title: 2000/199/EF: Kommissionens beslutning af 17. marts 1999 om støtte ydet af den græske regering til Heracles General Cement Company (meddelt under nummer K(1999) 716) (EØS-relevant tekst) (Kun den græske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
cement
control of State aid
industrial restructuring
infringement of EU law

text: 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/1 II (Retsakter hvis offentliggłrelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 17. marts 1999 om stłtte ydet af den gr(cid:230)ske regering til Heracles General Cement Company (meddelt under nummer K(1999) 716) (Kun den gr(cid:230)ske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (2000/199/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) II under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 93, stk. 2, fłrste afsnit, Baggrund for tvisten til at efter at have givet de interesserede parter en frist frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger i henhold til ovenn(cid:230)vnte arti- kel (1), under henvisning til disse bem(cid:230)rkninger, og (2) ud fra fłlgende betragtninger: I Heracles-beslutningen og annullation heraf (1) Den 6. juli 1995 annullerede Retten i Fłrste Instans (herefter »Retten«) (2) Kommissionens beslutning, der var meddelt de gr(cid:230)ske myndigheder ved skrivelse af 1. august 1991 (3), om at godkende den gr(cid:230)ske regerings stłtte til Heracles General Cement Company (herefter »Heracles«), en gr(cid:230)sk cementproducent. (1) EFT C 84 af 21. 3. 1996, s. 3. (2) De forenede sager T-447/93, T-448/93 og T-449/93, AITEC mod Kommissionen, Sml. 1995 II, s. 1971. (3) EFT C 1 af 4. 1. 1992, s. 4. I lłbet af 1983 vedtog de gr(cid:230)ske myndigheder en r(cid:230)kke strukturforanstaltninger til afhj(cid:230)lpning af alvorlige for- styrrelser i den gr(cid:230)ske łkonomi. Disse omfattede bl. a. lov 1386/83 om tilrettel(cid:230)ggelse af finansiel sanering af virksomheder (herefter »lov 1386/83«), der blev vedtaget den 5. august 1983. Ved denne lov oprettedes der en organisation ved navn »Organismos oikonomikis Ana- sygkrotiseos Epicheiriseon« (erhvervssaneringsorganisa- tionen, herefter »OAE«). OAE har til form(cid:229)l at »bidrage til landets sociale og łkonomiske udvikling gennem indfłrsel og finansiel effektivisering af virksomheder, anvendelse af udenlandsk teknologi og udvikling af gr(cid:230)sk teknologi samt oprettelse og drift af nationalise- rede virksomheder eller selskaber med offentlig og privat deltagelse«. Med henblik p(cid:229) at n(cid:229) disse m(cid:229)l kan OAE bl. a. overtage administrationen og driften af virksomhe- der, indskyde kapital og yde l(cid:229)n. Lov 1386/83 giver ogs(cid:229) mulighed for, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheders g(cid:230)ld konverteres til selskabskapital ved udstedelse af nye kapitalandele. (3) Ved ministeriel anordning af 7. august 1986 bragte den gr(cid:230)ske regering lov 1386/83 i anvendelse p(cid:229) Heracles, der ifłlge sine regnskaber havde haft betydeligt under- skud siden 1983. Selskabet blev undergivet offentlig kontrol, og dets g(cid:230)ld til gr(cid:230)ske offentlige institutioner, der androg 27 755 mio. GRD (ca. 86 mio. EUR), blev konverteret til selskabskapital. L 66/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 3. 2000 (4) De gr(cid:230)ske myndigheder havde ikke p(cid:229) forh(cid:229)nd under- lov 1386/83. rettet Kommissionen om vedtagelsen af Den gr(cid:230)ske regering synes heller ikke p(cid:229) forh(cid:229)nd at have underrettet Kommissionen om, at man ville bringe lov 1386/83 i anvendelse p(cid:229) Heracles i august 1986. Efter at stłtten var blevet ydet, fik Kommissionen imid- lertid kendskab hertil gennem nogle af Heracles’ konkur- renter. Dette er baggrunden for, at Kommissionen ved telex af 18. september 1986 anmodede den gr(cid:230)ske rege- ring om inden en uge at give n(cid:230)rmere oplysninger samt at indgive anmeldelse til Kommissionen, s(cid:229)fremt loven i givet fald var bragt i anvendelse. Som svar p(cid:229) anmod- ningen fremsendte den gr(cid:230)ske regering ved skrivelse af 10. oktober 1986 detaljerede oplysninger, hvori det bl. a. blev fremh(cid:230)vet, at konverteringen af Heracles’ g(cid:230)ld til regeringens opfattelse ikke kunne kapitalandele efter anses for stłtte efter traktatens artikel 92 og 93. (10) Ved skrivelse af 15. februar 1988 underrettede Kommis- sionen den gr(cid:230)ske regering om sin beslutning om at indlede en ny procedure i henhold til traktatens artikel 93, stk. 2, vedrłrende stłtten til Heracles. Under henvis- ning til, at eksporten af gr(cid:230)sk cement til de andre med- lemsstater var vokset, navnlig for Heracles’ vedkom- mende, fastslog Kommissionen, at den n(cid:230)vnte stłtte kunne fordreje konkurrencen og p(cid:229)virke samhandelen mellem medlemsstaterne som omhandlet traktatens artikel 92, stk. 1, i det Heracles havde v(cid:230)ret tabsgivende siden 1983, samtidig med at selskabet deltog i samhan- delen inden for F(cid:230)llesskabet. Kommissionen henviste til, at den eneste undtagelse, den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtte kunne v(cid:230)re omfattet af, var undtagelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), som kun kunne anvendes p(cid:229) n(cid:230)rmere bestemte betingelser, som ikke fandtes at v(cid:230)re opfyldt for Heracles’ vedkommende. i (5) Den procedure, der var indledt den 29. oktober 1986 vedrłrende lov 1386/83, afsluttedes den 7. oktober 1987 med Kommissionens godkendelse af »lovens gen- nemfłrelse« i henhold til traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), under henvisning til, at loven havde til form(cid:229)l at afhj(cid:230)lpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats łko- nomi (Kommissionens beslutning 88/167/E(cid:216)F (4)). (6) For gennemfłrelsen af lov 1386/83 blev der imidlertid opstillet en r(cid:230)kke betingelser, bl. a. anmeldelsespligt for den gr(cid:230)ske regering, s(cid:229)fremt loven anvendes p(cid:229) virk- somheder over en n(cid:230)rmere angiven stłrrelse. (7) I betragtningerne til beslutningen fastslog Kommissio- nen, at lov 1386/83 og OAE’s virksomhed opfyldte betingelserne i traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), andet s(cid:230)tningsled, s(cid:230)rlig under hensyn til protokol nr. 7 til akten vedrłrende Den Hellenske Republiks tiltr(cid:230)delse om Gr(cid:230)kenlands łkonomiske og industrielle udvikling I denne protokol er det (herefter »protokol nr. 7«). bestemt, at »s(cid:229)fremt E(cid:216)F-traktatens artikel 92 og 93 bringes i anvendelse, skal der tages hensyn til de m(cid:229)l, der er sat for en łkonomisk ekspansion og en hłjnelse af befolkningens levestandard«. (8) Den gr(cid:230)ske regering fik meddelelse om Kommissionens beslutning 88/167/E(cid:216)F ved skrivelse af 17. november 1987. I svaret p(cid:229) denne skrivelse fremkom de gr(cid:230)ske myndigheder ved skrivelse af 3. december 1987 med supplerende og detaljerede oplysninger ang(cid:229)ende Her- acles, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltning efter regeringens opfattelse ikke kunne anses for statsstłtte. g(cid:230)ldende, idet det gjordes fortsat (9) Den 8. december 1987 indgav selskabet TITAN Cement Company (herefter »Titan«), der er en af Heracles’ gr(cid:230)ske konkurrenter, klage til Kommisionen i anledning af stłt- ten til Heracles. (4) EFT L 76 af 2. 3. 1988, s. 18. (11) Den 9. marts 1988 fremsendte Titan supplerende bem(cid:230)rkninger til Kommissionen vedrłrende stłtten til Heracles. (12) I forl(cid:230)ngelse af beslutningen om at indlede en ny pro- cedure i henhold til traktatens artikel 93, stk. 2, opfor- drede Kommissionen ved meddelelse nr. 88/C 124/04 (5) andre interesserede parter end medlemsstaterne til inden frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger til den en m(cid:229)ned at stłtte, der var blevet ydet Heracles (6). (13) Som reaktion p(cid:229) denne meddelelse tilkendegav en r(cid:230)kke af Heracles’ konkurrenter over for Kommissionen, at det f(cid:230)lles marked for cement var blevet alvorligt forstyrret som fłlge af de gr(cid:230)ske myndigheders foranstaltninger, der i udpr(cid:230)get grad havde styrket Heracles’ konkurren- cem(cid:230)ssige stilling. Herefter blev der afholdt en r(cid:230)kke młder og udvekslet flere skrivelser mellem henholdsvis Kommissionen og sagsłgerne og Kommissionen og den gr(cid:230)ske regering. (14) Den administrative procedure afsluttedes af Kommissio- nen med en beslutning om, at stłtten godkendtes. Kom- missionen konkluderede i denne beslutning, at den stłtte, der blev ydet til Heracles i 1986 ved konvertering af en del af g(cid:230)lden til kapital, kunne anses for at v(cid:230)re i overensstemmelse med beslutning 88/167/E(cid:216)F. (15) Sidelłbende med proceduren vedrłrende Heracles havde Kommissionen den 3. april 1989 indledt en anden pro- cedure i henhold til traktatens artikel 93, stk. 2, vedrł- lov 1386/83 var blevet rende stłtte, der i henhold til til Halkis, som er den tredjestłrste cementpro- ydet ducent i Gr(cid:230)kenland. Denne procedure blev afsluttet med Kommissionens beslutning 91/144/E(cid:216)F (7) (herefter »Halkis-beslutningen«), hvori Kommissionen fastslog, at stłtten til Halkis var i strid med reglerne i traktatens (5) EFT C 124 af 11. 5. 1988, s. 4. (6) Se fodnote 3. (7) EFT L 73 af 20. 3. 1991, s. 27. 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/3 artikel 93, stk. 3, og at den var uforenelig med f(cid:230)lles- ind under undtagelses- markedet, da den ikke faldt bestemmelserne i traktatens artikel 92, stk. 2 og 3, navnlig i betragtning af, at Halkis havde forłget sin eks- port til Italien. Kommissionen fandt s(cid:229)ledes, at stłtten stred mod »den f(cid:230)lles interesse«. IV Rettens konklusioner III Sagsanl(cid:230)g (16) Ved st(cid:230)vning indgivet til Domstolen den 27. marts 1992, anlagde Associazione Italiana Tecnico Economica del Cemento (herefter »AITEC«), der er en sammenslut- ning af italienske cementproducenter, sag med p(cid:229)stand om annullation af Kommissionens beslutning af 1. august 1991 (8), hvori stłtten til Heracles godkendtes. (17) Desuden anlagde Titan, British Cement Association (her- efter »BCA«) samt tre af BCA’s medlemmer, Blue Circle Industries plc (herefter »Blue Circle«), Castle Cement Ltd (herefter (herefter »Castle«) og Rugby Group plc »Rugby«), der er de stłrste cementproducenter i Det For- enede Kongerige, ved st(cid:230)vning indleveret til Domstolen den 30. marts 1992, sag med p(cid:229)stand om annullation af samme beslutning (herefter »anf(cid:230)gtet beslutning«). (18) Det blev besluttet at forene de tre sager, der var anlagt for Domstolen og indfłrt under nr. C-97/92, C-105/92 og C-106/92. (19) Ved kendelser af henholdsvis 12. oktober 1992 og 24. marts 1993, afsagt af Domstolens pr(cid:230)sident, fik Den Hellenske Republik og Heracles tilladelse til at indtr(cid:230)de som intervenienter til stłtte for sagsłgtes p(cid:229)stande i de i overensstemmelse med deres beg(cid:230)ringer tre sager herom, Justitskontor hen- holdsvis den 14. og den 10. august 1992. Intervenien- terne indgav henholdsvis den 7. december 1992 og den 3. juli 1993 hvert et skriftligt indl(cid:230)g, der er f(cid:230)lles for de tre forenede sager. registreret p(cid:229) Domstolens (21) Hvad ang(cid:229)r sagens realitet bem(cid:230)rkede Retten, at samt- lige sagsłgere har gjort g(cid:230)ldende, at det var utilstr(cid:230)kke- ligt, at Kommissionen ved afgłrelsen af, om stłtten var forenelig med traktaten, alene tog stilling til, om den opfyldte betingelserne i beslutning 88/167/E(cid:216)F, hvori det var blevet fastsl(cid:229)et, at den stłtteordning, som var indfłrt ved lov 1386/83, og som stłtten var ydet i med- fłr af, var i overensstemmelse med traktaten. Ifłlge sag- słgerne skulle Kommissionen have foretaget en s(cid:230)rskilt undersłgelse af, om den konkrete stłtte var forenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Henset hertil fandtes r(cid:230)kkevidden af beslutning 88/167/E(cid:216)F fłrst at burde fastl(cid:230)gges, hvorefter det skulle undersłges, om den omtvistede beslutning er i strid med beslutning 88/167/E(cid:216)F og traktatens artikel 92. (22) Hvad ang(cid:229)r r(cid:230)kkevidden af beslutning 88/167/E(cid:216)F bem(cid:230)rkede Retten, at Kommissionen havde godkendt gennemfłrelsen af lov 1386/83 med den begrundelse, at den opfyldte betingelserne i traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), andet s(cid:230)tningsled, sammenholdt med protokol nr. 7, idet den havde til form(cid:229)l at afhj(cid:230)lpe en alvorlig forstyrrelse i Den Hellenske Republiks łkonomi. Kom- missionen havde imidlertid fastsat fłlgende betingelse for gennemfłrelsen af lov 1386/83: »Den gr(cid:230)ske rege- ring anmelder konkrete tilf(cid:230)lde af intervention i virk- somheder, som er omfattet af loven, og som besk(cid:230)ftiger 300 personer og derover, hvad ang(cid:229)r ikke-fłlsomme erhvervsgrene, og 100 personer og derover, hvad ang(cid:229)r fłlsomme erhvervsgrene«. (23) Retten fandt, at det heraf fremg(cid:229)r, at Kommissionen selv var af den opfattelse, at foranstaltninger af en vis betyd- ning, som OAE iv(cid:230)rksatte, skulle underkastes en s(cid:230)rlig undersłgelse, dels i relation til, om stłtten opfyldte de »betingelser«, der var fastsat i beslutning 88/167/E(cid:216)F, dels med hensyn til, at den ikke bevirkede, at de berłrte virksomheder »opn(cid:229)r en st(cid:230)rkere konkurrencem(cid:230)ssig stilling over for virksomheder i andre medlemsstater, end det ellers ville have v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet, hvis disse van- skeligheder ikke var opst(cid:229)et«. Retten fastslog, at nłdven- digheden af en s(cid:229)dan undersłgelse var i overensstem- melse med traktatens artikel 92, der har til form(cid:229)l at for- hindre, at stłtte, som ydes af medlemsstaterne, fordrejer konkurrencen eller p(cid:229)virker samhandelen mellem med- lemsstater. (20) Den 27. september 1993 henviste Domstolen sagerne til Retten i Fłrste Instans (Retten). (8) Se fodnote 3. (24) Hvad ang(cid:229)r den anf(cid:230)gtede beslutning bem(cid:230)rkede Ret- ten, at Kommissionen heri anfłrte, at der var stillet krav om, at v(cid:230)sentlige tilf(cid:230)lde skulle anmeldes, »s(cid:229)ledes at disse kan vurderes ud fra deres indvirkning p(cid:229) handelen og konkurrencen inden for F(cid:230)llesskabet«. I den anf(cid:230)g- L 66/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 3. 2000 tede beslutning havde Kommissionen imidlertid alene taget hensyn til virkningerne af stłtten i Gr(cid:230)kenland og fastsl(cid:229)et, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtte opfyldte betingelserne i beslutning 88/167/E(cid:216)F, navnlig i betragtning af, at virksomhedens produktionskapacitet og overlevelsesevne ikke var blevet styrket. Retten bem(cid:230)rkede, at selv om disse forhold klart skulle indg(cid:229) i en undersłgelse af, om stłtten var forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, har de imidler- tid v(cid:230)ret utilstr(cid:230)kkelige som eneste grundlag for at tr(cid:230)ffe afgłrelse herom, eftersom det ifłlge beslutning at Kommissionen 88/167/E(cid:216)F undersłgte, om der kunne opst(cid:229) konkurrencefordrej- ning, og om samhandelen inden for F(cid:230)llesskabet kunne p(cid:229)virkes. Kommissionen havde imidlertid ikke foretaget en s(cid:229)dan undersłgelse. kr(cid:230)vedes, ligeledes (25) Kommissionen havde dermed efter Rettens opfattelse gjort sig skyldig i en fejlagtig bedłmmelse af r(cid:230)kkevid- den af den forpligtelse, der p(cid:229)hvilede den i henhold til beslutning 88/167/E(cid:216)F og traktatens artikel 92, til at efterprłve, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtte ikke fordrejede konkurrencen og p(cid:229)virkede samhandelen inden for F(cid:230)llesskabet. V Udvidelse af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2 (26) Rettens dom om annullation af Kommissionens beslut- ning om at afslutte den i 1988 indledte procedure i hen- hold til artikel 93, stk. 2, medfłrer, at proceduren endnu ikke afsluttet, hvormed en ny endelig beslutning er p(cid:229)kr(cid:230)vet. forenelig med dens (27) Fłlgelig besluttede Kommissionen den 14. november 1995 at udvide proceduren efter artikel 93, stk. 2. I meddelelsen herom anfłrte Kommissionen, at »I sin dom af 6. juli 1995 kritiserede Retten i Fłrste Instans, at Kommissionen udelukkende havde undersłgt, om tidligere beslutning stłtten var 88/167/E(cid:216)F ((cid:133)) og ikke havde gennemfłrt en grundig undersłgelse af, om stłtten var forenelig med det f(cid:230)lles marked. ((cid:133)) Kommissionen har derfor besluttet at udvide proceduren i EF-traktatens artikel 93, stk. 2, for at kunne foretage en grundig undersłgelse af, om stłt- ten er forenelig med artikel 92«. Som led i proceduren fik den gr(cid:230)ske regering lejlighed til at frems(cid:230)tte sine endvidere, at bem(cid:230)rkninger. Kommissionen anfłrte som kapitaltilfłrslen omhandlet i traktatens artikel 92, stk. 1. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt n(cid:230)rer Kommissionen alvorlig tvivl om, om stłtten til Heracles kan betragtes som v(cid:230)rende forenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Kommissionen rejste desuden stłtten til Heracles var spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt begr(cid:230)nset til det minimum, der var nłdvendigt for, at virksomheden kunne genvinde sin rentabilitet. Kommis- sionen havde i denne forbindelse sammenlignet Heracles’ finansielle nettoomkostninger med dens lidt mindre, men rentable, konkurrent, Titan, og konkluderede, at til Heracles udgjorde stłtte Heracles 5 mia. GRD (ca. 15,5 mio. EUR). syntes at v(cid:230)re overfinansieret med ca. (28) Kommissionen underrettede de gr(cid:230)ske myndigheder om sin beslutning om at udvide proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, ved skrivelse af 29. november 1995. De gr(cid:230)ske myndigheder fremsendte deres svar, hvoraf der nedenst(cid:229)ende gives et resumØ, ved skrivelse af 13. februar 1996. (29) Kommissionens beslutning om at udvide proceduren blev offentliggjort i EF-Tidende (9). Kommissionen opfor- drede heri de łvrige medlemsstater og andre interesse- rede parter til at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger til de omhandlede foranstaltninger. Som reaktion herp(cid:229) frem- sendtes der oplysninger cement- sammenslutninger og en konkurrent til Heracles samt af andre interesserede parter. Disse bem(cid:230)rkninger er sam- menfattet i afsnit VI. fra tre nationale (30) De bem(cid:230)rkninger, der var fremsat af interesserede tred- jeparter, blev videregivet til den gr(cid:230)ske regering for kommentarer ved skrivelse af 17. juni 1996. Efter at de gr(cid:230)ske myndigheder ved skrivelse af henholdsvis 23. juli 1996 og 12. september 1996 havde anmodet om forl(cid:230)ngelse af fristen for frems(cid:230)ttelse af bem(cid:230)rkninger til sagen, modtog Kommissionen deres bem(cid:230)rkninger ved skrivelse af 8. november 1996. Heracles fremsendte supplerende oplysninger ved skrivelse af henholdvis 12. december 1996 og 23. december 1996. I forl(cid:230)ngelse af disse svar anmodede Kommissionen ved skrivelse af 16. januar 1997 den gr(cid:230)ske regering om at fremkomme med yderligere oplysninger. Kommissionen modtog disse den 6. februar 1997. (31) Kommissionens tjenestegrene holdt en r(cid:230)kke młder med alle interesserede parter i lłbet af sommeren og efter(cid:229)ret 1997: med Agrupaci(cid:243)n de fabricantes de cemento de Espaæa (Oficemen) den 29. juli 1997, med AITEC den 30. juli 1997, med de tidligere aktion(cid:230)rer i Heracles den 31. juli 1997, med Lafarge CoppØe SA (La- farge) den 31. juli 1997, med repr(cid:230)sentanter for den britiske cementindustri den 1. august 1997 og med Titan den 17. september 1997. Et f(cid:230)lles młde med Her- acles og den gr(cid:230)ske regering afholdtes den 19. septem- ber 1997. (32) Kommissionen udbad sig supplerende oplysninger fra de gr(cid:230)ske myndigheder den 12. august 1997. Disses svar fremsendtes ved skrivelse af 17. november 1997. Ved skrivelse af 2. december 1997 fremsendte Heracles’ kon- kurrent, Titan, yderligere oplysninger til Kommissionen. Ved skrivelse af 23. januar 1998 fremsendte Heracles et memorandum til Kommissionen. De gr(cid:230)ske myndighe- der indsendte yderligere oplysninger til Kommissionen ved skrivelse af 10. februar 1998. Som supplement til januar 1998 fremsendte Her- memorandummet af 23. acles yderligere oplysninger til Kommissionen ved skri- velse af 6. april 1998. (9) Se fodnote 1. 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/5 (33) Der blev afholdt et młde med de gr(cid:230)ske myndigheder den 5. oktober 1998. Heracles fremsendte supplerende oplysninger henholdsvis den 24. november 1998 og den 29. december 1998. Endnu et młde med Heracles’ repr(cid:230)sentanter afholdtes efter disses anmodning den 12. januar 1999. De gr(cid:230)ske myndigheder indsendte de sid- ste oplysninger til Kommissionen den 8. februar 1999 i form af en sammenfatning af de mange forudg(cid:229)ende kontakter, młder og skrivelser. VI Kommentarer modtaget i forbindelse med proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2 VI. 1. Bem(cid:230)rkninger indgivet af den gr(cid:230)ske regering og Heracles i forbindelse med proceduren (34) (35) I forbindelse med Kommissionens oprindelige beslutning om at indlede procedure i 1988 fremsendte den gr(cid:230)ske regering sine fłrste bem(cid:230)rkninger ved skrivelse af 27. april 1988. Et bilateralt młde med repr(cid:230)sentanter for den gr(cid:230)ske regering og Heracles afholdtes den 29. juni 1988. I forl(cid:230)ngelse af dette młde udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger ved skrivelse af 18. juli 1988, som den modtog svar p(cid:229) den 26. oktober 1988. Et yderligere młde fandt sted den 30. maj 1989, hvorefter den gr(cid:230)ske regering fremsendte supplerende oplysninger ved skrivelse af 18. juli 1989. Endnu et młde afholdtes den 13. december 1989, efterfulgt af en skrivelse fra den gr(cid:230)ske regering af 6. marts 1990. Derefter blev der holdt młder den 19. oktober 1990, 16. november 1990 og 11. januar 1991. Den gr(cid:230)ske regering fremsendte skriftlige oplysninger den 3. marts 1991. I 1988 afviste den gr(cid:230)ske regering fuldst(cid:230)ndigt Kom- missionens synspunkt under henvisning til, at OAE’s til det absolutte intervention havde v(cid:230)ret begr(cid:230)nset minimum, der var nłdvendigt for at sikre virksomhe- dens levedygtighed, at det var nłdvendigt at opretholde lave faste hjemmemarkedspriser p(cid:229) cement, og den afvi- ste, at Heracles’ produktionskapacitet var blevet eller ville blive łget; den anfłrte endvidere, at den supple- rende regionalstłtte var blevet tildelt i 1985, men endnu ikke udbetalt, og at uden denne stłtte ville konverterin- gen af g(cid:230)ld til kapital have v(cid:230)ret 3 mia. GRD hłjere; den fremsendte endvidere oplysninger om Heracles’ investeringer, der skulle godtgłre, at der var foretaget en reel omstrukturering. (36) I 1989 meddelte den gr(cid:230)ske regering, at der ville blive taget hensyn til nogle af Kommissionens indsigelser. Den faste hjemmemarkedspris p(cid:229) cement var s(cid:229)ledes investeringsprogram for blevet oph(cid:230)vet, og Heracles’ fremskynde 1987-1990 ville blive intensiveret for at virksomhedens omstrukturering. Endelig havde den gr(cid:230)ske regering besluttet ikke at yde supplerende regio- nal investeringsstłtte. (37) I 1990 og 1991 drejede diskussionen sig is(cid:230)r om det endnu uafklarede problem (cid:151) stłttens stłrrelse (cid:151) og om den nye gr(cid:230)ske regerings planer om at privatisere Heracles. (38) Under hele proceduren, dvs. fłr sagen overgik til Retten og under hele den formelle undersłgelsesprocedure, som Kommissionen indledte i 1988 og efterfłlgende udvidede i 1995, har den gr(cid:230)ske regering fastholdt, at konverteringen af en del af Heracles’ g(cid:230)ld til kapitalan- dele ejet af OAE, dvs. af den gr(cid:230)ske regering, i 1986 ikke kunne anses for statsstłtte efter artikel 92, stk. 1. De gr(cid:230)ske myndigheder har kritiseret Kommissionen for ikke at have efterprłvet, om den gr(cid:230)ske stats interven- tion kunne anses for stłtte i henhold til artikel 92, stk. 1, da den godkendte stłtten i august 1991, men alene at have fastsl(cid:229)et, at enhver intervention foretaget i hen- hold til lov 1386/83 (cid:151) retsgrundlaget for den omhand- lede foranstaltning, som Kommissionen godkendte i henhold til artikel 92, stk. 3, litra b) i oktober 1987 (cid:151) ville v(cid:230)re at betragte som statsstłtte. (39) Den gr(cid:230)ske regering anfłrer n(cid:230)rmere, at kriteriet vedrł- rende det private investorprincip er opfyldt, for s(cid:229) vidt som den gr(cid:230)ske regerings investering i Heracles p(cid:229) 20 775 mio. GRD gav et afkast p(cid:229) 120 790 mio. GRD over seks (cid:229)r, da selskabet blev privatiseret i 1992. End- videre anfłrer den gr(cid:230)ske regering, at stłtten ikke opfyl- der alle kriterierne i artikel 92, stk. 1, p(cid:229) grund af mang- lende samhandel inden for F(cid:230)llesskabet. Den gr(cid:230)ske regering bem(cid:230)rker, at sammenligningen mellem Her- acles og Titan viser, at stłtten ikke havde negative virk- ninger for Heracles’ stłrste konkurrents stilling, og at stłtten kun udgjorde det absolut nłdvendige for at sikre virksomhedens levedygtighed, idet Titans afs(cid:230)tning ikke faldt hverken p(cid:229) hjemmemarkedet eller p(cid:229) udenlandske markeder, og der heller ikke kunne konstateres negative virkninger p(cid:229) Titans oms(cid:230)tning. Det bogfłrte overskud fłr skat viser, at Titans overskud steg efter konverterin- gen af g(cid:230)ld til kapitalandele og endog overgik Heracles’. (40) Heracles understreger i sine bem(cid:230)rkninger, at virksom- heden i enhver henseende tilslutter sig den gr(cid:230)ske rege- rings kommentarer. Heracles głr g(cid:230)ldende, at konverte- ringen af g(cid:230)lden ikke kan anses for statsstłtte, og at s(cid:229)fremt der tr(cid:230)ffes beslutning om det modsatte, błr stłtten godkendes i sin helhed. Heracles understreger, at Kommissionen godkendte den stłtte, der blev ydet til selskabet i 1991, p(cid:229) grundlag af konkrete oplysninger og omst(cid:230)ndigheder, som stadig er g(cid:230)ldende i dag. S(cid:229)fremt Kommissionen skulle n(cid:229) frem til en anden kon- klusion p(cid:229) grundlag af de samme faktiske omst(cid:230)ndighe- der, ville en s(cid:229)dan beslutning v(cid:230)re i strid med princip- L 66/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 3. 2000 pet om legal vished og princippet om redelig admini- stration. Da Kommissionen har tilsidesat kriteriet om, at en beslutning skal meddeles inden for en rimelig tids- frist, m(cid:229) ansvaret (i betragtning af den tid, der er g(cid:229)et), klart p(cid:229)hvile Kommissionen. Heracles głr endvidere g(cid:230)ldende, at det under henvisning til princippet om som f(cid:230)llesskabsinstitutionerne redelig administration, błr overholde ved udłvelsen af deres befłjelser, ikke kan accepteres, at deres beg(cid:229)ede fejl kan have negative virkninger for private, som handler i god tro, og kr(cid:230)nke og undergrave deres interesser. VI. 2. Reaktioner fra interesserede tredjeparter a) R e a k t i o n e r p (cid:229) K o m m i s s i o n e n s m e d d e l e l s e a f 1 1. m a j 1 9 8 8 (10) (41) I forbindelse med Kommissionens oprindelige beslutning i 1988 om at indlede proceduren vedrłrende den stłtte, der var blevet ydet til Heracles, modtog Kommissionen kommentarer fra tre andre medlemsstaters regeringer, syv nationale sammenslutninger, fire af Heracles’ kon- kurrenter og de tidligere aktion(cid:230)rer i Heracles, som alle stłttede Kommissionens synspunkt. (42) De belgiske, nederlandske, franskeog tyske sammenslutnin- ger af cementproducenter understregede, at deres med- lemmer havde gennemg(cid:229)et omfattende omstrukture- ringsprogrammer, som indebar nedsk(cid:230)ringer i produk- tionskapaciteten og betydelige investeringer, uden at de havde modtaget stłtte hertil. Den belgiske sammenslut- ning anfłrte, at dens medlemmer stod over alvorlige markedsforstyrrelser, der bl. a. skyldtes import af billig gr(cid:230)sk cement. Den nederlandske sammenslutning fryg- tede, at den overkapacitet, der var skabt og blev opret- holdt i Gr(cid:230)kenland ved hj(cid:230)lp af statsstłtte, ville tvinge den gr(cid:230)ske cementindustri, og navnlig Heracles, til at afs(cid:230)tte store m(cid:230)ngder cement i andre lande, selv til meget lave priser. Den tyske sammenslutning anfłrte, at gr(cid:230)sk cement, is(cid:230)r fra Heracles, var blevet solgt i flere vesteurop(cid:230)iske lande, bl. a. i Tyskland, til priser, der l(cid:229) under de sammenlignelige produktionsomkostninger. (43) Den luxembourgske sammenslutning af virksomheder, som fremstiller eller forhandler byggematerialer, p(cid:229)pe- gede, at cement produceret af Heracles via Nederlandene var kommet ind i Luxembourg til priser, der var 1/3 lavere end den lokale cementindustris priser. (44) Den italienske sammenslutning af cementproducenter klagede over den stigende eksport af billig gr(cid:230)sk cement til Italien, hvoraf mere end halvdelen kom fra Heracles. B(cid:229)de den italienske sammenslutning og en irsk pro- ducent understregede, at den gr(cid:230)ske cementindustri havde nydt godt af forskellige generelle stłtteordninger, bl. a. eksportstłtte. Enhver yderligere stłtte, som f. eks. ikke konvertering af g(cid:230)ld til kapital, ville helt klart opfylde kriterierne i artikel 92, stk. 3. (45) Den britiske regering kritiserede, at redningsstłtten ikke var forbundet med en solid omstruktureringsplan. (46) To af Heracles’ gr(cid:230)ske konkurrenter understregede, at den bedste hj(cid:230)lp til den gr(cid:230)ske cementindustri som hel- hed ville v(cid:230)re en oph(cid:230)velse af priskontrollen for cement i Gr(cid:230)kenland. (47) Regeringerne i Danmark og Tyskland, en sammenslutning i Det Forenede Kongerige og en producent i Danmark ret- tede en mere generel kritik mod stłtteydelsen. (48) Kommissionen videresendte ovenst(cid:229)ende bem(cid:230)rkninger til den gr(cid:230)ske regering ved skrivelse af 18. september 1989, og denne fremsendte sine bem(cid:230)rkninger til Kom- missionen ved skrivelse af 6. marts 1990. (49) Heracles’ tidligere ejere fremsendte fortrolige oplysninger i november 1990. Disse oplysninger kunne ikke videre- sendes til den gr(cid:230)ske regering og błr derfor ikke tages i betragtning. b) R e a k t i o n e r p (cid:229) K o m m i s s i o n e n s m e d d e l e l s e a f 2 1. m a r t s 1 9 9 6 (11) (50) Nedenfor gives et resumØ af interesserede tredjeparters reaktioner p(cid:229) Kommissionens meddelelse om udvidelse af proceduren vedrłrende den stłtte, der var blevet ydet til Heracles. Kommissionen har modtaget kommentarer fra en konkurrent til Heracles, tre gr(cid:230)ske cementslutnin- ger og de tidligere aktion(cid:230)rer i Heracles. I forbindelse med udvidelsen af proceduren har ogs(cid:229) advokater, der repr(cid:230)senterer en fransk cementproducent, ved flere lej- ligheder fremsendt bem(cid:230)rkninger til Kommissionen om den omhandlede stłtte. (51) Generelt głr tredjeparterne g(cid:230)ldende, at den ulvoligt ydede stłtte til Heracles er uforenelig med f(cid:230)llesmarke- det og fłlgelig błr tilbagebetales med morarenter. De anfłrer endvidere, at stłtten ikke kan godkendes under henvisning til artikel 92, stk. 3, litra b), idet stłtten til Heracles ikke afhj(cid:230)lper en alvorlig forstyrrelse i den gr(cid:230)ske łkonomi. Kommissionen kritiseres i den forbin- delse for hverken at have undersłgt, hvorledes stłtten skulle kunne bidrage hertil, eller hvilke virkninger det ville have haft for łkonomien, s(cid:229)fremt stłtten ikke var blevet ydet. (10) Se fodnote 5. (11) Se fodnote 1. 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/7 Titan Cement Company SA (52) Titan anfłrer, at den stłtte, der er ydet Heracles (cid:151) dens stłrste konkurrent p(cid:229) f(cid:230)llesmarkedet (cid:151) har skadet Titan alvorligt. Efter Titans opfattelse błr Kommissionen beregne, hvor stor en del af g(cid:230)lden det ville have v(cid:230)ret nłdvendigt at konvertere til kapital for at nedbringe Heracles’ g(cid:230)ldsrelaterede finansieringsomkostninger til et niveau, hvor de kunne d(cid:230)kkes af virksomhedens cash flow. (53) Titan anser Kommissionens sammenligning mellem Her- acles’ og Titans finansielle stilling for misvisende af flere (cid:229)rsager. For det fłrste tages der ikke hensyn til kriteriet om rentabilitet, for s(cid:229) vidt som Heracles ville have v(cid:230)ret fuldt rentabel, selv om dens finansielle stilling var forble- vet svagere end Titans, som er fłrende inden for indu- strien. Endvidere ville det v(cid:230)re helt normalt, om Her- acles, som havde foretaget meget stłrre investeringer end Titan (cid:151) og p(cid:229) et senere tidspunkt (cid:151) ogs(cid:229) havde stłrre finansieringsomkostninger. For det andet anf(cid:230)gter Titan gyldigheden af de data, Kommissionen har lagt til grund for sammenligningen, navnlig hvad ang(cid:229)r (cid:229)ret 1987. Den britiske cementindustri (54) Den britiske cementindustri (12) anfłrer, at stłtten har gjort det muligt for Heracles at eksportere til Det For- enede Kongerige i et omfang, som ikke ville have v(cid:230)ret mulig uden stłtten (Heracles’ eksport af cement til Det Forenede Kongerige steg fra 12 500 tons i 1986 til 388 000 tons i 1988, mens den i perioden 1989-1995 l(cid:229) over 400 000 tons). Stłtten gjorde det muligt for Heracles at producere cement til lave enhedsomkostnin- ger uden at v(cid:230)re bebyrdet med finansieringsomkostnin- ger i tilknytning til etableringen af det produktions- anl(cid:230)g, som stłtten blev anvendt til bygning og moderni- sering af. Heracles’ rentabilitet satte dermed virksomhe- den i stand til at opretholde en betydelig ikke-rentabel eksport til Det Forenede Kongerige. (55) Den britiske cementindustri bem(cid:230)rker, at Heracles, s(cid:229)fremt der ikke var blevet ydet stłtte, ikke ville have v(cid:230)ret nłdt til at ophłre med sin virksomhed, men blot ville v(cid:230)re blevet nłdsaget til p(cid:229) et tidligere tidspunkt at foretage hensigtsm(cid:230)ssige omstruktureringsforanstaltnin- ger, bl. a. en rationalisering af produktionskapaciteten, s(cid:229)ledes at den svarede til efterspłrgslen. Kommissionen kommer i sin meddelelse ikke ind p(cid:229), hvorledes en s(cid:229)dan omstrukturering nłdvendigvis skulle indeb(cid:230)re en alvorlig forstyrrelse af den gr(cid:230)ske łkonomi. (12) Bem(cid:230)rkningerne fra den britiske industri omfatter bem(cid:230)rknin- gerne fra British Cement Association og denne sammenslutnings tre medlemmer (Blue Circle, Castle og Rugby). Disse parter ben(cid:230)vnes under Øt »den britiske cementindustri«. (56) Den af staten p(cid:229)lagte priskontrol p(cid:229) hjemmemarkedet hindrede producenterne i at opn(cid:229) en forretningsm(cid:230)ssig forrentning af salget af cement p(cid:229) hjemmemarkedet og bidrog til at forv(cid:230)rre problemerne for den gr(cid:230)ske cementindustri som helhed. Hvis den gr(cid:230)ske regering havde oph(cid:230)vet priskontrollen allerede i 1986 i stedet for i 1989, ville den have afhjulpet den gr(cid:230)ske cement- industris problemer, uden at det ville v(cid:230)re nłdvendigt at yde stłtte. Og hvis Heracles var tr(cid:229)dt i likvidation p(cid:229) et tidligere tidspunkt, i stedet for at den gr(cid:230)ske regering havde givet den mulighed for at nyde godt af ulovlig stłtte, ville industrien hurtigere v(cid:230)re blevet rationalise- ret. (57) Den britiske cementindustri opfordrer Kommissionen til at vurdere, om stłtten til Heracles var nłdvendig for at afhj(cid:230)lpe en alvorlig forstyrrelse i den gr(cid:230)ske łkonomi, og til at sammenholde denne vurdering med den anta- gelse, at den gr(cid:230)ske regering i) ikke havde ydet ulovlig stłtte til Heracles, men have ladet virksomheden tr(cid:230)de i likvidation nłdvendig dermed muliggjort omstrukturering af den gr(cid:230)ske cementindustri, og ii) at tidligere tidspunkt havde den gr(cid:230)ske regering p(cid:229) et oph(cid:230)vet priskontrollen p(cid:229) hjemmemarkedet. og en (58) Den britiske cementindustri bem(cid:230)rker imidlertid, at en s(cid:229)dan sammenligning, baseret p(cid:229) 1987-tal, er alt for gunstig for Heracles, og at en korrekt analyse viser, at der var tale om en endnu stłrre overfinansiering. Par- terne kritiserer desuden Kommissionen for alene at have besk(cid:230)ftiget sig med spłrgsm(cid:229)let om, hvor stor en kapi- taltilfłrsel der var nłdvendig for at opretholde Heracles’ virksomhed i den eksisterende form, idet analysen var baseret p(cid:229) den antagelse, at dette var nłdvendigt for at hindre en forstyrrelse i den gr(cid:230)ske łkonomi. AITEC steg fra 34 000 tons (59) AITEC henviser i sine bem(cid:230)rkninger til fordrejning af konkurrencen som fłlge af Heracles’ stigende eksport til Italien fra 1988 (importen af cement, som var produce- ret af Heracles, i 1987 til 885 000 tons i 1991, svarende til en stigning fra 1 % til 32 %). AITEC anfłrer, at Heracles har kunnet tr(cid:230)nge ind p(cid:229) det italienske marked ved at fłre en abnormt lav og aggressiv prispolitik. Til for denne p(cid:229)stand freml(cid:230)gges tal, som viser, at prisen p(cid:229) gr(cid:230)sk cement gennemsnitligt er 22,5 % lavere end priserne i Italien og op til 30 % lavere end priserne p(cid:229) det gr(cid:230)ske marked. stłtte (60) AITEC głr g(cid:230)ldende, at stłtten styrkede Heracles i for- hold til dens italienske konkurrenter, i og med at virk- somheden kunne erhverve en v(cid:230)sentlig del af det italien- ske marked. Den omst(cid:230)ndighed, at konverteringen af Heracles’ g(cid:230)ld i 1986 ikke var forbundet med en omstruktureringsplan, betłd, at virksomhedens produk- tionskapacitet forblev u(cid:230)ndret p(cid:229) samme niveau som i L 66/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 3. 2000 skal endvidere bem(cid:230)rkes, at 1985. Heracles’ (cid:229)rlige produktion er imidlertid steget, selv om antallet af besk(cid:230)ftigede samtidig blev nedsk(cid:229)ret betydeligt i perioden 1988-1994 ( fra 3 600 til 3 000). Det i samme periode, 1988-1994, steg investeringsandelen i forhold til oms(cid:230)t- Ifłlge AITEC har dette v(cid:230)ret ningen fra 2 % til 4 %. muligt p(cid:229) grund af den stłtte, Heracles modtog. Ifłlge sammenslutningen har Heracles’ eksport til Italien med- fłrt tab af 350-400 arbejdspladser i Italien. Oficemen som Gr(cid:230)kenland eksporterede (61) Oficemen bem(cid:230)rker i sin skrivelse, at det er kendeteg- nende for den gr(cid:230)ske cementindustri, at stłrstedelen af produktionen eksporteres. Af den samlede m(cid:230)ngde cement, i perioden 1989-1995, steg den del, der g(cid:229)r til Spanien, fra 1 % til 12 % (fra 62 000 tons til 929 000 tons i absolutte tal). Heracles’ eksport til Spanien steg fra 29 000 tons i 1989 til 370 000 tons i 1994, idet sidstn(cid:230)vnte svarer til ca. 50 % af den samlede gr(cid:230)ske eksport til Spanien det p(cid:229)g(cid:230)ldende (cid:229)r. Oficemen mener, at en s(cid:229) stor stigning i Heracles’ eksportandel inden for fem (cid:229)r skyldtes stłtten fra den gr(cid:230)ske stat, som gjorde det muligt for virksom- heden at s(cid:230)lge under produktionsprisen. De spanske cementproducenter kom dermed til at st(cid:229) i en ugunstig stilling i forhold til Heracles. Heracles’ tidligere ejere i rent (62) Heracles’ tidligere ejere betragter sig selv om interesse- rede parter, idet den p(cid:229)tvungne kapitalforłgelse havde til fłlge, at de tidligere kapitalindehaveres indflydelse mindskedes. De bem(cid:230)rker endvidere, at det ikke er over- raskende, at Heracles blev overfinansieret, eftersom kapi- talforłgelsen var en skjult manłvre, der havde til form(cid:229)l at overtage kontrollen med selskabet, og ikke var finansielle overvejelser. De tidligere begrundet ejere głr g(cid:230)ldende, at stłtten blev ydet ulovligt, idet den ikke blev anmeldt p(cid:229) forh(cid:229)nd og desuden overtr(cid:229)dte bestemmelserne i R(cid:229)dets direktiv 77/91/E(cid:216)F (13), senest (cid:230)ndret ved akten vedrłrende (cid:216)strigs, Finlands og Sveri- ges tiltr(cid:230)delse (andet selskabsdirektiv). Stłtten kan ikke anses for forenelig med f(cid:230)llesmarkedet i henhold til arti- kel 92, stk. 3, n(cid:229)r den mekanisme, i medfłr af hvilken den ydes, udgłr en overtr(cid:230)delse af andre bestemmelser i f(cid:230)llesskabslovgivningen (i dette tilf(cid:230)lde det andet sel- skabsdirektiv) end bestemmelserne i traktatens artikel 92, 93 og 94. Selv om stłtten findes at v(cid:230)re forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, błr den ikke godkendes, da den er ydet ulovligt. I overensstemmelse med Domstolens rets- praksis błr de tidligere ejere geninds(cid:230)ttes i deres oprin- delige stilling og med tilsvarende indflydelse. (13) EFT L 26 af 30. 1. 1977, s. 1. Lafarge CoppØe SA (63) Lafarge, en fransk cementproducent, har kritiseret Kom- missionen for, at den i sin beslutning om at udvide pro- ceduren ikke har taget hensyn til, at stłtten kunne głre det muligt for Heracles at overtage en tabsgivende cementproducent, Halkis, og hermed łge sin kapacitet yderligere. I denne forbindelse henviser Lafarge til, at Heracles, som selv kontrolleres af Concretum SA gen- nem Cal-Nat SA, har kłbt mindst 50 % af Concretums kapitalandel i Halkis. Concretum har en bestemmende indflydelse i Halkis og ejer 70 % af Halkis’ kapital. Lafarge anfłrer, at selv om dette ikke formelt er ensbety- dende med, at Heracles har overtaget Halkis, er resultatet łkonomisk set det samme, nemlig en kapacitetsstyrkelse af to producenter, som har nydt godt af statsstłtte. Lafarge finder derfor, at udvidelsen af proceduren er util- str(cid:230)kkelig, da den ikke omfatter spłrgsm(cid:229)let om den łkonomiske sammenslutning af Heracles og Halkis. VII Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 VII. 1. Anvendelse af traktatens artikel 92, stk. 1 (64) Af de nedenfor anfłrte grunde mener Kommissionen, at den stłtte, der blev ydet til Heracles i 1986, opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 92, stk. 1, for s(cid:229) vidt som stłtten blev ydet ved hj(cid:230)lp af statsmidler til en bestemt virksomhed og dermed kunne fordreje konkur- rencen og p(cid:229)virke samhandelen mellem medlemssta- terne. (65) Som fastsat i beslutning 88/167/E(cid:216)F om gennemfłrel- lov 1386/83, m(cid:229)tte alle OAE’s interventioner sen af anses for at udgłre statsstłtte. Heracles, som havde haft underskud siden 1983, og hvis samlede tab androg 7 249 mio. GRD i slutningen af 1985 (svarende til et belłb, der var ca. tre gange s(cid:229) stort som den dav(cid:230)rende aktiekapital), blev omfattet af lov 1386/83 ved ministe- riel anordning af 7. august 1986, og dens g(cid:230)ld til offentlige institutioner blev konverteret til kapital. Med konverteringen af Heracles’ g(cid:230)ld p(cid:229) 27 755 mio. GRD havde virksomheden pludselig en ti gange s(cid:229) stor sel- skabskapital som fłr, hvoraf 93 % ejedes af regeringen. (66) Som Kommissionen anfłrte i sin beslutning af 15. november 1995 om at udvide proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, fordrejede den stłtte, der var blevet ydet til Heracles, konkurrencen og har p(cid:229)virket og p(cid:229)vir- ker fortsat samhandelen mellem medlemsstaterne som omhandlet i artikel 92, stk. 1. 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/9 VII. 2. Fordrejning af konkurrencen og p(cid:229)virkning af samhandelen mellem medlemsstaterne a) D e t e u r o p (cid:230) i s k e c e m e n t m a r k e d (14) skabet (i alfabetisk orden) Blue Circle (Det Forenede Kongerige), Cemex (Mexico), Dyckerhoff (Tyskland), Hei- delberger (Tyskland), Holderbank (Schweiz), Italcementi (Italien), Lafarge (Frankrig) og Scancem AB (Sverige). (67) Cement er en oms(cid:230)ttelig vare, selv om forholdet mellem lav pris og v(cid:230)gt medfłrer, at det kun er rentabelt at transportere cement til lands over korte afstande fra pro- duktionsstedet. Praktisk talt al international handel med cement foreg(cid:229)r derfor enten over gr(cid:230)nsen over en lille radius eller store afstande. store skibe over meget słs til i (68) Cementindustriens virksomhed er t(cid:230)t knyttet til bygge- virksomheden, der igen er afh(cid:230)ngig af den generelle łkonomiske situation. Cement er et vigtigt r(cid:229)materiale til bygge- og anl(cid:230)gsarbejder, som repr(cid:230)senterer en stor offentlig og privat investering. (69) Cementproduktion best(cid:229)r af to grundfaser: (cid:151) fremstilling af et mellemprodukt, de s(cid:229)kaldte klinker, der fremstilles ved br(cid:230)nding ved hłj temperatur af r(cid:229)materialer (ler, kalksten osv. ) der er forarbejdet i pasta- eller pulverform afh(cid:230)ngigt af den anvendte produktionsmetode (v(cid:229)d- eller tłrmetode) faldt (72) Som fłlge af nedgangen i byggeriet i Europa som helhed i i perioden 1979-1985, forbruget af cement F(cid:230)llesskabet fra 164 mio. tons i 1979 til 134 mio. i 1985. Den stadig mere udbredte anvendelse af beton til anl(cid:230)g af veje og armeret beton til understłtning af tog- skinner, renovering af for(cid:230)ldet infrastruktur osv. , med- fłrte derimod en stigning i efterspłrgslen efter cement i alle medlemsstaterne i sidste halvdel af 1980’erne. Importen har altid kun d(cid:230)kket en meget lille del af for- bruget i EF (cid:151) svarende til 3,9 % i 1979 og 4,6 % i 1986. Importen l(cid:229) stabilt p(cid:229) et niveau svarende til 6,4 mio. tons i perioden 1979-1986. Cementproduktio- i 1979 til nen i Europa faldt 153 mio. tons i 1986, hvilket afspejler nedgangen i for- bruget og krisen i byggeindustrien i den omhandlede periode. Den del af EF-produktionen, der eksporteredes, udgjorde 13 % i 1986, svarende til 19,1 mio. tons. fra 185 mio. tons (73) Cementforbruget i faldt perioden i Gr(cid:230)kenland 1979-1986, ligesom det var tilf(cid:230)ldet med det samlede cementforbrug i EF. Denne negative tendens var imidler- tid langt kraftigere for EF-landene som helhed end for Gr(cid:230)kenland. Gr(cid:230)kenlands andel af produktionen p(cid:229) det samlede EF-marked steg fra 6,5 % i 1979 til 8,6 % i 1986. Dette skyldtes en stigning i den gr(cid:230)ske produk- tion kombineret med et fald i EF-produktionen. (cid:151) for at kunne blive til cement skal klinkerne knuses og blandes med kalk- og kiselholdige materialer med eller uden (cid:151) afh(cid:230)ngigt af cementtype (cid:151) et eller flere indblandingsmaterialer: slagger, flyveaske, puz- zolan, gips osv. (74) (70) Cementproduktion kr(cid:230)ver stort energiforbrug. Der er i de seneste (cid:229)rtier gjort betydelige fremskridt med at mindske det energiforbrug, der kr(cid:230)ves til at fremstille et ton cement. (71) Der findes ingen alment accepterede kriterier for, hvor- dan man opstiller en rangliste over cementvirksomheder og -koncerner, da b(cid:229)de oms(cid:230)tning og kapacitet kan defineres p(cid:229) forskellig vis. Den oms(cid:230)tning, der offentlig- głres i koncernregnskaber, kan omfatte andre aktiviteter end cementproduktion, og hvis der er tale om słstersel- skaber kan det betyde, at forskellige m(cid:230)ngder cement samme selskab. bliver produceret og distribueret af Kapaciteten i partejede selskaber kan beregnes forskel- ligt. Under hensyn til ovenst(cid:229)ende forbehold anses fłl- gende virksomheder i almindelighed for at v(cid:230)re de stłr- ste selskaber i verden, som har cementinteresser i F(cid:230)lles- (14) Institute of Economic Competitiveness of Industry«, Athen, Kommissionens GD III). and Industrial »The the Greek Industry, Part D, The Cement for udarbejdet Research: (rapport 1987 juni sidste halvdel af 1970’erne og begyndelsen af I 1980’erne łgede de gr(cid:230)ske cementproducenter deres produktionskapacitet med ca. 7 mio. tons for at imłde- komme den store efterspłrgsel p(cid:229) markederne i Mellem- łsten, som p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt var i fuld ekspan- sion p(cid:229) grund af de hłjere oliepriser. Oprindeligt gik Gr(cid:230)kenlands eksport hovedsagelig til lande i Mellem- łsten og Nordafrika, og indtil 1986 havde Gr(cid:230)kenland s(cid:229) godt som ingen cementeksport til de łvrige medlems- stater. I midten af 1980’erne skabte faldet i oliepriserne, som fłrte til sammenbrud p(cid:229) de mellemłstlige marke- der, kombineret med lokale cementvirksomheders eks- pansion, en meget stor overkapacitet i den gr(cid:230)ske cementindustri, hvilket ansporede til at słge nye marke- der, for s(cid:229) vidt som produktionen i v(cid:230)sentligt omfang oversteg hjemmemarkedsforbruget. Siden da har gr(cid:230)ske eksportłrer rettet en stigende del af deres produktion mod andre medlemsstater. Medens Gr(cid:230)kenland i 1987 eksporterede 6 mio. tons cement til tredjelande og kun 0,5 mio. tons til de łvrige medlemsstater, var disse tal henholdsvis 2,6 og 2,8 mio. tons i 1990 og i 1992. (75) I slutningen af 1985/begyndelsen af 1986 begyndte gr(cid:230)ske producenter at interessere sig for Vesteuropa, navnlig de markeder, som ans(cid:229)s for lettest tilg(cid:230)ngelige: dels Det Forenede Kongerige, som havde de hłjeste cementpriser i Europa, og dels Italien, hvor sm(cid:229) sam- menslutninger af forbrugere og sm(cid:229) import/eksport-virk- L 66/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 3. 2000 somheder var g(cid:229)et cement. i gang med at importere gr(cid:230)sk b) D e n g r (cid:230) s k e c e m e n t s e k t o r s s t r u k t u r (15) (76) Cementproduktion er en af den gr(cid:230)ske industris mest traditionelle sektorer. De to stłrste virksomheder, Her- acles og Titan, tegner sig tilsammen for 80 % af det gr(cid:230)ske cementmarked (ca. 40 % hver). Den tredjestłrste cementfabrik, Halkis, har en hjemmemarkedsandel p(cid:229) 13-14 %, mens Halips har 6-7 %. De fire cementpro- ducenters markedsandele varierer st(cid:230)rkt fra region til region i Gr(cid:230)kenland. Alle virksomhederne har en stłrre markedsandel i de omr(cid:229)der, der ligger t(cid:230)ttest p(cid:229) deres produktions- og distributionscentre. (77) Hjemmemarkedet for cement er et oligopolistisk mar- ked. Kun Øn af de fire cementproducenter, Titan, er en rent gr(cid:230)sk virksomhed. De tre andre virksomheder kon- trolleres af udenlandske multinationale selskaber, to af dem (Heracles og Halkis) af det samme italienske sel- skab. To virksomheder, Heracles/Halkis og Titan, d(cid:230)kker s(cid:229)ledes i realiteten 93 % af hjemmemarkedet. Markedet er med andre ord st(cid:230)rkt koncentreret. Der er i łjeblikket ingen ekstern konkurrence p(cid:229) hjemmemarkedet, da der ikke finder nogen n(cid:230)vnev(cid:230)rdig import sted, og det er vanskeligt for udenlandske virksomheder at etablere sig i Gr(cid:230)kenland (strenge miljłregler, krav om etableringstil- ladelse, som i alle andre europ(cid:230)iske lande, hłje trans- portomkostninger, gr(cid:230)ske virksomheders st(cid:230)rke stilling og komparative fordele m. m. ). (78) Udviklingen i de fire gr(cid:230)ske cementproducenters (Titan, Heracles, Halkis og Halips) andele af det gr(cid:230)ske marked fra midten af 1980’erne: De gr(cid:230)ske cementproducenters andel af hjemmemarkedet i perioden 1985-1994 (%) Virksomhed 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Titan Heracles Halkis Halips 44,6 43,3 8,8 3,4 43,6 42,9 9,1 4,4 43,2 43,6 8,4 4,9 43 43,1 9 4,9 43,3 42,6 9,4 4,7 42,4 42,1 10 5,5 41,8 41 11,3 5,9 42 40,1 11,6 6,3 41,5 40,5 11,4 6,6 39,6 38,7 13 8,6 Kilde: Hellenic Cement Association/Cembureau. (79) Hvad ang(cid:229)r rentabiliteten og de finansielle indikatorer for den gr(cid:230)ske cementindustri i midten af 1980’erne, udviste bruttofortjenesten pr. ton produceret cement en generel stigning i perioden 1979-1985, som kunne tilskrives industriens omkostningseffektivitet, selv om eksportpriserne faldt, og hjemmemarkedet var pr(cid:230)get af en relativt lav prisdannelse. En analyse af den gr(cid:230)ske cement- industris overskud fłr og efter fradrag af finansieringsudgifter viser, at finansieringsudgifter har en udpr(cid:230)get negativ indvirkning p(cid:229) industriens overskud. Disse hłje udgifter var forbundet med finansieringen af industriens modernisering. Udgifterne łgedes yderligere ved, at stłrstedelen af den til moderniseringen relaterede langsigtede g(cid:230)ld var optaget i udenlandsk valuta, hvilket betłd, at enhver devaluering af GRD resulterede i en relativ stigning i renteydelserne og en relativ forłgelse af den udest(cid:229)ende g(cid:230)ld, med direkte indvirkning p(cid:229) virksomhedernes finansielle struktur (GRD blev devalueret 3,2 gange i forhold til USD i tiden mellem 1979 og 1985). Den samlede gr(cid:230)ske cementindustris overskud (mia. GRD) 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 2,3 1,2 1,1 2,7 1,6 1,1 3,7 2,2 1,5 3,2 2,8 0,4 2,6 5,5 ﬂ 2,9 4,0 9,4 ﬂ 5 4,5 13,3 ﬂ 8,8 Overskud fłr finansieringsudgifter Finansieringsudgifter Nettooverskud fłr skat Kilde: (Virksomhedsbalancer). (15) Institute of Economic Competitiveness of Industry«, Athen, Kommissionens GD III). and Industrial »The the Greek Industry, Part D, The Cement for udarbejdet Research: (rapport 1987 juni 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/11 (80) Hvad ang(cid:229)r de finansielle indikatorer for den gr(cid:230)ske cementindustri, skal det bem(cid:230)rkes, at de kumulative tabs kraftige indvirkning p(cid:229) den finansielle struktur i to af virksomhederne i 1985 gav sig udslag i en fuldst(cid:230)ndig udhuling af den bogfłrte v(cid:230)rdi af deres nettov(cid:230)rdi, hvilket resulterede i en negativ nettov(cid:230)rdi for den samlede industri. Af nedenst(cid:229)ende tabel fremg(cid:229)r det, at: (cid:151) industriens fremmedkapitalprocent łgedes fra og med 1982, og i 1985 oversteg den langfri- stede og kortfristede g(cid:230)ld de samlede aktiver, dvs. at de samlede aktiver i industrien som helhed finansieredes ved lang- og kortfristet g(cid:230)ld (cid:151) likviditeten, som havde v(cid:230)ret tilfredsstillende indtil 1982, forringedes ligeledes herefter, hvilket afspejlede de akutte pengestrłmsproblemer for industrien som helhed (cid:151) rentabiliteten (i form af nettooverskud) forringedes i hele perioden. Den gr(cid:230)ske cementindustris finansieringsstruktur Langfristet og kortfristet g(cid:230)ld/samlede aktiver Oms(cid:230)tningsaktiver/kortfristet g(cid:230)ld Nettooverskud (underskud) fłr skat/samlede aktiver Kilde: (Virksomhedsbalancer, lłbende priser). 1979 0,75 0,85 0,06 1982 0,81 0,75 0,01 1985 1,07 0,43 (0,10) De gr(cid:230)ske producenters respektive profil i 1985 fremg(cid:229)r af nedenst(cid:229)ende tabel: Heracles Titan Halkis Halips 1 937 2 076 1 288 43,6 ﬂ 2,2 31,8 14,0 ﬂ 4,2 20,7 3,7 10,2 6,8 0,4 16,7 ﬂ 8,3 19,2 5,8 ﬂ 5,0 270 6,3 0,2 4,4 1,7 (cid:151) (mio. GRD) Den samlede industri 5 571 87,4 ﬂ 6,6 65,6 28,3 ﬂ 8,8 Antal ansatte Samlede aktiver Nettov(cid:230)rdi Kortfristet g(cid:230)ld Langfristet g(cid:230)ld Nettoindt(cid:230)gt (fłr skat) Kilde: (Virksomhedsbalancer). (81) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r faktorer af afgłrende betydning for den gr(cid:230)ske cementindustris udvikling p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt, skal det understreges, at salgspriserne p(cid:229) hjemmemarkedet var lave sammenlignet med priserne p(cid:229) andre nationale markeder i EF. Dette skyldtes til dels, at staten fastsatte priserne i Gr(cid:230)kenland. De gr(cid:230)ske eks- portpriser faldt kraftigt efter 1983, hvilket var en ugun- stig udvikling ogs(cid:229) for de łvrige producenter i EF. Som tidligere n(cid:230)vnt var en hłj procentdel af de langfristede l(cid:229)n, som var blevet anvendt til at finansiere investeringer i begyndelsen af 1980’erne, optaget i udenlandsk valuta. Dette skabte vanskeligheder for industrien p(cid:229) grund af GRD’s svaghed i forhold til udenlandske valutaer. Pro- ducenterne stod over for hłje finansieringsudgifter med det resultat, at industrien som helhed led store tab i perioden 1983-85. (82) Endelig var energipriserne en vigtig faktor i betragtning af cementindustriens omkostningsstruktur. Priserne p(cid:229) navnlig kul, olie og elektricitet havde s(cid:230)rlig stor betyd- ning for den gr(cid:230)ske cementindustri, idet de tegnede sig for 53 % af de samlede omkostninger, mens det europ(cid:230)i- ske gennemsnit l(cid:229) p(cid:229) 39 % i 1984. Men p(cid:229) den anden side blev kul, som er det vigtigste br(cid:230)ndstof i s(cid:229)vel den gr(cid:230)ske cementindustri som i EF-cementindustrien som helhed, v(cid:230)sentligt billigere fra 1984. c) U d v i k l i n g e n i H e r a c l e s ’ e k s p o r t m ł n s t e r (83) Gr(cid:230)sk cementindustri har traditionelt haft en betydelig eksport. Den gr(cid:230)ske eksport oplevede en dynamisk v(cid:230)kst i perioden 1979-1986 fra 4,9 mio. tons i 1979 til 7,6 mio. tons i 1985. I 1985 blev 55,9 % af den gr(cid:230)ske cementproduktion eksporteret, i 1990 43,6 % og 51,7 % i 1995. Den gr(cid:230)ske cementindustri nyder en r(cid:230)kke for- L 66/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 3. 2000 dele i forhold til dens konkurrenter, hvilket s(cid:230)tter den i stand til at eksportere p(cid:229) omkostningseffektive vilk(cid:229)r. De geografiske forhold i Gr(cid:230)kenland betyder, at produk- tionsenheder p(cid:229) samme tid kan placeres t(cid:230)t ved r(cid:229)mate- rialekilderne og ved udskibningsstederne (den łkono- fordelagtige transportform for cement er misk mest słtransport, is(cid:230)r over lange afstande). Gr(cid:230)ske virksom- heder, hvoraf de fleste har moderne anl(cid:230)g, har lavere produktionsomkostninger, fordi de har stłrre produk- tionsenheder. Endelig r(cid:229)der de stłrste gr(cid:230)ske virksomhe- der over egne fragtskibe til transport af cement. (84) Heracles er den stłrste gr(cid:230)ske eksportłr. I tiden mellem 1983 og 1984 faldt virksomhedens eksport med 6 %. I 1985 steg dens eksport med 3 %, og en tilsvarende stig- ning gjorde sig g(cid:230)ldende for alle gr(cid:230)ske cementvirksom- heder. I 1986 og 1987 fastholdtes Heracles’ eksport p(cid:229) 1985-niveau. Den faldt med 18 % i 1988, mens den samlede gr(cid:230)ske eksport faldt med 11,3 %. Heracles’ eksport (mio. tons) Samlet gr(cid:230)sk eksport (mio. tons) Heracles’ andel 3,4 3,4 3,4 2,8 2,4 2,8 7,6 7,1 7,1 6,3 5,1 5,9 45 % 48 % 48 % 44 % 47 % 47 % 1985 1986 1987 1988 1989 1990 (85) Under disse omst(cid:230)ndigheder lykkedes det Heracles i perioden 1985-1987 at łge sin andel af eksporten til de łvrige medlemsstater fra 14,8 % til 18,8 %. (86) P(cid:229) grundlag af ovenst(cid:229)ende oplysninger kan det fastsl(cid:229)s, at den stłtte, der blev ydet til Heracles i 1986, medfłrte, at virksomhedens drift blev opretholdt, hvormed det blev muligt for den at eksportere en stigende del af pro- duktionen til andre medlemsstater. Af denne grund m(cid:229) kapitaltilfłrslen til Heracles anses for stłtte efter trakta- tens artikel 92, stk. 1, da den fordrejede konkurrencen og p(cid:229)virkede samhandelen mellem medlemsstater. (88) Det skal endvidere bem(cid:230)rkes, at den gr(cid:230)ske regering p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt var villig til og i stand til at accep- tere risici, som ville have virket afskr(cid:230)kkende p(cid:229) andre investorer. Under alle omst(cid:230)ndigheder har den gr(cid:230)ske regering ikke godtgjort, at Heracles kunne have sikret sig de midler, der var nłdvendige for at sikre dens over- leven, p(cid:229) kapitalmarkedet. Den har heller ikke godtgjort, at statens intervention til fordel for Heracles (cid:151) n(cid:229)r hen- ses til virksomhedens struktur og fremtidsudsigter (cid:151) ikke udgjorde statsstłtte, fordi et rimeligt afkast i form normale af omst(cid:230)ndigheder kunne forventes inden for et rimeligt tidsrum. kapitaltilv(cid:230)kst udbytte under eller (89) I denne forbindelse p(cid:229)peger Kommissionen, at den gr(cid:230)ske regering, n(cid:229)r den głr g(cid:230)ldende, at det private investeringsprincip var tilgodeset, głr sig skyldig i en selvmodsigelse, idet den p(cid:229) den ene side anfłrer, at Her- acles’ finansielle problemer i 1986 skyldtes kortsigtede problemer i łkonomien og p(cid:229) den anden side begrunder lov 1386/83 og OAE’s virksomhed med, at det var en nłdvendig foranstaltning p(cid:229) baggrund af den łkonomi- ske situation og udvikling i Gr(cid:230)kenland. (90) Ved at undlade at anmelde stłtten fłr gennemfłrelsen af g(cid:230)ldskonverteringen har den gr(cid:230)ske regering undladt at opfylde sine forpligtelser i henhold til traktatens arti- kel 93, stk. 3. Endvidere havde Kommissionen i 1987 som betingelse for at godkende gennemfłrelsen af lov 1386/83 fastsat en forpligtelse for den gr(cid:230)ske regering til at anmelde konkrete tilf(cid:230)lde af intervention i virk- somheder, som er omfattet af loven, og som besk(cid:230)ftiger 300 personer og derover, hvad ang(cid:229)r ikke-fłlsomme erhvervsgrene, og 100 personer og derover, hvad ang(cid:229)r fłlsomme erhvervsgrene (jf. beslutning 88/167/E(cid:216)F). Stłtten blev fłlgelig ydet ulovligt. VIII Vurdering af stłttens forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet p(cid:229) grundlag af artikel 92 VIII. 1. Anvendelsen af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 92, stk. 2 og stk. 3 (87) I betragtning af ovenst(cid:229)ende er Kommissionen ikke enig i den gr(cid:230)ske regerings p(cid:229)stand om, at stłtten til Her- acles ikke falder ind under artikel 92, stk. 1. Og heller ikke p(cid:229)standen om, at alle kriterierne i artikel 92, stk. 1, ikke var opfyldt som fłlge af manglen p(cid:229) samhandel i F(cid:230)llesskabet, kan opretholdes, eftersom det allerede p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt kunne forudses, at den gr(cid:230)ske eks- port ville rette sig mod visse andre medlemsstater inden for F(cid:230)llesskabet, som det ligeledes er anfłrt i Rettens dom. (91) P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende er det Kommissionens pligt at vurdere, om den omhandlede stłtte falder ind under nogen af undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 92, stk. 2 og 3, og dermed kan undtages fra det gene- relle forbud mod statsstłtte i henhold til artikel 92, stk. 1. (92) Undtagelserne i traktatens artikel 92, stk. 2, kan ikke anvendes i dette tilf(cid:230)lde, da stłtten ikke sigter mod at n(cid:229) de deri omhandlede m(cid:229)l. 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/13 (93) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r undtagelserne i artikel 92, stk. 3, litra a), om stłtte til fremme af den łkonomiske udvikling i omr(cid:229)der, hvor levestandarden er us(cid:230)dvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbesk(cid:230)ftigelse, kan for- holdene i Gr(cid:230)kenland siges at falde ind under disse defi- nitioner, men den regionale udvikling, som denne und- tagelse vedrłrer, er hovedsagelig forbundet med til- vejebringelse af stłtte til nye investeringer eller udvidelse eller omstilling af virksomheder, der indeb(cid:230)rer fysiske investeringer og dermed forbundne omkostninger. Stłtte til Heracles form af konvertering af g(cid:230)ld til kapital kan ikke anses for at falde ind under denne undtagelse. (94) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r undtagelserne i artikel 92, stk. 3, litra c), er de ikke relevante for stłtten til Heracles, da stłtten ikke tog sigte p(cid:229) at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller łkonomiske regioner. Stłtten havde med andre ord ingen regionale m(cid:229)ls(cid:230)tninger og var hel- ler ikke forbundet med nogen omstruktureringer af det omhandlede selskab. (95) Undtagelserne i henhold til artikel 92, stk. 3, litra d), er ikke relevante, da stłtten ikke sigter mod at fremme kul- turen og bevarelsen af kulturarven. (96) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra b), fłrste del, om stłtte til virkeliggłrelsen af vigtige projek- ter af f(cid:230)lleseurop(cid:230)isk interesse, kan den ikke anvendes i dette tilf(cid:230)lde, da stłtten til Heracles ikke sigter mod at fremme virkeliggłrelsen af et s(cid:229)dant projekt. (97) Eftersom lov 1386/83, som Kommissionen godkendte p(cid:229) grundlag af anden del af artikel 92, stk. 3, litra b), vedrłrende stłtte, der afhj(cid:230)lper en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats łkonomi, var retsgrundlaget for stłtte- foranstaltningerne til fordel for Heracles, kan en indivi- duel stłttetildeling kun godkendes i henhold til samme undtagelse. VIII. 2. Anvendelse af artikel 92, stk. 3, litra b) (98) Som ovenfor anfłrt udgłr lov 1386/83 det retsgrund- lag, i henhold til hvilket stłtten til Heracles blev ydet. Gennemfłrelsen af loven var imidlertid gjort betinget af en r(cid:230)kke forhold, herunder et krav om at den gr(cid:230)ske regering anmeldte v(cid:230)sentlige konkrete tilf(cid:230)lde af stłt- teydelse, s(cid:229)ledes at Kommissionen f(cid:229)r mulighed for at vurdere disse i henseende til deres indvirkning p(cid:229) sam- handelen og konkurrencen inden for F(cid:230)llesskabet. (99) I denne sammenh(cid:230)ng understreger Kommissionen, at Heracles-tilf(cid:230)ldet ikke var et ad hoc-tilf(cid:230)lde, men klart var et led i OAE’s samlede program. Den łkonomiske frem til situation i Gr(cid:230)kenland forv(cid:230)rredes konstant interne som eksterne ubalancer oktober 1985. S(cid:229)vel havde som kr(cid:230)vede en vanskelig situation, skabt stramme politiske foranstaltninger. De gr(cid:230)ske myndig- heder stod is(cid:230)r over for meget store betalinger til udlan- det og pres p(cid:229) valutaen i september 1985. I oktober 1985 iv(cid:230)rksatte de derfor et łkonomisk stabiliserings- og genopretningsprogram. Dette program omfattede en 15 %-devaluering af den gr(cid:230)ske drakme, en ordning ved- forbindelse rłrende ikke-renteb(cid:230)rende garantistillelse i med import, en gennemgribende revision af pristalsregu- leringen af lłn, omfattende finanspolitiske reguleringer og en stramning af l(cid:229)ne- og pengepolitikken. Da det łkonomiske spareprogram blev iv(cid:230)rksat, havde mange som gr(cid:230)ske virksomheder fłlge af den politik, der hidtil havde v(cid:230)ret fłrt p(cid:229) for- skellige omr(cid:229)der (cid:151) lłnpolitik, st(cid:230)rke begr(cid:230)nsninger i muligheden for at foretage afskedigelser, priskontrol, rentepolitik og overvurdering af den gr(cid:230)ske drakme. Da Kommissionen godkendte lov 1386/83 ved beslutning 88/167/E(cid:216)F, p(cid:229)pegede den, at det m(cid:229)tte anses for vig- tigt, at de gr(cid:230)ske virksomheder maksimerede deres łko- nomiske effektivitet, hvis spareprogrammets m(cid:229)l skulle n(cid:229)s. P(cid:229) baggrund af den gr(cid:230)ske regerings store indsats for at gennemfłre en kurs(cid:230)ndring og rette op p(cid:229) situa- tionen med iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af stabiliseringsprogrammet i oktober 1985, m(cid:229)tte lov 1386/83 og OAE’s virksomhed anses for at v(cid:230)re en integreret del af dette program og dermed forenelig med f(cid:230)llesmarkedet i henhold til arti- kel 92, stk. 3, litra b). finansielle vanskeligheder (100) Hvad ang(cid:229)r stłttens form(cid:229)l, at afhj(cid:230)lpe en alvorlig for- styrrelse i den gr(cid:230)ske łkonomi gennem en effektivise- ring af Heracles og tilfłrsel af ny kapital, skal det bem(cid:230)rkes, at Heracles p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt var og stadig er af stor betydning for den gr(cid:230)ske łkonomi. Dette understregedes af den gr(cid:230)ske regering i dens skri- velse af 3. december 1987, hvori det anfłrtes, at uden OAE’s intervention ville den stłrste cementkoncern med ca. 2 000 direkte besk(cid:230)ftigede i Gr(cid:230)kenlands n(cid:230)ststłr- ste eksportsektor have v(cid:230)ret i risikozonen. Det ville have f(cid:229)et alvorlige sociale og regionale fłlger og ville desuden have haft en negativ indvirkning p(cid:229) Gr(cid:230)ken- lands betalingsbalance. (101) Kommissionen bem(cid:230)rker, at ifłlge traktaten skal stłtten v(cid:230)re begr(cid:230)nset til det, der er absolut nłdvendigt for at n(cid:229) det łnskede m(cid:229)l, med henblik p(cid:229) at undg(cid:229) for stor fordrejning af konkurrencen. (102) P(cid:229) grundlag af ovenst(cid:229)ende accepterer Kommissionen, at stłtten til Heracles var nłdvendig for at n(cid:229) de m(cid:229)l, der var fastsat som led i de generelle foranstaltninger, de gr(cid:230)ske myndigheder havde iv(cid:230)rksat for at afhj(cid:230)lpe den alvorlige forstyrrelse i den gr(cid:230)ske łkonomi, men det er Kommissionens opfattelse, at stłtten ikke var begr(cid:230)nset til det absolut nłdvendige for at afhj(cid:230)lpe den alvorlige L 66/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 3. 2000 fordel forstyrrelse i den gr(cid:230)ske łkonomi, og dermed fordrejede den konkurrencen og p(cid:229)virkede samhandelen mellem medlemsstaterne i et omfang, der er uforeneligt med f(cid:230)llesmarkedet. Stłtteforanstaltningerne til for Heracles kom umiddelbart til udtryk i afskrivning af g(cid:230)ld og store omkostningsbesparelser, for s(cid:229) vidt som der hverken skulle betales renter af det konverterede l(cid:229)n eller strafrente af forfalden g(cid:230)ld til offentlige virksomhe- der. Selskabets likviditet łgedes betydeligt, eftersom dets g(cid:230)ld blev afskrevet, og det ikke skulle betale renter og afdrag til kreditorerne, hvilket gav det mulighed for at forbedre de kreditvilk(cid:229)r, det tilbłd sine kunder p(cid:229) hjem- memarkedet og p(cid:229) eksportmarkederne, og eksportere en stigende del af produktionen til andre medlemsstater. Selskabet opn(cid:229)ede hermed en st(cid:230)rkere konkurren- cem(cid:230)ssig stilling, som kom til udtryk i voksende eksport og en oml(cid:230)gning af Heracles’ eksport, der i stigende grad rettede sig mod andre medlemsstater. Kun den del af stłtten, som var nłdvendig for at genoprette Heracles’ rentabilitet uden at p(cid:229)virke samhandelen mellem med- lemsstaterne i et omfang, som var uforeneligt med f(cid:230)llesmarkedet, og som ikke stillede virksomheden st(cid:230)rkere end dens konkurrenter, kan siges at v(cid:230)re for- enelig med f(cid:230)llesmarkedet i henhold til traktatens artikel 92, stk. 3, litra b). Denne del af stłtten, som er omfattet af undtagelsesbestemmelsen vedrłrende afhj(cid:230)lpning af en alvorlig forstyrrelse i den gr(cid:230)ske łkonomi, p(cid:229)virkede samhandelen, for s(cid:229) vidt som virksomheden p(cid:229) grund af stłtten var i stand til at opretholde driften og łge sin eksport til medlemsstaterne, men ikke i et omfang, der var uforeneligt med f(cid:230)llesmarkedet. Stigningen i Her- acles’ eksport til andre medlemsstater skal ses p(cid:229) bag- grund af den globale oml(cid:230)gning af den gr(cid:230)ske eksport til de łvrige medlemsstater, som fandt sted fra og med 1986. Som tidligere n(cid:230)vnt medfłrte sammenbruddet p(cid:229) de mellemłstlige markeder, som var Gr(cid:230)kenlands tradi- tionelle eksportmarkeder, at en stigende del af alle de gr(cid:230)ske eksportłrers produktion rettedes mod medlems- staterne, hovedsagelig p(cid:229) grund af den gr(cid:230)ske eksports konkurrencedygtighed i forhold til den europ(cid:230)iske pro- duktion, som i perioden 1986-1990 ikke var tilstr(cid:230)kke- lig til at d(cid:230)kke det stigende interne forbrug. (103) Med henblik p(cid:229) at fastsl(cid:229), hvor stor en del af stłtten der ikke er omfattet af artikel 92, stk. 3, litra b), for s(cid:229) vidt som den bragte virksomheden i en st(cid:230)rkere finansiel og łkonomisk situation, end det var nłdvendigt for at sikre dens langsigtede levedygtighed, og dermed ikke kan siges alene at bidrage til at afhj(cid:230)lpe en alvorlig forstyr- relse i den gr(cid:230)ske łkonomi, har Kommissionen foreta- get en analyse af Heracles’ łkonomiske udvikling og finansielle situation. Denne analyse pr(cid:230)senteres i det fłl- gende, hvor ogs(cid:229) den mest korrekte beregningsmetode pr(cid:230)senteres. a) H e r a c l e s ’ ł k o n o m i s k e u d v i k l i n g o g f i n a n s i e l l e s i t u a t i o n (104) Heracles havde v(cid:230)ret tabsgivende siden 1983. I 1985 havde selskabet akutte finansielle problemer: af (cid:229)rsberet- ningen fremg(cid:229)r det, at det havde en negativ egenkapital p(cid:229) 2 163 mio. GRD, et negativt nettoresultat p(cid:229) 4 216 mio. GRD samt et negativt ordin(cid:230)rt driftsresultat p(cid:229) 4 623 mio. GRD. I slutningen af 1985 androg det samlede tab 7 249 mio. GRD. (105) I 1985 og 1986, dvs. fłr statens indgreb, s(cid:229) Heracles’ situation s(cid:229)ledes ud: (cid:151) virksomheden var udstyret med moderne produk- tionsfaciliteter, idet der i begyndelsen af 1980’erne var gennemfłrt et stłrre investeringsprogram (1983 var det sidste (cid:229)r med hłje kapitaludgifter) (cid:151) dette investeringsprogram var i meget vid ud- str(cid:230)kning (cid:151) om ikke udelukkende (cid:151) finansieret ved udenlandske l(cid:229)n (cid:151) devalueringen af GRD havde en negativ indvirkning p(cid:229) de ovenn(cid:230)vnte l(cid:229)neomkostninger (cid:151) salgsindt(cid:230)gterne var underlagt priskontrol p(cid:229) hjem- memarkedet (cid:151) faldende efterspłrgsel p(cid:229) selskabets traditionelle eks- portmarkeder (Mellemłsten) som fłlge af det store fald i prisen p(cid:229) olie i 1985/1986 (som begr(cid:230)nsede de at for finansiere stłrre bygge- og anl(cid:230)gsprogrammer). landes mulighed olieeksporterende tilknytning til (106) Virksomhedens łkonomiske og finansielle stilling var s(cid:229)ledes betinget af st(cid:230)rkt stigende finansieringsomkost- l(cid:229)ntagningen, som ikke alene ninger i havde en yderst negativ indvirkning p(cid:229) dens rentabilitet, men endog truede med at fłre til likvidation. P(cid:229) den anden side var der udsigt til en relativt stor produktivi- investeringsprogram, tetsforłgelse i der var gennemfłrt i begyndelsen af 1980’erne. forl(cid:230)ngelse af det (107) Ved ministeriel anordning af 7. august 1986 konverte- rede den gr(cid:230)ske regering 27 755 mio. GRD af Heracles’ forretningsg(cid:230)ld til forskellige offentlige institutioner til selskabskapital for at redde virksomheden fra konkurs. Heracles blev dermed befriet for en del af sin g(cid:230)ld og en del af de finansielle byrder, for s(cid:229) vidt som der ikke skulle til aktion(cid:230)rerne. Virksomheden blev holdt i live og fik der- med mulighed for fortsat at eksportere en del af sin pro- duktion til andre medlemsstater. udbytte betales l(cid:229)nene rente eller af 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/15 (108) Nedenst(cid:229)ende tabel viser Heracles’ finansielle og łkonomiske situation i perioden 1985-1989, hvoraf det fremg(cid:229)r, hvilken virkning stłtteforanstaltningerne havde p(cid:229) selskabets regnskaber. Anl(cid:230)gsaktiver Oms(cid:230)tningsaktiver Egenkapital Langfristet g(cid:230)ld Kortfristet g(cid:230)ld Samlede aktiver Oms(cid:230)tning (mio. GRD) 1985 1986 1987 1988 1989 27 627 24 507 22 194 26 854 24 572 14 301 14 987 17 078 20 438 25 132 ﬂ 2 163 23 054 23 751 32 402 35 866 13 990 4 841 2 768 1 506 687 30 933 12 679 12 155 12 305 11 249 43 583 40 919 39 820 47 607 49 934 29 928 29 840 30 480 34 923 39 549 Driftsomkostninger 28 020 27 356 26 840 29 777 31 940 Driftsresultat Finansielt resultat Ordin(cid:230)rt driftsresultat 1 908 2 484 3 640 5 146 7 609 ﬂ 6 530 ﬂ 4 202 ﬂ 2 388 ﬂ 2 087 ﬂ 1 992 ﬂ 4 622 ﬂ 1 718 1 252 3 059 5 617 Ekstraordin(cid:230)rt resultat 407 ﬂ 230 ﬂ 1 144 ﬂ 1 634 ﬂ 2 151 Nettoresultat ﬂ 4 215 ﬂ 1 948 108 1 425 3 466 Kilde: selskabets (cid:229)rsberetninger 1985-1989. (109) Nedenst(cid:229)ende tabel viser tendensen i nogle af Heracles vigtige finansielle indikatorer fłr og efter konverteringen af g(cid:230)ld til kapital. 1985 1986 1987 1988 1989 Lang- og kortfristet g(cid:230)ld/samlede aktiver Oms(cid:230)tningsaktiver/kortfristet g(cid:230)ld 1,03 0,46 0,43 1,18 0,37 1,41 0,29 1,66 0,24 2,23 Nettooverskud(underskud) fłr skat/samlede aktiver ﬂ 0,1 ﬂ 0,05 0 0,03 0,07 Kilde: selskabets (cid:229)rsberetninger 1985-1989. (110) Som det fremg(cid:229)r af Heracles’ (cid:229)rsberetninger, var virk- somhedens finansielle situation fłr konverteringen af g(cid:230)ld til kapital s(cid:230)rdeles usikker: hłje finansierings- omkostninger som fłlge af stor g(cid:230)ld fłrte til store tab, skal dog ogs(cid:229) som udhulede selskabskapitalen. Det bem(cid:230)rkes, at Heracles selv i de mest kritiske (cid:229)r registre- rede positive driftsresultater, n(cid:229)r der ikke tages hensyn til finansieringsomkostningerne, og at dets d(cid:229)rlige finansielle resultater var t(cid:230)t forbundet med den generelt svage gr(cid:230)ske łkonomi. b) A l t e r n a t i v e m e t o d e r t i l b e r e g n i n g a f d e n d e l a f s t ł t t e n , s o m i k k e v a r b e g r (cid:230) n s e t t i l d e t a b s o l u t n ł d v e n d i g e (111) Som tidligere n(cid:230)vnt udtrykte Kommissionen i beslutnin- gen om at udvide proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2 (16), i forl(cid:230)ngelse af Rettens dom selv alvorlig tvivl (16) Se fodnote 1. L 66/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 3. 2000 om, om stłtten til Heracles kan anses for at v(cid:230)re for- enelig med det f(cid:230)lles marked. Kommissionen n(cid:230)rede is(cid:230)r tvivl om, om undtagelsesbestemmelserne i artikel 92, stk. 3, litra b) kan anvendes p(cid:229) stłtten til Heracles. Det var dens opfattelse, at stłtten kan have stillet Her- acles i en st(cid:230)rkere konkurrencesituation, end det ville have v(cid:230)ret nłdvendigt for at sikre virksomhedens leve- dygtighed. (112) P(cid:229) grundlag af en sammenligning mellem Titans og Her- acles’ finansieringsomkostninger i forhold til henholdsvis oms(cid:230)tning og solgt m(cid:230)ngde konkluderede Kommissio- nen, at Heracles var overfinansieret med ca. 5 mia. GRD, og at stłtten derfor ikke var begr(cid:230)nset til det absolut nłdvendige. (113) I forbindelse med beslutningen om at udvide proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, modtog Kommissionen en r(cid:230)kke bem(cid:230)rkninger fra tredjeparter, bl. a. vedrł- rende spłrgsm(cid:229)let om valg af metode til beregning af omfanget af den stłtte i form af g(cid:230)ldskonvertering, der m(cid:229)tte anses for absolut nłdvendig for at sikre virksom- hedens levedygtighed. kunne betale renter og afdrag p(cid:229) g(cid:230)lden og opretholde sin drift. Titan har i den forbindelse analyseret Heracles’ forventede cash flows efter 1986, ud fra den betragt- ning, at det er cash flow, der anvendes til at betale g(cid:230)ld. (117) P(cid:229) grundlag af beregninger baseret p(cid:229) finansielle oplys- ninger i Heracles’ (cid:229)rsberetninger konkluderer Titan, at Heracles havde skabt tilstr(cid:230)kkelig likviditet fra og med 1987 til mindst at kunne b(cid:230)re en yderligere g(cid:230)ld p(cid:229) 15 mia. GRD (cid:151) og m(cid:229)ske helt op til 20 mia. GRD (cid:151) hvis tilbagebetalingerne m(cid:229)les ud fra de forudg(cid:229)ende (cid:229)r. (118) For at godtgłre, at konverteringen af Heracles’ g(cid:230)ld til selskabskapital i 1986 ikke fłrte til overfinansiering af selskabet, fremsendte Heracles en rapport udarbejdet af prof. Joseph Hassid (Piraeus University) og prof. Emma- nuel Sakellis (Athens Pantion University). Deres resulta- ter var fremkommet ved at sammenligne en r(cid:230)kke nłg- letal for Heracles’ kapitalstruktur med sammenlignelige nłgletal hidrłrende fra fire store stikprłveundersłgelser internationale cementproducenter (17). Undersłgel- af serne omfattede ikke kun rentable selskaber, men ogs(cid:229) selskaber i vanskeligheder. (114) British Cement Association (BCA) anmodede p(cid:229) sine med- lemmers vegne prof. George Yarrow (Hertfort College) om at foretage en analyse af stłttens łkonomiske aspek- ter. I dennes fłrste rapport fasts(cid:230)ttes Heracles’ ansl(cid:229)ede overfinansiering p(cid:229) grundlag af en analyse af virksomhe- dens regnskabsfłrte cash flows. P(cid:229) Kommissionens anmodning bad den britiske cementindustri George Yar- row om at udvide analysen med en ex ante-vurdering, da konklusionerne i den fłrste rapport byggede p(cid:229) ex post-betragtninger, der alene konstaterede de faktiske resultater. (119) Rapporten słger at bestemme, med hvilket belłb Her- acles’ nettov(cid:230)rdi forłget pr. 31. skulle have v(cid:230)ret december 1985 for at sikre virksomhedens rentabilitet. For at et selskab kan karakteriseres som rentabelt, skal v(cid:230)rdien af dets mere langfristede kapital helst overstige anl(cid:230)gsaktivernes v(cid:230)rdi. Hvis dette ikke er tilf(cid:230)ldet, vil selskabet skulle finansiere en del af sine anl(cid:230)gsaktiver gennem kortfristede l(cid:229)n, og det vil da ikke v(cid:230)re et sundt foretagende, (som ogs(cid:229) omfatter lagerbeholdninger, der ikke umiddelbart kan oms(cid:230)ttes til likvid kapital) ikke vil v(cid:230)re stor nok til at d(cid:230)kke disse kortfristede l(cid:229)n. idet dets driftskapital (115) I den efterfłlgende ex ante-vurdering baseredes bereg- ningerne p(cid:229) en sammenligning mellem finansielle struk- turer. Yarrow antog, at Heracles’ investeringer var finansieret p(cid:229) samme m(cid:229)de som Titans aktiviteter, dvs. ved en tilsvarende blanding af fremmedkapital og egen- kapital, og at ogs(cid:229) de hermed forbundne ydelser og omkostninger var sammenlignelige. Hvis denne anta- gelse l(cid:230)gges til grund, tyder tallene for nedskrivninger og aktiver p(cid:229), at Heracles’ g(cid:230)ldskapacitet alt andet lige ville have v(cid:230)ret ca. dobbelt s(cid:229) stor som Titans i midten af 1980’erne. P(cid:229) dette grundlag n(cid:229)ede British Cement Association til den konklusion, at konverteringen af Her- acles’ g(cid:230)ld i 1986 repr(cid:230)senterede en overfinansiering p(cid:229) ca. 15,5 mia. GRD. (116) I sin klage anfłrte Titan, at der var tale om overfinansie- ring, og at en g(cid:230)ldskonvertering af den omhandlede stłrrelsesorden ikke alene var unłdvendig, men ogs(cid:229) ude af proportion med virksomhedens stłrrelse og behov. Efter Titans opfattelse ville den absolut nłdven- dige g(cid:230)ldskonvertering, som kunne sikre Heracles’ leve- dygtighed, svare til et niveau, hvor virksomheden fortsat (120) Til bestemmelse af, hvor stort et belłb der skulle kon- verteres fra kortfristet g(cid:230)ld til egenkapital, anvender rap- porten finansielle oplysninger fra balancer i de fire stik- prłveundersłgelser. Form(cid:229)let er at bestemme de gen- nemsnitlige finansielle indikatorer for individuelle virk- somheder og koncerner og at anvende det geometriske gennemsnit som en kritisk v(cid:230)rdi, som Heracles’ finansi- elle struktur błr konvergere henimod. Der blev foretaget beregninger af fłlgende forhold: i) nettov(cid:230)rdi plus lang- fristet g(cid:230)ld divideret med anl(cid:230)gsaktiver, ii) anl(cid:230)gsaktiver i forhold til nettov(cid:230)rdien, iii) nul-score (nłgletal, der anvendes til at vurdere konkurssandsynligheden). (17) 1. undersłgelse: Troy Almanac of Business and Financial Ratios (441 virksomheder inden for cementproduktion (cement, hydrau- lisk cement) i perioden fra juli 1984 til juni 1985). 2. undersłgelse: Value Line databases (alle cementindustrier i USA i 1985). 3. undersłgelse: Robert Morris & Associates: Annual Statement Studies (209 virksomheder inden for produktion af cement og relaterede produkter i perioden fra april 1985 til marts 1986). 4. undersłgelse: Robert Morris & Associates: Annual Statement Studies (136 producenter af forblandet beton i perioden fra april 1985 til marts 1986). 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/17 skulle have v(cid:230)ret (121) Hvad ang(cid:229)r det fłrste forhold ansl(cid:229)s det, at Heracles’ forłget med langfristede kapital 27,5 mia. GRD. Dette belłb skulle med andre ord have v(cid:230)ret konverteret fra kortfristet g(cid:230)ld til enten langfri- stede l(cid:229)n eller egenkapital for at opn(cid:229) det samme for- hold, som det gennemsnit, der er fremanalyseret p(cid:229) bag- grund af de fire stikprłveundersłgelser. Eftersom i alt 20,2 mia. GRD af Heracles’ kortfristede g(cid:230)ld blev kon- verteret til selskabskapital i august 1986 (de resterende 7,5 mia. GRD repr(cid:230)senterede en konvertering af langfri- stede l(cid:229)n til egenkapital), fremg(cid:229)r det, at det i realiteten var et mindre belłb, der blev konverteret, end det, der efter stikprłvegennemsnittet ville have v(cid:230)ret łnskeligt. Et tilsvarende resultat opn(cid:229)s for de łvrige beregningers vedkommende. (122) Med henblik p(cid:229) at undersłge, i hvilket omfang Heracles blev overfinansieret, mener Kommissionen, som den ogs(cid:229) anfłrte i beslutningen om at udvide proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i november 1995, at det p(cid:229) grund af det gr(cid:230)ske cementmarkeds s(cid:230)rlige kende- tegn er hensigtsm(cid:230)ssigt at sammenligne Heracles med den lidt mindre, men til stadighed rentable gr(cid:230)ske kon- kurrent Titan. Dette er begrundet i, at de to virksomhe- der opererede under samme vanskelige łkonomiske omst(cid:230)ndigheder og havde samme omkostningsniveau med hensyn til f. eks. arbejds-, energi- og renteudgifter. Markedsvilk(cid:229)rene for gr(cid:230)ske producenter var p(cid:229) stłtte- tidspunktet v(cid:230)sentligt forskellige fra de europ(cid:230)iske kon- kurrenters, bl. a. hvad ang(cid:229)r den makrołkonomiske situation, de nationale selskabsretlige bestemmelser, pris- fasts(cid:230)ttelsesordningen og afh(cid:230)ngigheden af eksportmar- keder. (123) Hvad ang(cid:229)r valget af 1987 som reference(cid:229)r, bem(cid:230)rker Kommissionen, som det ogs(cid:229) er anfłrt i beslutningen om at udvide proceduren efter artikel 93, stk. 2, at 1987 var Heracles’ fłrste normale drifts(cid:229)r efter interventionen. En sammenligning mellem de to virksomheder giver mulighed for at undersłge, hvordan situationen s(cid:229) ud p(cid:229) det tidspunkt, da interventionen fandt sted. (124) Kommissionen mener, at sammenligningen mellem Her- acles’ og Titans finansielle struktur błr baseres p(cid:229) tre finansielle nłgletal, nemlig de finansielle nettoomkost- ningers andel af oms(cid:230)tningen, de finansielle nettoom- kostninger pr. solgt ton og de finansielle nettoomkost- ninger pr. produceret ton. P(cid:229) baggrund af de oplysnin- ger, der er udvekslet i lłbet af den udvidede procedure, er det Kommissionens opfattelse, at der til de to forhold, der er undersłgt i beslutningen fra november 1995 om at udvide proceduren efter artikel 93, stk. 2, błr fłjes et tredje forhold, nemlig »finansieringsomkostninger pr. produceret ton«. Hermed bliver sammenligningen mel- lem de to virksomheder mere pr(cid:230)cis, for s(cid:229) vidt som der kompenseres for virksomhedernes forskellige leve- ringsstrategier, som i det ene tilf(cid:230)lde omfatter oplagring af produktionen og i det andet best(cid:229)r i direkte levering fra produktionsstedet. (125) P(cid:229) grundlag af de oplysninger, de gr(cid:230)ske myndigheder fremsendte den 8. februar 1999, er Kommissionen nu i stand til at pr(cid:230)cisere sin beregningsmetode, idet bereg- ningerne kan baseres p(cid:229) mere detaljerede analyser af finansieringsomkostningernes sammens(cid:230)tning, b(cid:229)de for Heracles og Titan, for s(cid:229) vidt som indt(cid:230)gter fra kapital- interesser samlede fratr(cid:230)kkes de finansieringsomkostninger. to virksomheders (126) N(cid:229)r denne metode anvendes, noterer Kommissionen sig, at Titans finansielle nettoomkostninger repr(cid:230)senterede 10,1 % af oms(cid:230)tningen, medens den tilsvarende andel for Heracles kun var 8,1 %. Forholdet mellem de finansielle var 469,9 GRD/ton for Titan og kun 392,7 GRD/ton for Heracles, medens forholdet mellem de finansielle net- toomkostninger/produceret ton var 423,5 GRD/ton for Titan og 471,2 GRD/ton for Heracles. nettoomkostninger/solgt m(cid:230)ngde (127) Ud fra beregningen af den gennemsnitlige teoretiske v(cid:230)rdi af de lavere finansielle nettoomkostninger, som Heracles havde opn(cid:229)et i forhold til Titan, konkluderer Kommissionen, at Heracles’ overfinansiering andrager 2 488 mio. GRD (ca. 7 mio. EUR). (128) Ved denne metode reduceres forskellen mellem de to selskabers finansieringsomkostninger, og dermed reduce- res ogs(cid:229) overfinansieringen af Heracles sammenlignet med Titan. Fordelen ved at anvende denne metode best(cid:229)r i, at de finansieringsomkostninger, der danner grundlag for sammenligningen mellem Heracles og Titan, er homologe belłb, fordi de begge er nettobelłb og dermed sammenlignelige. I finansverdenen foretr(cid:230)k- ker man ved denne type analyse at regne med finansielle nettoomkostninger frem for finansielle bruttoomkostnin- ger, fordi det er mere pr(cid:230)cise tal. (129) Belłbet p(cid:229) 2 488 mio. GRD repr(cid:230)senterer den del af g(cid:230)ldskonverteringen, som l(cid:229) over det niveau, der var nłdvendigt for at sikre Heracles’ langsigtede levedygtig- hed. Denne overfinansiering havde konkurrencefordre- jende virkninger p(cid:229) det europ(cid:230)iske cementmarked, for s(cid:229) vidt som den bevirkede, at selskabet opn(cid:229)ede en st(cid:230)rkere konkurrencem(cid:230)ssig stilling, som gav sig udslag i voksende eksport og en oml(cid:230)gning af eksporten, som i stigende grad rettede sig mod de andre medlemsstater. Denne del af stłtten, som ikke var absolut nłdvendig for at genoprette Heracles’ rentabilitet, som ikke falder ind under undtagelsesbestemmelsen om afhj(cid:230)lpning af en alvorlig forstyrrelse i den gr(cid:230)ske łkonomi, og som bragte selskabet i en st(cid:230)rkere stilling i forhold til kon- kurrenterne, er ikke forenelig med f(cid:230)llesmarkedet i hen- hold til traktatens artikel 92, stk. 3, litra b). Tilbagesłg- ning af de łkonomiske fordele, som stłttemodtageren har nydt godt af siden den dato, hvor stłtten blev ydet, er nłdvendig for at genoprette den oprindelige konkur- rencem(cid:230)ssige situation. (130) Den anvendte metode giver Kommissionen mulighed for at beregne Heracles’ overfinansiering p(cid:229) grundlag af de oplysninger, der var tilg(cid:230)ngelige p(cid:229) tidspunktet for stats- interventionen, dvs. uden ex post-betragtninger baseret p(cid:229) begivenheder, som indtraf efter g(cid:230)ldskonverteringen, og som ikke var kendte p(cid:229) tidspunktet for statsinterven- L 66/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 3. 2000 tionen. Af ovenn(cid:230)vnte grunde bestrider Kommissionen fremgangsm(cid:229)de ved beregningen af Heracles’ Titans overfinansiering, da den bygger p(cid:229) en analyse af virk- somhedens cash flow efter 1986 og dens evne til at afdrage sin g(cid:230)ld. belłb p(cid:229) 2 488 mio. GRD fra Heracles. Renterne bereg- nes med virkning fra den dato, hvor stłtten blev udbe- talt, p(cid:229) grundlag af den referencesats, som anvendes til beregning af subventions(cid:230)kvivalenten i forbindelse med regionalstłtte, og som var g(cid:230)ldende p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende tidspunkt. (131) Den af Kommissionen anvendte metoder har endvidere den fordel, at den direkte relaterer de to selskabers finansieringsomkostninger til deres produktionsresulta- ter, udtrykt s(cid:229)vel i pengem(cid:230)ssige som fysiske v(cid:230)rdier. P(cid:229) dette grundlag kan man afvise visse antagelser, som British Cement Association baserede sin vurdering af Heracles’ overfinansiering p(cid:229), bl. a. antagelsen om ens- artede finansieringsstrukturer i Titan og Heracles og om anvendelsen af en ensartet blanding af fremmedkapital og egenkapital til finansiering af de to virksomheders aktiviteter, hvilket ikke helt svarer til de faktiske forhold p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt. (132) Kommissionen anf(cid:230)gter ligeledes den metode, Heracles anvender med henblik p(cid:229) at godtgłre, at selskabet ikke var overfinansieret, og som gik ud p(cid:229) at sammenligne Heracles med et stort antal internationale cementpro- ducenter. Som tidligere n(cid:230)vnt var markedsvilk(cid:229)rene for gr(cid:230)ske producenter p(cid:229) stłttetidspunktet v(cid:230)sentligt for- skellige fra deres internationale konkurrenters, og en analyse baseret p(cid:229) en sammenligning mellem finansielle nłgletal for virksomheder, som opererer under forskel- lige betingelser, kan ikke anses for at v(cid:230)re pr(cid:230)cise. (133) Ovenst(cid:229)ende analyse tager ikke alene hensyn til Kom- missionens oprindelige tvivl vedrłrende den omhand- lede stłttes forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet, men giver ogs(cid:229) mulighed for at tage stilling til stłttens fordrejende virkninger i f(cid:230)llesskabssammenh(cid:230)ng. Hermed har Kom- missionen vurderet, om stłtten blev ydet i overensstem- melse med beslutning 88/167/E(cid:216)F (dvs. med lov 1386/83) og med traktatens artikel 92. Analysen godt- głr, at konverteringen af en del af Heracles’ g(cid:230)ld til kapital i 1986 kan anses for at v(cid:230)re foretaget i overens- om lov stemmelse med 1386/83. 88/167/E(cid:216)F beslutning p(cid:229) GRD, svarende 27 755 mio. (134) Hvad ang(cid:229)r stłttens forenelighed med traktatens artikel 92 viser ovenst(cid:229)ende analyse, at en del af den samlede stłtte til 25 267 mio. GRD, kan betragtes som forenelig med f(cid:230)llesmarkedet i henhold til traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), for s(cid:229) vidt som den bidrager til at afhj(cid:230)lpe en alvorlig forstyrrelse i den gr(cid:230)ske łkonomi uden at p(cid:229)virke samhandelen i et omfang, der er i strid med f(cid:230)llesmarkedet, og uden at den bevirker, at den stłtte- modtagende virksomhed opn(cid:229)r en st(cid:230)rkere konkurren- cem(cid:230)ssig stilling i forhold til konkurrenterne. Analysen viser imidlertid ogs(cid:229), at Heracles blev overfinansieret med 2 488 mio. GRD. Med henblik p(cid:229) at korrigere stłt- tens fordrejende virkning p(cid:229) markedet, p(cid:229)l(cid:230)gger Kom- missionen derfor den gr(cid:230)ske regering at tilbagesłge et (135) Med ovenst(cid:229)ende analyse har Kommissionen opfyldt den pligt til at undersłge, om stłtten har fordrejet konkur- rencen og p(cid:229)virket samhandelen i F(cid:230)llesskabet, som Ret- ten p(cid:229)lagde den, da den annullerede Kommissionens beslutning om at godkende den stłtte, der var blevet ydet til Heracles. IX Konklusioner (136) Kommissionen har med ovenst(cid:229)ende analyse godtgjort, at stłtten er ulovlig og for en dels vedkommende ufor- enelig med f(cid:230)llesmarkedet. (137) Heracles głr g(cid:230)ldende, at enhver omstłdelse af Kom- missionens beslutning om stłttens forenelighed vil v(cid:230)re i strid med principperne om legitim forventning og s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Heracles’ redelig administration. For bem(cid:230)rkning om, at de faktiske omst(cid:230)ndigheder, som Kommissionen baserer sin beslutning p(cid:229), fortsat g(cid:230)lder, skal det understreges, at Retten i sin dom kr(cid:230)ver, at Kommissionen ikke alene vurderer stłttens forudsigelige virkninger, men ogs(cid:229) (cid:151) i hvert fald implicit (cid:151) p(cid:229)l(cid:230)g- ger Kommissionen at vurdere de stłtteforanstaltninger, der reelt blev gennemfłrt i perioden 1986-1991. Heraf fłlger, at Kommissionen ikke alene skal tage hensyn til de faktiske forhold, der vedrłrer tidspunktet, hvor stłt- ten blev ydet, men ogs(cid:229) til de faktiske forhold, der ved- rłrer tiden derefter. (138) Kommissionen bem(cid:230)rker endvidere, at det er fast rets- praksis (18), at, eftersom den kontrol, som Kommissio- nen skal fłre med statsstłtte i medfłr af traktatens arti- kel 93, har sit grundlag i ufravigelige principper, kan stłttemodtagerne principielt ikke have nogen berettiget forventning om, at den stłtte, de har modtaget, er lovlig, medmindre den er blevet ydet under iagttagelse af proceduren i n(cid:230)vnte traktatbestemmelse. Den omst(cid:230)ndighed, at Kommissionen oprindeligt godkendte (18) Jf. dom af 20. september 1990 i sag C-5/89, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1990 I, s. 3437, pr(cid:230)mis 14, og dom af 14. januar 1997 i sag C-169/95, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 135, pr(cid:230)mis 53. 14. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 66/19 stłtten til Heracles, kan ikke antages at have givet den stłttemodtagende virksomhed (Heracles) grund til at n(cid:230)re nogen berettiget forventning, eftersom Kommissio- nens beslutning blev anf(cid:230)gtet inden for słgsm(cid:229)lsfristen og derp(cid:229) annulleret af Retten i Fłrste Instans. Kommis- sionen beg(cid:229)ede fejl kan s(cid:229)ledes ikke oph(cid:230)ve virknin- gerne af Den Hellenske Republiks ulovlige adf(cid:230)rd (cid:151) 2. Stłtten tilbagekr(cid:230)ves i overensstemmelse med procedu- rerne og bestemmelserne i gr(cid:230)sk ret. Stłtten kr(cid:230)ves tilbagebe- talt med renter beregnet fra den dato, hvor stłtten blev udbe- talt, p(cid:229) grundlag af den referencesats, som anvendes til bereg- ning af subventions(cid:230)kvivalenten i forbindelse med regional- stłtte, og som var g(cid:230)ldende p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende tidspunkt. VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Kapitaltilfłrslen p(cid:229) 27 755 mio. GRD til Heracles General Cement Company udgłr statsstłtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. En del af stłtten, svarende til et belłb p(cid:229) 25 267 GRD, anses for forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, da den opfylder betin- gelserne for at omfattes af undtagelsesbestemmelserne i EF- traktatens artikel 92, stk. 3, litra b). Den resterende del af stłt- ten, svarende til et belłb p(cid:229) 2 488 mio. GRD, er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Artikel 3 Den gr(cid:230)ske regering underretter to m(cid:229)neder efter datoen for meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, den har truffet for at efterkomme den. senest Artikel 4 Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik. Artikel 2 Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 17. marts 1999. Den gr(cid:230)ske regering tr(cid:230)ffer de nłdvendige foranstaltnin- 1. ger til at tilbagesłge den del af den i artikel 1 omhandlede stłtte, som er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet, og som er ydet ulovligt, svarende til et belłb p(cid:229) 2 488 mio. GRD. P(cid:229) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen