)rldsmarknads- priset samt med en minskning som ber(cid:132)knats enligt den formel som g(cid:132)ller d(cid:134) den maximala garantikvantiteten (cid:148)verskrids, men baserat p(cid:134) den reviderade uppskattningen av produktionen av orensad bomull (cid:148)kad med minst 7,5 %. I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2591/98 (6) fastst(cid:132)lls den reviderade uppskattningen av produktionen orensad bomull reglerings(cid:134)ret 1998/99 och det procentuella p(cid:134)slag som tillkommer. Till(cid:132)mpningen av denna metod inneb(cid:132)r att f(cid:148)rskottsbeloppet per medlems- stat b(cid:148)r fastst(cid:132)llas enligt nedan. f(cid:148)r H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. V(cid:132)rldsmarknadspriset p(cid:134) orensad bomull som avses i artikel 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1554/95 fastst(cid:132)lls till 26,362 EUR/100 kg. 2. Det f(cid:148)rskottsbelopp p(cid:134) st(cid:148)det som avses i artikel 5. 3 a, andra stycket, i f(cid:148)rordning (EG) nr 1554/95 skall vara — 57,828 EUR/100 kg f(cid:148)r Spanien, — 47,623 EUR/100 kg f(cid:148)r Grekland, och — 79,938 EUR/100 kg f(cid:148)r (cid:148)vriga medlemsstater. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 4 mars 1999. (6) EGT L 324, 2. 12. 1998, s. 25. 4. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 56/39 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 3 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: WRITTEN QUESTION No. 559/99 by Karl HABSBURG-LOTHRINGEN Possible misappropriation of EU funds (World Vision)

eurovoc_concepts:
Austria
EU control
EU programme
Member of the European Parliament
donation
fraud against the EU
fund (EU)
professional ethics
use of aid

text: C 348/40 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 3. 12. 1999 (1999/C 348/049) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0559/99 esittäjä(t): Karl Habsburg-Lothringen (PPE) komissiolle Aihe: EU:n varojen mahdollinen väärinkäyttö (World Vision) (3. maaliskuuta 1999) Erityisesti Itävallan tiedotusvälineissä on kerrottu useampaan otteeseen EU:n varojen väärinkäytöstä World Visionin avustushankkeen yhteydessä ja EU:n parlamentaarikkojen sekaantumisesta asiaan. Onko Itävallan World Vision -järjestö käyttänyt EU:n varoja väärin vai asianmukaisesti? Ovatko EU:n parlamentaarikot sekaantuneet asiaan, ja jos ovat, keitä nämä parlamentaarikot ovat? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0223/99, E-0313/99 ja P-0559/99 (20. huhtikuuta 1999) Vision Kuultuaan World oikeudellisista toimenpiteistä marraskuun 1998 lopulla komissio otti yhteyttä Itävallan oikeusviranomaisiin ja tarjoutui yhteistyöhön yhteisön varoja koskevissa kysymyksissä. Komissio pyysi myös, että sille ilmoitettaisiin näitä kysymyksiä koskevista päätöksistä kansallisen lainsäädännön mukaisesti. aloitetuista -järjestöä vastaan Austria (WVA) Itävallan oikeusviranomaisten suostumuksella tehtiin tammikuussa 1999 varainhoidon valvontaa koskeva vierailu WVA:n Sarajevossa toimivan toimeenpanevan yhteistyökumppanin (World Vision International BiH) päätoimipaikkaan, jossa yhteisön rahoittamia tukihankkeita koskevia asiakirjoja säilytetään. Tilintarkastus rajattiin komission (Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston ECHOn) rahoittamien toimenpiteiden valvontaan ja tutkimiseen. Siitä, miten tämä valtioista riippumattoman järjestö oli käyttänyt ECHOn varoja, ei löydetty minkäänlaisia väärinkäytöksiä. Humanitaaristen hankkeiden osalta komissio ja WVA olivat ennen hankkeiden toteuttamista, toteuttamisen aikana ja toteuttamisen jälkeen yhteydessä toisiinsa World Vision -järjestön Bosnian ja Hertsegovinan toimistojen ja komission (ECHOn) Sarajevon toimiston kautta. Yhteydet liittyivät puhtaasti toimintaan. Mitään mainitun kaltaisia suhteita ei käytetty WVA:n Bosniassa tukemien hankkeiden humanitaarisen rahoituksen turvaamiseksi. WVA:n ehdotuksia arvioitiin niiden omien ansioiden perusteella ja asianmukaisten perusteiden mukaisesti. Hankkeiden toteutuksen valvonnasta vastasi komission (ECHOn) Sarajevon toimisto asianomaisen kansainvälisen johtoryhmän (IMG) teknisellä tuella. Kolmesta WVA:n kanssa tehdystä sopimuksesta komissio suoritti kahdessa tapauksessa lopullisen maksun WVA:lle syyskuussa 1998 (38 900 euroa) ja lokakuussa 1998 (30 383 euroa). Tämä tapahtui vähän ennen kuin komissio sai tiedon oikeudenkäynneistä. Tämän jälkeen Itävallan viranomaiset jäädyttivät WVA:n pankkitilit. Lisävalvontatoimena komissio kirjoitti WVA:n oikeudelliselle neuvonantajalle kysyäkseen maksu- jen tilasta ja siitä, oliko neuvonantaja tietoinen sellaisista väärinkäytöksistä, jotka saattaisivat vaikuttaa yhteisön varoihin. Varotoimenpiteenä WVA:n kanssa tehdyn kolmannen sopimuksen mukaisen noin 100 000 euron suuruisen loppumaksun suorittamista lykättiin. Lykkäystä jatketaan, kunnes oikeudellinen neuvonantaja vastaa selvitysten kera. Humanitaarisen avun alaan kuuluvien hankkeiden lisäksi WVA on saanut Obnova-, Phare- ja Tacis-ohjelmiin hankkeisiin kuuluvia sopimuksia Bosniassa, Romaniassa ja Mongoliassa seuraavasti: Toimi Sopimuksen määrä (euroa) Ohjelma Obnova Yhtenäinen paluuohjelma pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden palauttamiseksi Maglajin ja Zavidovicin kunnissa Bosniassa Phare: kumppanuus Kylän kunnostaminen Romaniassa Phare: kumppanuus Paikallisen yhteisön mikroyritykset (Romania) Phare: kumppanuus Mikroyritysten koulutus ja neuvonta (Romania) Tacis: kumppanuus ja yhteistyö Paikallisen yhteisön metsänhoidon kehittäminen, Mongolia 3 539 370 57 480 118 480 153 000 118 160


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 468/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 3ης Μαρτίου 1999 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1667/98 και για έναρξη διαρκούς διαγωνισμού για εξαγωγή 367 341 τόνων κριθής που έχει στη διάθεσή του ο σουηδικός οργανισμός παρεμβάσεως

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency

text: L 56/24 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 4. 3. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 468/1999 TGS EPITQOPGS tgr 3gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1667/98 jai cia (cid:146)maqng diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) cia enacyc(cid:147) 367 341 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o sougdij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paqelb(cid:145)seyr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 2131/93 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 39/1999 (4), jahoq(cid:148)fei tir diadijas(cid:148)er jai tour (cid:149)qour pyk(cid:147)seyr tym sitgq(cid:150)m pou bq(cid:148)sjomtai stgm jatow(cid:147) tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1667/98 tgr Epitqop(cid:147)r (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2758/98 (6), (cid:145)moine diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia tgm enacyc(cid:147) 333 224 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o sougdij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr· (cid:149)ti g Sougd(cid:148)a emg- l(cid:146)qyse tgm Epitqop(cid:147) cia tgm pq(cid:149)hesg tou oqcamislo(cid:151) paq(cid:146)lbas(cid:147)r tgr ma aun(cid:147)sei jat(cid:145) 34 117 t(cid:149)mour tgm pos(cid:149)tgta pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma am(cid:146)khei se 367 341 t(cid:149)mour g sumokij(cid:147) pos(cid:149)tgta jqih(cid:147)r pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147) jai (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o sougdij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr· posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum apohelatopoighe(cid:148)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei, sumep(cid:150)r, ma tqopopoighe(cid:148) juq(cid:148)yr to paq(cid:145)qtgla I tou jamo- mislo(cid:151) (EJ) aqih. 1667/98· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 O jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1667/98 tqopopoie(cid:148)tai yr en(cid:147)r: 1. To (cid:145)qhqo 2 amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to aj(cid:149)kouho je(cid:148)lemo: «(cid:129)qhqo 2 1. O diacymisl(cid:149)r avoq(cid:145) l(cid:146)cistg pos(cid:149)tgta 367 341 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r cia enacyc(cid:147) pqor (cid:149)ker tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, ejt(cid:149)r ap(cid:149) tir Gmyl(cid:146)mer Pokite(cid:148)er tgr Aleqij(cid:147)r, tom Jamad(cid:145) jai to Lenij(cid:149). Sto paq(cid:145)qtgla I amav(cid:146)qomtai oi peqiow(cid:146)r stir 2. opo(cid:148)er e(cid:148)mai apohgjeul(cid:146)moi 367 341 t(cid:149)moi jqih(cid:147)r. » 2. To paq(cid:145)qtgla I amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 (cid:149)ti, kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm a(cid:151)ngsg tym posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum tehe(cid:148) se diacymisl(cid:149), heyqe(cid:148)tai amacja(cid:148)o ma c(cid:148)moum tym tqopopoi(cid:147)seir stom p(cid:148)maja tym peqiow(cid:150)m jai O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 3 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 191 tgr 31. 7. 1993, s. 76. (4) EE L 5 tgr 9. 1. 1999, s. 64. (5) EE L 211 tgr 29. 7. 1998, s. 17. (6) EE L 345 tgr 19. 12. 1998, s. 39. 4. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 56/25 PAQAQTGLA «PAQAQTGLA I T(cid:149)por apoh(cid:147)jeusgr Pos(cid:149)tgta (se t(cid:149)mour) (cid:142)ttersta Br(cid:132)nnarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djur(cid:148)n Ervalla Falun Fammarp Funbo-L(cid:148)vsta Gamleby G(cid:134)rdsj(cid:148) G(cid:132)vle Gimo Gistad Gullsp(cid:134)ng Halmstad (Engstr(cid:148)ms) H(cid:132)stholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm K(cid:148)ping Laholm Mariestad Moraby Motala Norrt(cid:132)lje Ormesta (cid:153)sterbybruk Otterb(cid:132)cken Rimforsa R(cid:148)k Signestorp Simonstorp Skivarp S(cid:148)r(cid:134)ker Stallarholmen Stavreviken Tjustorp V(cid:132)rnamo Vetlanda Vimmerby 7 584 2 624 5 997 6 076 39 504 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 13 901 3 761 2 391 4 659 5 089 37 526 12 981 15 738 42 356 2 068 2 077 2 737 1 956 1 637 2 807 10 014 5 077 10 878 4 075 11 049 4 994 2 672 5 022 9 415 13 053 2 062 1 479 9 879 5 742 10 780 3 997»


title: 1999/657/EG: Beschikking van de Commissie van 3 maart 1999 betreffende door Duitsland als ontwikkelingshulp aan Indonesië toegekende steun in verband met de bouw van twee baggerschepen door de Volkswerft Stralsund en de verkoop ervan aan Pengerukan (Rukindo) (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 585) (Voor de EER relevante tekst) (Slechts de tekst in de Duitse taal is authentiek)

eurovoc_concepts:
Germany
Indonesia
State aid
aid to industry
development aid
shipbuilding

text: 6. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 259/19 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) COMMISSIE BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 3 maart 1999 betreffende door Duitsland als ontwikkelingshulp aan Indonesië toegekende steun in verband met de bouw van twee baggerschepen door de Volkswerft Stralsund en de verkoop ervan aan Penge- rukan (Rukindo) (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 585) (Slechts de tekst in de Duitse taal is authentiek) (Voor de EER relevante tekst) (1999/657/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, inzonderheid op artikel 93, lid 2, eerste alinea, Gelet op Richtlĳn 90/684/EEG van de Raad van 21 december 1990 betreffende de steunverlening aan de scheepsbouw (1), laatstelĳk verlengd bĳ Verordening (EG) nr. 2600/97 (2), inzon- derheid op artikel 4, lid 7, Na de belanghebbenden overeenkomstig artikel 93 van het EG-Verdrag te hebben aangemaand hun opmerkingen te maken, en rekening houdend met deze opmerkingen (3), Overwegende hetgeen volgt: I. Procedure De Europese baggervereniging (European Dredging Associa- tion), hierna „EuDA” genoemd, heeft de Commissie medege- deeld dat Duitsland in verband met de verkoop van drie in Duitsland baggerschepen steun zou hebben verleend, die blĳkbaar in strĳd was met Richtlĳn 90/684/EEG, hierna „scheepsbouwrichtlĳn” genoemd. gebouwde Bĳ schrĳven van 6 november 1996 verstrekte Duitsland de Commissie aanvullende inlichtingen. Bĳ schrĳven van 15 april 1997 stelde de Commissie Duitsland in kennis van haar besluit de procedure van artikel 93, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden in verband met deze steun. (1) PB L 380 van 31. 12. 1990, blz. 27. (2) PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 18. (3) PB C 192 van 24. 6. 1997, blz. 9. De betreffende beschikking van de Commissie werd in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen bekendgemaakt (4). De Commissie heeft de belanghebbenden aangemaand hun opmerkingen over de betrokken maatregelen te maken. De Commissie heeft de opmerkingen van de belanghebbenden ontvangen en heeft deze aan Duitsland medegedeeld om het in de gelegenheid te stellen zĳn opmerkingen te maken. Duitsland heeft zĳn opmerkingen bĳ schrĳvens van 18 juni 1997 en 9 oktober 1997 gemaakt. Bĳ schrĳven van 24 maart 1998 stelde de Commissie Duitsland in kennis van haar besluit de procedure ten dele te beëindigen, met name met betrekking tot het baggerschip KK Aru II. Bĳ schrĳven van 24 juni 1998 verstrekte Duitsland de Commissie aanvullende gegevens over de beide andere baggerschepen (CD Batang Anai en FF Bali II). II. Beschrĳving van de steun In 1994 keurde de Commissie de toekenning van ontwikke- lingshulp goed in verband met de verkoop van drie bagger- schepen door de Volkswerft Stralsund aan Pengerukan (Rukindo), een openbare onderneming in Indonesië, hierna „Rukindo” genoemd. Bĳ schrĳven SG(94) D/6533 van 17 mei 1994 stelde de Commissie Duitsland in kennis van de goedkeu- ring. De ontwikkelingshulp werd verstrekt in de vorm van een lening van de Kreditanstalt für Wiederaufbau. De lening dekte (4) Zie voetnoot 3. L 259/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 6. 10. 1999 90 % van de contractwaarde, met een looptĳd van elf jaar en een rentevoet van 3,5 %. Het subsidie-equivalent van de OESO bedroeg 25,35 %. Rukindo is een openbare besloten vennoot- schap, waarvan de aandelen voor 100 % in handen zĳn van het ministerie van Financiën. De leningnemer is de Republiek Indo- nesië, vertegenwoordigd door het ministerie van Financiën. In de aanmelding van het steunvoornemen van 24 maart 1994 werden de plaatsen in Indonesië vermeld waar de bagger- schepen zouden worden gebruikt. In haar brief aan Duitsland ter goedkeuring van de steun had de Commissie gepreciseerd, dat de baggerschepen alleen in Indonesië mochten worden gebruikt. De EuDA heeft de Commissie ervan in kennis gesteld dat de baggerschepen in Taiwan en Thailand werden ingezet. Blĳkbaar nam de exploitant van de baggerschepen deel aan internatio- nale aanbestedingen in concurrentie met andere onderne- mingen die baggerdiensten aanbieden. Volgens EuDA heeft de steun de bieder in staat gesteld een prĳs te bieden die onder de plaatselĳke marktprĳs lag. Duitsland heeft bevestigd dat één baggerschip buiten de territo- riale wateren van Indonesië was gebruikt, namelĳk in Maleisië. Van een gebruik in Taiwan of Thailand, zoals door de EuDA beweerd, werd echter niet gesproken. De Duitse regering voerde aan dat het baggerschip niet opti- in de Indonesische wateren kon worden geëxploiteerd, maal omdat verscheidene grote havenbouwprojecten waarvoor het oorspronkelĳk was aangekocht, vertraging hadden opgelopen. Daarbĳ kwam dat het gebruik van het baggerschip in Maleisië gebeurde in het raam van een onderaanneming voor een Indo- nesische onderneming, terwĳl Rukindo nooit rechtstreeks aan internationale aanbestedingen heeft deelgenomen. Duitsland verbond zich er voorts toe de Indonesische regering erop opmerkzaam te maken dat de baggerschepen moeten worden ingezet voor de bestemming waarvoor zĳ oorspronkelĳk waren aangekocht. Duitsland kon geen gegevens verstrekken over de financiële situatie van Rukindo, aangezien deze dochteronderneming geen geverifieerde en bewĳskrachtige jaarrekeningen opstelt en er geen rechtstreekse leenverhouding met dit bedrĳf bestaat. In het licht van het antwoord van Duitsland kwam de Commissie tot de conclusie dat de wĳze waarop de bagger- schepen werden geëxploiteerd niet te verenigen was met de goedkeuring die zĳ in haar brief van 17 mei 1994 had gegeven. Bovendien twĳfelde de Commissie eraan of er nog van kon worden uitgegaan dat het steunvoornemen het karakter van ontwikkelingshulp had, en stelde zĳ zich de vraag of de maat- lid 7, van de scheeps- regel verenigbaar was met artikel 4, bouwrichtlĳn. Derhalve besloot de Commissie de procedure van artikel 93, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden. III. Opmerkingen van derden Na de bekendmaking inzake de inleiding van de procedure hebben Denemarken en de EuDA hun standpunten kenbaar gemaakt. Zĳ meenden dat het gebruik van de baggerschepen niet verenigbaar was met de voorwaarden waarop de Commissie de steun had goedgekeurd en in strĳd was met de scheepsbouwrichtlĳn. IV. Opmerkingen van Duitsland Duitsland verklaart het volgende: De baggerschepen werden gekocht in verband met de uitbrei- dingswerkzaamheden in de belangrĳkste Indonesische havens (Tanjung Priok, Batam, Bojonegra, Surabaya, Belawan, Sema- rang, Panjang en Ujung Padang), die een vaargeul tot 9 meter hebben. Omdat wegens onvoorzienbare financiële problemen niet alle voor de uitbreiding noodzakelĳke middelen beschikbaar konden worden gesteld, werden alleen in de havens van Belawan, Tanjung Priok en Surabaya in beperkte omvang baggerwerkzaamheden uitgevoerd. Aangezien bovendien de maritieme uitbreidingsprojecten zowel door particuliere onder- nemingen als door de Indonesische regering worden uitge- voerd, worden de vertragingen steeds minder voorspelbaar. De vertragingen betreffen havenuitbreidings- en landwinningspro- jecten op de volgende plaatsen: Bojonegra, Benoa/Bali, Maruda/ Jakarta, Situbondo, Kuala Namu, Ancol Barat, Ancol Timur, Surabaya, Kapuk Naga, Pantai Mutiara, Pelabuhan Ratu, Kerawang, Rondweg/Surabaya, Betio Benoa Bali en Bali Benoa Marina. Naar verhouding van de beschikbaarheid van de middelen werden alle baggerschepen van Rukindo, waaronder ook de baggerschepen KK Aru II, FF Bali II en CD Batang Anai, ingezet voor de voortzetting, respectievelĳk de afwerking van de projecten. Het is Rukindo echter niet bekend wat de gevolgen van de huidige Indonesische crisis zullen zĳn op het gebied van bĳkomende vertragingen voor de projectwerkzaam- heden. Op het moment dat de contracten voor de baggerschepen werden gesloten en de steun werd goedgekeurd, was niet bekend welke andere mogelĳkheden zich zouden voordoen om de baggerschepen buiten Indonesië in te zetten. De vertraging bĳ de voorgenomen Indonesische projectwerkzaamheden werden pas na de oplevering van de baggerschepen vastgesteld; Rukindo heeft pas lang na het tĳdstip van de goedkeuring van de steun geprobeerd de baggerschepen op andere plaatsen in te zetten. De baggerschepen waren speciaal voor de werkzaamheden in Indonesië ontworpen; zĳ hadden een grotere diepgang nodig dan de indertĳd beschikbare baggerschepen. De baggerschepen hadden een vaargeul van ongeveer 8 meter nodig om efficiënt te kunnen werken. Wegens deze diepgang zĳn de mogelĳk- heden om de baggerschepen in andere Indonesische havens en waterwegen in te zetten, beperkt. Om de rustperiodes zo kort mogelĳk te houden en minstens een deel van de vaste kosten (personeel, kapitaal, enz. ) terug te verdienen, was Rukindo gedwongen de diensten van haar baggerschepen aan te bieden aan andere baggerondernemingen, die de schepen vervolgens buiten Indonesië hebben gebruikt. De schepen werden echter slechts tĳdens de inactieve periodes in het buitenland ingezet, toen de voorgenomen havenuitbreidingen vertragingen hadden opgelopen. De verhuur van de baggerschepen voor gebruik in het buitenland moet worden gezien als een inspanning de teneinde door de ontwikkelingssteun optimaal inbreng van deviezen aanvullend kapitaal bĳeen te brengen voor het infrastructuurproject. Bovendien konden dank zĳ de inzet van de schepen in het buitenland, onverwachte periodes van inactiviteit worden gebruikt om kennis te verwerven en te verdiepen. te benutten, 6. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 259/21 Het gebruik van de baggerschepen in het buitenland was niet in strĳd met het hoofddoel van de steun, namelĳk de ontwikke- ling van de Indonesische verkeersinfrastructuur. De werkzaam- heden voor binnenlandse projecten hebben steeds de absolute voorrang gekregen. Rukindo heeft de baggerschepen ingezet in het raam van de in Indonesië uit te voeren projectwerkzaam- heden; het gebruik ervan in het buitenland (CD Batang Anai: Taiwan 1995, 35 werkdagen tĳdens een verblĳf in Taiwan van ongeveer 130 dagen; FF Bali II: Maleisië 1995: 35 dagen, 1997: 120 dagen) waren de uitzonderingen die geen economische winst hebben opgeleverd. Het uitzonderlĳke gebruik van de schepen in Taiwan en Maleisië is onbeduidend in vergelĳking met het gebruik van de schepen in Indonesië, en in vergelĳking met de kredietlooptĳd van elf jaar of de technische levensduur van de baggerschepen. slechts Rukindo heeft tweemaal een aanbestedingsdossier aangevraagd, maar heeft in beide gevallen niet aan de aanbeste- ding deelgenomen. Rukindo heeft nooit rechtstreeks aan inter- nationale aanbestedingen deelgenomen en is niet in onmiddel- lĳke concurrentie getreden met buitenlandse ondernemingen. Rukindo heeft de prĳzen van de diensten van de hoofdcontrac- tant derhalve niet rechtstreeks beïnvloed, te meer daar deze, volgens de gebruikelĳke procedure, slechts onderhandelingen met de verschillende baggerondernemingen heeft gevoerd nadat het contract hem was toegewezen. Als onderaannemer of onderonderaannemer moest Rukindo de vastgestelde prĳzen accepteren. Het gebruik van de schepen in het buitenland heeft daadwer- kelĳk tot verliezen, en niet tot financiële winst geleid. Winst, waardoor steunverlening overbodig zou zĳn geweest, werd niet gemaakt. In verhouding tot de totale onderaannemingsperiode heeft de inzet van het baggerschip CD Batang Anai in Taiwan een werkelĳk verlies opgeleverd, dat de kosten van de alterna- tieve rustperiodes in Indonesië overschrĳdt. für Wiederaufbau, aangemaand ervoor Duitsland heeft het Indonesische ministerie van Financiën, via de Kreditanstalt te zorgen dat de door steun begunstigde baggerschepen uitslui- tend in Indonesië worden ingezet. Duitsland erkent evenwel dat in de leningsovereenkomst geen bĳzondere bepaling over de plaats van de inzet van de baggerschepen is opgenomen. Het was het betrokken Indonesische ministerie op grond van de gevoerde besprekingen echter bekend dat de baggerschepen uitsluitend op de Indonesische eilanden mochten worden ingezet, en niet in het buitenland. Het gebruik in het binnen- land vormt derhalve de ongeschreven commerciële basis voor de lening. Duitsland vraagt dat rekening wordt gehouden met de gevolgen van de economische en financiële crisis in Oost-Azië en in het bĳzonder in Indonesië. V. Beoordeling van de steun In 1994 werd het steunvoornemen op grond van artikel 4, lid 7, van de scheepsbouwrichtlĳn goedgekeurd. Volgens dit artikel kan deze steun als verenigbaar met de gemeenschappelĳke markt worden beschouwd als hĳ in overeenstemming is met de bepalingen die de OESO-werkgroep nr. 6 met het oog daarop heeft opgenomen in haar akkoord over de uitlegging van de artikelen 6, 7 en 8 van de OESO-overeenkomst inzake export- kredieten voor schepen of een corrigendum op genoemde over- eenkomst. Elk afzonderlĳk steunvoornemen van dien aard moet vooraf aan de Commissie worden meegedeeld. De Commissie gaat de bĳzondere ontwikkelingscomponent van het steunvoornemen na en vergewist zich ervan dat deze steun binnen de werkings- sfeer van genoemd akkoord valt. In zĳn arrest van 5 oktober 1994 in zaak C-400/92, Duitsland/ Commissie (1), stelt het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen het volgende vast: „Juist het onderzoek van deze bĳzondere component stelt de Commissie in staat, erop toe te zien dat een op artikel 4, lid 7, gebaseerde steun die tot doel heeft de prĳs van voor bepaalde ontwikkelingslanden bestemde schepen te drukken, gelet op het concrete gebruik dat van die steun zal worden gemaakt, wel degelĳk een ontwikke- lingsdoel nastreeft en, ook al is hĳ in overeenstemming met de OESO-criteria, niet neerkomt op steun ten behoeve van een scheepswerf in een lidstaat, welke steun is onderworpen aan het in de voorafgaande leden bepaalde plafond (. )”. Zoals in de brief van de Commissie van 17 mei 1994 was vermeld, mochten de baggerschepen op grond van de aanmel- ding van Duitsland alleen in Indonesië worden ingezet. Duitsland heeft bevestigd dat de FF Bali II en CD Batang Anai niet uitsluitend in Indonesië werden ingezet, wat niet in over- eenstemming is met de aan de goedkeuring van de steun verbonden verplichtingen. De steun werd dus oneigenlĳk gebruikt. Duitsland voert aan, dat op het tĳdstip van de toewĳzing van het contract en de goedkeuring van de steun dit gebruik van de baggerschepen niet kon worden voorzien. De Commissie kan niet uitsluiten dat dit daadwerkelĳk zo was, maar doordat vertragingen zĳn opgetreden werd het hoofddoel van de steun niet ten volle bereikt. Het is onduidelĳk in welke mate de ontwikkelingssteun Indonesië werkelĳk in staat heeft gesteld het ontwikkelingsdoel in zĳn geheel te bereiken. De Commissie neemt kennis van het argument van Duitsland dat Rukindo mogelĳkerwĳze geen invloed op de prĳsoffertes in de internationale aanbestedingen heeft gehad en dat de inzet in het buitenland niet zeer rendabel is geweest. Zĳ sluit echter niet uit dat de baggerschepen in concurrentie met andere onderne- mingen buiten Indonesië werden ingezet en dat de aangeboden prĳzen wegens de ontwikkelingshulp onder de marktprĳs lagen. Op grond van de informatie waarover de Commissie beschikt, kan immers niet ondubbelzinnig worden vastgesteld of het gebruik van de baggerschepen binnen en buiten Indo- nesië alleen Indonesië ten goede komt en niet rechtstreeks andere landen, die in beginsel niet voor ontwikkelingssteun in aanmerking komen. Derhalve vormt de inzet van de schepen buiten Indonesië in ieder geval een probleem. De Commissie kan het argument van Duitsland niet aanvaarden dat het gebruik buiten Indonesië niet uitdrukkelĳk in tegenspraak is met het ontwikkelingsdoel. Het oorspronkelĳke doel van de steun was ontwikkelingshulp binnen Indonesië. Het gebruik van de baggerschepen buiten Indonesië heeft niet alleen geleid tot de vermindering van ontwikkelingssteun voor Indonesië in de zin dat deze steun niet binnen Indonesië werd gebruikt, maar daarenboven kunnen ook verstoringen op de bagger- markt zĳn opgetreden in landen die niet voorkomen op de lĳst van landen die voor ontwikkelingshulp in aanmerking komen. Daar de gesteunde baggerschepen buiten Indonesië werden gebruikt en bovendien op een zuiver commerciële basis in Maleisië en Taiwan, die niet voorkomen op de lĳst van voor ontwikkelingssteun in aanmerking komende landen (2), is het ontwikkelingsdoel van het project twĳfelachtig. (1) Jurispr. 1994, blz. I-4701, punt 21. (2) Aan de lidstaten gerichte brieven van de Commissie SG (89) D/311 en SG (97) D/4341. L 259/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 6. 10. 1999 Duitsland betoogt dat het gebruik buiten Indonesië verwaar- loosbaar gering was in verhouding tot het gebruik in Indonesië. Uit de verstrekte tabellen blĳkt echter dat de FF Bali II van 1994 tot 1997 in Indonesië 743 dagen en in Maleisië 155 dagen werd ingezet. Van 1995 tot 1997 werd de CD Batang Anai 357 dagen in Indonesië en 35 dagen in Taiwan ingezet, terwĳl dit schip in 1995 minstens ongeveer 130 dagen inactief was. De Commissie deelt de opvatting niet dat een gebruik buiten Indonesië, dat over een periode van drie tot vier jaar respectievelĳk ongeveer 9 % en 17 % van het totale gebruik bedroeg, als uitzonderlĳk of verwaarloosbaar gering moet worden aangemerkt. Aangezien Indonesië uit een groot aantal eilanden bestaat, is de Commissie er niet van overtuigd dat het onmogelĳk zou zĳn geweest de baggerschepen op andere plaatsen in Indonesië in te zetten, waardoor een daadwerkelĳk ontwikkelingsdoel zou zĳn bereikt en de uit de goedkeuring van de Commissie voortvloei- ende verplichtingen zouden zĳn nagekomen. Daar het gebruik van de baggerschepen in de leningsovereenkomst niet was vastgelegd, werd de onderneming er bovendien niet uitdruk- kelĳk toe verplicht zich in te spannen dergelĳke gebruiksmoge- lĳkheden binnen Indonesië te vinden. Zelfs indien Duitsland Indonesië ervan in kennis had gesteld dat de baggerschepen alleen in Indonesië mochten worden ingezet, was deze laatste er juridisch niet toe verplicht dit verzoek na te komen, omdat een dergelĳke voorwaarde in de leningsovereenkomst niet was opgenomen. Duitsland was verplicht ervoor te zorgen dat de toekenning van de lening met de aan de goedkeuring van de Commissie van 17 mei 1994 verbonden voorwaarden in overeenstemming was. Derhalve kan het feit dat Duitsland deze belangrĳke voor- waarde niet in de leningsovereenkomst heeft vermeld en derhalve aan de voorwaarden van de voornoemde goedkeuring niet volledig heeft voldaan, niet als verontschuldiging dienen voor het oneigenlĳke gebruik van de steun, noch voor het feit dat Duitsland niet in staat was Indonesië in die zin te beïn- vloeden. Bovendien geeft het weglaten van de betrokken verplichting in de leningsovereenkomst aanleiding tot twĳfel of het belangrĳkste doel van het project wel degelĳk ontwikke- lingshulp was. Indien de Commissie op het tĳdstip van de goedkeuring (schrĳven van 17 mei 1994) had geweten dat de baggerschepen niet uitsluitend voor het gebruik in Indonesië waren bestemd en dat zĳ daadwerkelĳk voor commerciële doeleinden in Maleisië en Taiwan zouden worden ingezet, zou zĳ het steun- voornemen niet hebben goedgekeurd. Derhalve de Commissie van oordeel dat de steun oneigenlĳk werd gebruikt en dat een daadwerkelĳk ontwikkelingsdoel niet werd bereikt. is VI. Conclusie Naar het oordeel van de Commissie werd de door Duitsland toegekende steun in verband met de bouw van de bagger- schepen FF Bali II en CD Batang Anai oneigenlĳk gebruikt. De steun kan niet als werkelĳke ontwikkelingshulp in de zin van artikel 4, scheepsbouwrichtlĳn worden beschouwd. De steun vervalst de mededinging op de gemeen- schappelĳke markt, of dreigt deze te vervalsen, en beïnvloedt het handelsverkeer tussen de lidstaten in de scheepsbouwsector ongunstig in een mate die strĳdig is met het gemeenschappe- lĳke belang, van de lid 7, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 De door Duitsland toegekende staatssteun in de vorm van een kredietfaciliteit in verband met de verkoop van de bagger- schepen FF Bali II en CD Batang Anai aan Pengerukan (Rukindo), is oneigenlĳk gebruikt en is met de gemeenschappe- lĳke markt onverenigbaar. Artikel 2 Duitsland vordert de in artikel 1 genoemde steun van de begunstigde terug. De terugvordering geschiedt volgens de procedures en wette- lĳke bepalingen van het Duitse recht. Het terug te vorderen steunbedrag wordt verhoogd met rente vanaf de datum van de uitbetaling van de steun aan de begunstigden tot de daadwerke- lĳke terugbetaling ervan. De rente wordt berekend op grond van de referentierentevoet welke wordt gehanteerd ter bereke- ning van het subsidie-equivalent van regionale steunregelingen. Artikel 3 Duitsland deelt de Commissie binnen twee maanden na kennis- geving van deze beschikking mee welke maatregelen het heeft genomen om hieraan te voldoen. Gedaan te Brussel, 3 maart 1999. Voor de Commissie Karel VAN MIERT Lid van de Commissie


title: Annual report 1996 : annex.,Informe anual 1996 : anexo.,Jaarverslag 1996 : bijlage.,Jahresbericht 1996 : Anhang.,Rapport annuel 1996 : annexe.,Relatório anual 1996 : anexo.,Relazione annuale 1996 : allegato.,Vuosikertomus 1996 : liite.,Årsrapport 1996 : bilag.,Årsrapport 1996 : bilaga.,Ετήσια έκθεση 1996 : παράρτημα.

eurovoc_concepts:
Community body
European patent
activity report
plant propagation


title: QUESTION ECRITE no 584/99 de Giacomo SANTINI Libre exercice de la profession médicale en France

eurovoc_concepts:
France
access to a profession
doctor
freedom to provide services
professional society
professional sport
recognition of diplomas
right of establishment

text: C 325/122 Journal officiel des Communautés européennes FR 12. 11. 1999 (1999/C 325/170) QUESTION ÉCRITE P-0584/99 posée par Giacomo Santini (PPE) à la Commission (3 mars 1999) Objet: Libre exercice de la profession médicale en France La directive 93/16/CEE (1) du Conseil, du 5 avril 1993, outre qu’elle stipule la reconnaissance mutuelle des diplômes, certificats et autres titres des médecins de l’Union européenne, vise à faciliter leur libre circulation. À cet égard, la Commission pourrait-elle dire: 1. 2. 3. si la spécificité de la loi nationale française qui interdit à tous les médecins qui n’ont pas été préalablement immatriculés en France d’exercer la profession médicale sur l’ensemble du territoire national ne représente pas une violation de la législation communautaire en vigueur en la matière; si l’immatriculation préalable dans un autre État membre, qui existe toutefois pour l’exercice d’autres professions est au moins, en l’occurrence une condition nécessaire et justifiée pour l’exercice de la profession; quelle position elle entend adopter dans certaines situations spécifiques et urgentes, auxquelles sont confrontées certains citoyens européens, notamment les sportifs professionnels, lesquels se déplacent d’un pays à l’autre avec leur propre personnel médical et qui, en France, ne peuvent concrètement exercer leur profession? (1) JO L 165 du 7. 7. 1993, p. 1. Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (26 mars 1999) 1. Non. La législation française prévoit l’inscription à l’Ordre des médecins pour les médecins souhaitant exercer leur droit d’établissement et une simple déclaration préalable dans le cas d’une prestation de services entraînant un séjour temporaire sur le territoire français, conformément à l’article 17 de la directive 93/16/CEE citée par l’Honorable Parlementaire. 2. Oui, s’il s’agit d’une déclaration préalable dans le cas d’une prestation de services. 3. Dans le cas évoqué par l’Honorable Parlementaire, les médecins accompagnant des sportifs profession- nels dans un État membre autre que celui où ils sont établis doivent être considérés comme des prestataires de services. Dans ces conditions, ils ont l’obligation d’effectuer une déclaration préalable auprès des autorités de chaque État membre dans lequel ils comptent effectuer une prestation de services entraînant un séjour temporaire sur leur territoire, conformément à l’article 17 de la directive 93/16/CEE. (1999/C 325/171) QUESTION ÉCRITE E-0585/99 posée par John McCartin (PPE) à la Commission (12 mars 1999) Objet: Ressortissants non italiens de l’Union européenne qui enseignent dans les universités italiennes La Commission voudrait-elle faire savoir quelles suites ont été données aux allégations selon lesquelles des ressortissants non italiens de l’Union européenne qui donnent des cours dans des établissements italiens d’enseignement supérieur seraient victimes d’injustices et si elle a reçu des autorités italiennes des assurances quant au plein respect des droits de tous les citoyens de l’Union européenne travaillant en Italie? Réponse donnée par M. Flynn au nom de la Commission (23 avril 1999) Une procédure d’infraction a été ouverte à l’encontre de l’Italie concernant le maintien des droits acquis par les professeurs de langues dans les universités italiennes