Summary: DN DEBATT 15/9. Regeringen i Sverige har för mycket makt jämfört med riksdagen och det bidrar till de låsningar vi ser i regeringsfrågan. Med ett större inflytande för riksdagen, och därmed för oppositionen, minskar betydelsen av att vinna regeringsmakten. Den politiska striden bör i stället handla om sakfrågor, skriver fem forskare i statsvetenskap.

Just nu ägnas stor uppmärksamhet åt vem som skall bilda regering efter söndagens val. I medierna handlar eftervalsdiskussionen knappast om något annat. Med tanke på partiernas olika utspel och de understundom hårda tongångarna partierna emellan är det svårt att se någon snabb lösning. Det finns inte heller någon anledning att tro att situationen efter söndagens val är ett undantag. Så här kommer det förmodligen se ut efter riksdagsvalen under överskådlig tid. Givet det oklara parlamentariska läget efter valet är det naturligtvis inte konstigt att många undrar vem som skall bli nästa statsminister och vilken partikonstellation som skall regera. Tvärtom! Vilket eller vilka partier som regerar är mycket viktigt. Regeringen har den starkaste initiativmakten, lägger fram landets budget, fattar en mängd beslut om sådant som inte regleras i lag och representerar Sverige både inom EU och utomlands. Vi anser att regeringen i Sverige har för mycket makt, jämfört med riksdagen, och att det förhållandet bidrar till låsningarna vi ser i regeringsfrågan. Det är helt enkelt så attraktivt att sitta i regeringen att det försvårar regeringsbildningen i dagens parlamentariska situation. För ett år sedan presenterade vi SNS Demokratirapport 2017, ”Samverkan och strid i den parlamentariska demokratin” på DN Debatt. Vår slutsats var att de politiska partierna bör vidta åtgärder som flyttar den politiska striden bort från regeringsfrågan, där låsningarna är så starka att det är svårt att se någon lösning. Den politiska striden bör i stället handla om sakfrågor, där möjligheterna att hitta överenskommelser mellan partierna är mycket större. Tre åtgärder som skulle öka riksdagens inflytande över beredningen av politiska beslut är • att tillsätta fler parlamentariskt sammansatta utredningar (vilket ger övriga partier information och inflytande tidigt i beslutsprocessen), • att minska regeringens makt över budgeten (vilket ökar riksdagens inflytande i viktiga sakfrågor) och • att minska antalet politiska tjänster i regeringskansliet eller att förstärka riksdagens egna utredningsresurser (vilket gör det relativt sett mindre attraktivt att sitta i regeringen). Vad gäller det andra förslaget vill vi poängtera att avsikten inte är att skrota den sammanhållna budgetprocessen. Men den statsvetenskapliga litteraturen skiljer mellan två modeller för budgetarbetet: delegering, där regeringen genom finansministern (precis som i Sverige i dag) ges mycket makt, och kontraktsmodellen, som i stället innebär regler för breda förhandlingar om medelfristiga finanspolitiska mål. Vi föreslår att Sverige borde röra sig i riktning mot den senare modellen. Givetvis förväntar vi oss inte att riksdagens partier just nu, innan riksdagen ens samlats, skall enas om reformer av detta slag. Men om partierna signalerar att de är beredda att diskutera förutsättningarna för regeringsmakten skulle det kunna förflytta fokus i den hårdnande debatten och bidra till ett resonligare diskussionsklimat. Att göra regeringsinnehavet något mindre attraktivt skulle öka sannolikheten att partierna kommer överens i regeringsfrågan. Det skulle exempelvis bli mer attraktivt för C och L att stödja en S-ledd regering utan att själva sitta i den, liksom det skulle bli mer attraktivt för S, MP och SD att stödja en alliansregering. Som titeln på vår rapport antyder menar vi, precis som statsvetaren och tidningsmannen Herbert Tingsten sjuttio år före oss, att den svenska parlamentariska demokratin mår bäst av balans mellan samverkan och strid. Under valrörelsen är det naturligt att striden dominerar. Som väljare bör man då förvänta sig att partierna så tydligt som möjligt presenterar vad som skiljer dem åt, så att man kan göra ett informerat val om vilket partis politik man står närmast. Men efter valet bör samverkan sättas i centrum. Då handlar det för partierna om att vara pragmatiska, sätta sig ned och komma överens. Så verkar inte ske just nu, vilket i hög grad beror på låsningarna i regeringsfrågan. Någon kanske invänder att många väljare skulle önska att det avgjordes redan på valdagen vem som får regeringsmakten, men det är knappast möjligt med vårt valsystem. I en parlamentarisk demokrati med ett proportionellt valsystem, såsom Sverige, röstar man på parti, inte på regering. Fördelarna är bland annat att folkets åsikter representeras relativt väl och att alla röster väger relativt jämt. De som vill att regeringsfrågan avgörs redan på valdagen borde förorda att Sverige överger det nuvarande systemet och inför ett presidentiellt system eller ett majoritetsvalsystem. Det som utmärker ett presidentiellt system är att väljarna röstar direkt på vem som skall bli regeringschef, vilket skulle göra regeringsfrågan som allra mest tydlig. Men det skulle även bli lättare för väljarna att rösta direkt på olika regeringsalternativ om Sverige övergick till ett majoritetsvalsystem med enmansvalkretsar. Ett sådant system brukar leda till att antalet partier minskar och att sannolikheten för majoritetsregeringar ökar. Vi tror emellertid att Sverige är bättre betjänt av att behålla sitt parlamentariska styrelseskick och sitt proportionella valsystem, även om det innebär att väljarna inte alltid kan rösta på ett bestämt regeringsalternativ. En viss osäkerhet om regeringsbildningen är ofrånkomlig i ett sådant system, eftersom det är mycket ovanligt att ett enskilt parti får en majoritet av mandaten i parlamentet. Om regeringsmakten vore något mindre attraktiv skulle partierna emellertid kunna hantera den osäkerheten på ett mer konstruktivt och mindre konfliktinriktat sätt. Det gäller också möjligheterna för regeringen att faktiskt kunna regera. Den som blir statsminister efter årets val kommer av allt att döma att stå i spetsen för en minoritetsregering. Regeringen kommer alltså behöva söka stöd från andra partier i riksdagen för att få igenom sin politik, precis som den nuvarande regeringen Löfven har gjort sedan 2014 och precis som regeringen Reinfeldt gjorde efter valet 2010. Det nya efter 2018 års val är att den informella regel som man enades om inför valet 2010 – att det block som är störst bildar regering oberoende av hur stora Sverigedemokraterna blir – nu har satts ur spel. Den är åtminstone så ifrågasatt att den inte tycks kunna utgöra grunden för regeringsbildningen denna gång. Med ett större inflytande för riksdagen, och därmed för oppositionen, minskar betydelsen av att vinna regeringsmakten. Om fler breda parlamentariska utredningar tillsätts, om oppositionen tillförsäkras ett större inflytande över budgetarbetet och om riksdagen får större utredningsresurser blir det lättare för den som går förlorande ur striden om regeringsmakten att acceptera nederlaget. Det blir också lättare för den som går segrande ur striden att koncentrera sig på att regera landet, utan att behöva ta hänsyn till en ökande tillströmning av kritiska tillkännagivanden i riksdagen, hot om misstroendevotum mot enskilda ministrar och återkommande konflikter om budgetprocessen. Det gäller oavsett om Sveriges nästa statsminister heter Stefan Löfven eller Ulf Kristersson, eller något annat. 15 september 2018 Debattartikel Fem forskare i statsvetenskap: ”Minskning av regeringens makt kan lösa det låsta läget”


Summary: DN DEBATT 14/9. Efter den amerikanska banken Lehman Brothers kollaps var centralbankerna snabba att sänka styrräntorna vilket stagade upp ekonomierna. En depression undveks. Men nu växer de oreglerade finansinstituten igen. Att de missgrepp som ledde fram till krisen 2008 nu i alltför hög grad upprepas lär straffa sig, skriver Klas Eklund.

Den 15 september 2008 kollapsade den amerikanska banken Lehman Brothers. Det blev inledningen till den djupaste finanskrisen sedan 1929. Nu, tio år senare, har världen återhämtat sig. Arbetslösheten har sjunkit, börser och fastighetspriser stigit. Men nygamla obalanser kan leda till nya kriser. Än en gång ser vi en stor skulduppbyggnad. Finanskrisen 2008 föregicks av en snabb kreditexpansion, där fastigheter belånades – ofta med hjälp av komplexa värdepapper som var betydligt mer riskfyllda än vad köparna insåg. I dag har sådana värdepapper till viss del förbjudits. Ändå är världen mer skuldtyngd än den var för tio år sedan; de totala skuldernas andel av global BNP har stigit med över 40 procentenheter, mest i Kina. I några länder tog staten över dåliga lån från banker och företag. Där har den offentliga skulden växt. I andra länder har i stället den privata skuldsättningen ökat. Sverige har ramstarka statsfinanser men stigande privata skulder. Upplåningen har underblåsts av penningpolitiken. Centralbankerna sänkte snabbt sina styrräntor till historiskt låga nivåer. Det stagade upp ekonomierna i det akuta krisläget; världen föll inte ner i depression, som under 1930-talet. I så måtto lyckades krispolitiken. Men därefter fortsatte kreditstimulansen, även under konjunkturuppgång. Räntorna sänktes ännu mer. Centralbankerna köpte upp enorma mängder värdepapper. Frågan är om historien kommer att upprepa sig – kommer skuldöverhänget att frambringa en ny kris i ett läge då tillgångspriser faller och arbetslösheten ökar? Det vet vi inte i dag. Inte heller vet vi vad som skulle utlösa en ny kris – Kina, fastighetsbubblor, handelskrig, oro i tillväxtländerna, Brexit, italiensk röra, tillbakadragna stimulanser? Kandidaterna är många. Och även om såren efter 2008 års finanskris har läkts, föranleder det gångna decenniet en del bekymmersamma funderingar om världsekonomins långsiktiga hälsa – och om motståndskraften mot framtida nedgångar. Den ekonomiska tillväxten i de flesta länder i Väst har varit svag under det senaste årtiondet – trots den massiva stimulanspolitiken. Delvis beror det på att antalet arbetade timmar stagnerar. Men dessutom har produktiviteten – produktionen per arbetstimme – stått mer eller mindre still. Trots all hype om ny teknik. Möjligen mäter vi fel. BNP är ett gammalt mått, för ekonomier som producerar i ton och hektoliter; det fångar dåligt det vi gör i dagens kunskapsbaserade värld. Men även med hänsyn till detta ökar produktiviteten långsammare än förr. Ett skäl kan vara att många företag kräver fortsatt hög avkastning – ibland 15 procent eller mer – trots den låga räntan. Långsiktiga investeringar riskerar då att sållas bort till förmån för finansiella operationer i syfte att hålla uppe börskurs och utdelningar. Jakten på avkastning höjer det finansiella risktagandet. För sex år sedan, 2012, skrev jag en artikel här på DN Debatt om behovet att bygga en mer ansvarstagande och inkluderande kapitalism efter krisen. De förhoppningarna har inte infriats. I viktiga avseenden har våra samhällen blivit hårdare. Svag produktivitetstillväxt har hållit tillbaka reallönerna. Tillsammans med arbetsbesparande teknik och hård konkurrens från lågkostnadsländer medför det att arbetar- och medelklass klämts hårt, med få möjligheter att öka sin standard. Ökade inkomstskillnader har i sin tur ytterligare bromsat tillväxten, eftersom de medfört att sparkvoten stigit. Stagnerande reallöner å ena sidan och stegrade förmögenhetsvärden å den andra har medfört att traditionell fördelningspolitik – transfereringar, skatter, avtalsrörelser – tappat kraft. Smärre förändringar av lönerelationer, bidrag och skattesatser betyder inte mycket jämfört med vad ett hushåll kan tjäna på att komma in i marknaden för ägda bostäder vid rätt tidpunkt. De ungdomar och nyanlända som inte kan köpa sig in på bostadsmarknaden är förlorare. Därmed växer skillnaderna mellan välmående områden med ägda och belånade fastigheter å ena sidan och å andra sidan områden med hushåll i hyresrätter utan möjlighet att bygga upp ett eget kapital. Det bådar illa. Växande klyftor i en ekonomi som ser ut att ha gått på högvarv, men som i verkligheten pumpats upp av stora mängder billiga pengar. Vad händer när en sådan ekonomi möter nästa lågkonjunktur? Den europeiska centralbanken ECB avser att börja höja styrräntan först en bra bit in på 2019. Den reala räntan (rensad för inflation) kommer med andra ord att vara runt noll eller negativ även när konjunkturen vänder ner. Det samma gäller antagligen Sverige. Vid det laget kanske det inte finns så många skarpa vapen kvar i den ekonomisk-politiska verktygslådan. Att efter ett decennium av superlätt politik sänka räntor ännu mer och köpa ännu mer statspapper riskerar att förvärra de underliggande strukturfel jag beskrivit ovan. Och många länder – dock inte Sverige – har budgetproblem som försvårar en aktiv finanspolitik. Om arbetslösheten i en sådant läge börjar stiga, medan de traditionella ekonomisk-politiska verktygen inte biter, ökar lockelsen i till synes enkla lösningar såsom protektionism, handelskrig och syndabocksletande. Om populistisk politik har kunnat vinna ökat stöd i så många länder under de gångna åren – under ekonomisk uppgång – vad kan då inte ske om uppgången byts i nedgång? Jag ifrågasätter inte centralbankschefers eller finansministrars goda avsikter. Inte heller påstår jag att det skulle ha varit enkelt att finna rätt väg framåt. En global depression avvärjdes tack och lov efter krisen. Finanssektorn har fått stramare tyglar. Låg inflation har ställt penningpolitiken inför svåra utmaningar. Och finanskrisen har ju faktiskt övervunnits, om än långsamt och med stora våndor. Men långsiktiga insatser för högre produktivitet och bättre fungerande arbets- och fastighetsmarknader har på många håll fått vänta, alltmedan sedelpressarna rullat på. ”Skuggbankssystemet” av oreglerade finansinstitut växer igen. Beredskapen inför nästa kris är inte särskilt hög. Sverige har bättre ekonomiska förutsättningar än flera andra länder, tack vare rejäla buffertar i budgeten, men här finns i stället frågetecken kring den politiska beslutsförmågan framöver. Så när världen nu uppmärksammar tioårsminnet av Lehman-kraschen ska vi inte tro att risken för nya kriser är över. Många ekonomier lider av grava obalanser. Missgrepp som ledde fram till krisen 2008 har i alltför hög grad upprepats. Det lär straffa sig. 14 september 2018 Debattartikel Klas Eklund, senior economist, Mannheimer Swartling: ”Beredskapen inför nästa finanskris inte särskilt hög”


Summary: Bilda en blocköverskridande regering med Socialdemokraterna, Moderaterna, Centerpartiet, Liberalerna, Kristdemokraterna och Miljöpartiet. Dessa partier står två av tre väljare bakom. Då skulle ytterlighetspartierna lämnas utanför, skriver läsaren Göte Gunnarsson.

Nu har väljarna sagt sitt. Det har varit en annorlunda och jobbig valrörelse, ständigt infekterad av Sverigedemokraternas framgångar. Med den blockpolitik som förts kommer alltid SD:s framgångar att störa och förlama en ny regering som inte är blocköverskridande. Tyvärr ger vårt valsystem ett vågmästarparti, litet som stort, en utpressarsituation som drabbar alla partiers förmåga att driva en seriös politik. Dags att tänka nytt! Vi svenskar är ju kända för att vara bra på samarbete och komma fram till koncensus. Glöm stridsfrågor - ganska små ibland - i valrörelsen och se till det som förenar. Bilda en regering med Moderaterna, Centerpartiet, Liberalerna, Kristdemokraterna, Socialdemokraterna och Miljöpartiet. Det är ett rejält mittenalternativ med cirka två tredjedels majoritet i riksdagen. Med denna lösning blir man fullständigt av med ytterlighetspartiernas destruktiva påverkan (Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet). Det ger arbetsro och skiljaktigheter får lösas i riksdagens utskott. Det finns bara ett enkelt krav. Ni måste uppföra er som vuxna och ansvarsfulla människor. Största parti väljer statsminister. Ur denna politiska bredd rekryterar man de bästa ministrarna. Se till möjligheterna och vi kan få en riktigt kompetent och harmonisk regeringsperiod som levererar resultat till väljarna. DN Åsikt 12 september kl 11 Insändare Göte Gunnarsson: ”Bilda regering med sex partier över blockgränsen”


Stadens brus inte bara decibel

Summary: Hur påverkas människorna av att leva i en högljudd stad? Etnologen Karin Eriksson-Aras har skrivit en avhandling om myriaden av ljud i Istanbul. Landskapsarkitekten Gunnar Cerwén studerar hur trädgårdar erbjuder ro i hektiska städer i Japan. Båda två med förhoppningen om att kunna påverka svensk stadsplanering.

Under många år har det funnits ett intresse för gröna ytors positiva betydelse för människor som bor i städer. Men det har mest handlat om grönområdenas visuella betydelse. De övriga sinnena har mer eller mindre glömts bort, både i nationell och internationell forskning. Men på senare år har flera svenska studier om ljudets inverkan på stadsbor genomförts parallellt med lite olika perspektiv. I en annan artikel berättar DN om en tvärvetenskaplig studie som visar att fågelkvitter kan dämpa stressnivån hos stadsbor. Etnologen Karin Eriksson-Aras har intresserat sig för hur ljuden gör storstäder till vad de är och hur de påverkar människorna som bor där i sin vardag. Ljud är mycket mer än något vi mäter i decibel, menar hon. – Jag är utbildad musiker i grunden och har undervisat i piano. När jag började studera etnologi blev jag ganska tidigt intresserad av en fransk kulturteori som ser storstadens ljud som en stor orkester. Som forskare vid institutionen för kulturantropologi och etnologi vid Uppsala universitet har hon under sammanlagt ett år kartlagt olika ljudmiljöer i Turkiets största stad Istanbul. Hon har spelat in hundratals timmar ljud och kartlagt dem med musikaliska begrepp. – Jag förundrades av den enorma mängden människor som kunde befinna sig på ett och samma ställe och alla de här ljuden som staden alstrade. Jag kunde höra konstant mummel, gatumusikanter, tung trafik, gatuförsäljarnas melodiska rop, säger Karin Eriksson-Aras. Landskapsarkitekten Gunnar Cerwén disputerade i höstas på hur ljudlandskapet i städer kan gestaltas på olika sätt. Ljuden påverkar hur vi beter oss och hur vi mår och detta kan planerare ta hänsyn till. – Min avhandling är praktiskt inriktad och undersöker hur man kan arbeta med ljud i stadsplanering och landskapsarkitektur, säger han. Avhandlingen fokuserar på hur landskapsarkitekter kan skapa fler rofyllda platser. Han ger i avhandlingen själv förslag på 23 olika åtgärder. – Det kan vara att skapa miljöer som fåglar trivs i genom en flerskiktad vegetation med tillgång till vatten och till mat, som insekter och bär, säger Gunnar Cerwén. Ett annat förslag är att maskera till exempel trafikbuller med brusande vatten. – Just vattenljud används ofta för att reducera trafikbuller. Det är en liknande typ av konstanta ljud. Sitter man nära vattenbruset så hör man inte ens bilarna. Gunnar Cerwén berättar om ett projekt i Malmö där man satt upp flera fontäner vid Södervärns busstation. Och i New York skapades redan på 60-talet ett vattenfall i Paley park som överröstar trafikbullret. – Bäst effekt får man om man samtidigt kan reducera bullerkällan. I Sheffield i England finns till exempel ett bullerplank som samtidigt är ett vattenfall. I avhandlingen om Istanbul lyfter Karin Eriksson-Aras fram att det är människorna som rör sig i staden som skapar ljuden och även lever bland dem. Hon säger att ljuden i Istanbul för många tillfälliga besökare – inklusive henne själv – blir en närmast chockartad upplevelse. – Men när man vant sig vid ljuden kan man lyssna mer koncentrerat. Då finns det väldigt mycket att upptäcka mitt i allt skrammel och mummel. Under sina långa ljudpromenader i Istanbul har hon också intervjuat människor som befinner sig i de här miljöerna. Alla dessa ljud påverkar naturligtvis människorna på olika sätt. Antingen vänjer de sig vid ljuden, eller så väljer de andra vägar, om de kan, för att slippa ljuden. En av dem hon pratade med var en pojke på fem år som satt och sålde pappersnäsdukar i en trappa vid den berömda Galatabron, där det var som allra mest trångt och stökigt. Dånande biltrafik, gatuförsäljare som marknadsför sina varor och båtavgångar till Asien som ropas ut. – Han satt där hela dagarna och väntade på sin pappa som sålde brödkringlor en bit bort, men verkade helt oberörd av alla ljud runtomkring. Karin Eriksson-Aras kunde konstatera att pojken hade en omedveten strategi att sortera bort ljud när mängden ljud blev för stor, menar hon. Han lyfte inte ens blicken mot öronbedövande trafik som fick Karin att hoppa till. Pojken filtrerade helt enkelt bort oönskade ljud. Karin Eriksson-Aras kallar det i sin avhandling för borthörande. Hon tror att vi generellt gör så för att kunna koncentrera oss på de mer meningsfulla delarna av det vi hör. – Det är jämförbart med att blunda för att stänga ute synintryck. Både koncentrerat lyssnande och borthörande är väldigt aktiva mentala arbeten som vi gör medvetet eller omedvetet. Inte långt från Galatabrons stoj kunde Karin plötsligt befinna sig i ett helt annat ljudrum, som hon kallar det. Där hörde hon fiskmåsar eller fiskspön som svischade. – Istanbul har ett så sammansatt och mångfasetterat ljudlandskap. Hur påverkades du själv av tiden i Istanbul? – Jag märkte snabbt att jag måste höja rösten för att höras, vilket gjorde att jag fick ont i halsen. När jag kom hem till Uppsala frågade mina kompisar mig varför jag pratade så högt. Hur tycker du att vi ska hantera ljuden vi har omkring oss? – Jag tycker absolut att vi ska använda oss av hörseln mer när vi rör oss i olika miljöer och arbeta med att låta de positiva ljuden ta mer plats. Genom att använda alla sina sinnen får man nya perspektiv på tillvaron. Hon tycker att man lika gärna som man tar bilder med sin mobil kan spela in och samla på ljud längs vägen där man rör sig, som en ljuddagbok. – När man spelar upp ljuden förstärks minnet av närvaron på den platsen. Att spela in ljud motsvarar att rama in en bild. Hur har din egen uppfattning om ljud i vardagen påverkats av din forskning? – Jag har fått en större medvetenhet om det jag hör. Jag kan till exempel njuta av bofinkens sång i lugn och ro på ett sätt som jag inte gjorde tidigare. Vad kan vi lära oss av din forskning? – Det viktigaste är att förstå hur stor betydelse ljuden har i människans vardag och att man kan betona de ljud som är viktiga. Upplevelser av ljud har vi med oss hela livet. När jag bett mina studenter att berätta om ett ljudminne så sätter det fart på deras berättelser. Jag hoppas att lyssnande ska ges en större betydelse. Hon tror att även stadsplanerare och arkitekter kan ha nytta av hennes forskning. Vad är skillnaden mellan att höra och att lyssna? – Att höra är att fysiskt uppleva känslan av ljud. Även döva människor kan höra genom ljudens vibrationer. Att lyssna är att medvetet tillämpa förmågan att höra och förstå. Är tystnad också ett ljud? – Det finns mycket att säga om tystnad. Det har jag skrivit ett helt kapitel om i min avhandling, faktiskt. När många är tysta tillsammans blir tystnaden väldigt stark, säger Karin Eriksson-Aras. Gunnar Cerwén menar att städer ska kunna erbjuda både rofyllda platser och händelserika miljöer. Sedan ett halvår tillbaka befinner han sig i Japan för att studera hur naturljud i trädgårdar och skogar kan bidra till att skapa ro i anslutning till hektiska stadsmiljöer. – I trädgårdarna finns många finstämda ljud för att skapa eftertanke och stimulera till ett förhöjt lyssnande. Till exempel vatten som droppar i en kruka som står upp och ned i marken, en suikinkutsu. Det ger ett slags klingande mycket subtilt ljud, säger han. Många av dessa trädgårdar anlades tidigare i städernas utkanter. Numera är de en del av staden. Många drivs av buddisttempel. – De högintensiva städerna och rofyllda trädgårdarna skapar en väldigt intressant kontrast. De som bor i städerna lever ofta ett hektiskt liv och jobbar hårt med mycket övertid. Trädgårdarna innebär en motpol och erbjuder möjligheter för stresshantering, säger Gunnar Cerwén. Nu har han precis börjat studera ett annat japanskt fenomen: så kallade skogsbad – som Insidan skrivit om tidigare. Det handlar att bada sina sinnen i skogen. Skogsbad blev ett av 2017 års nyord i Sverige. – Alla sinnen är viktiga i skogsbad. När det gäller ljud handlar det mycket om fågelkvitter, porlande vatten eller prasslande löv i vinden. Gunnar Cerwén har tagit del av Karin Eriksson-Aras avhandling om ljudlandskap i Istanbul och menar att de båda avhandlingarna är lite som två sidor av samma mynt. – Lite tillspetsat har hon sökt det intensiva, medan jag har sökt lugnet. Variationen är en av de mest centrala åtgärderna i min avhandling för att få ett mer positivt ljudlandskap i våra städer, säger Gunnar Cerwén. Ljudforskning I sin avhandling ”Ljudrum. En studie av ljud och lyssnande som kulturell praktik” vid vid institutionen för kulturantropologi och etnologi vid Uppsala universitet har etnologen Karin Eriksson-Aras kartlagt olika ljudrum i stadsmiljöer i Istanbul. Den övergripande frågeställningen i avhandlingen är hur ljudrum etableras och upprätthålls. ”Ljudrum skapar skilda förutsättningar och villkor för interaktion, känslor, kommunikation och för att lokalisera positioner.” Gunnar Cerwén disputerade hösten 2017 i landskapsarkitektur vid Sveriges lantbruksuniversitet i Alnarp med sin avhandling ”Sound in landcape architecture. A soundscape approach to noise”. I avhandlingen argumenterar han för en varierad och ändamålsenlig ljudmiljö och hur landskapsarkitekter kan arbeta för att understödja detta. Gunnar Cerwén presenterar 23 förslag på åtgärder för en bättre ljudmiljö. De kan delas in i tre kategorier: lokalisering av funktioner, reducering av oönskade ljud och introducering av önskade ljud. Läs mer om ljudforskning och lyssna på olika ljudlandskap på www.ljudplanering.se Läs mer: Fågelkvitter kan dämpa vår stress


Nedstämda barn – vad kan du göra som förälder?

Summary: Den yngste sonen är tungsint, har dålig självkänsla och verkar ofta nedstämd utan att kunna säga varför. Finns det något föräldrarna kan göra för att hjälpa, och för att motverka att han får psykiska problem längre fram?

Ställ frågor till Insidans experter – mejla till fragainsidan@dn.se Läs fler frågor här Fråga: Min yngste son är nio år och jag oroar mig för hans psykiska hälsa och hans låga självkänsla. Han är så tungsint ibland, grubblar ständigt över saker, är ofta ledsen och nedstämd utan att kunna förklara varför, kan säga saker som att han är sämst i världen och inte vill leva etcetera. Jag har själv haft återkommande problem med depressioner och känner igen väldigt mycket av hur jag mådde som barn (jag mår bra nu, sedan jag börjat ta antidepressiva) och det finns ångest och depression i släkten på flera håll. Hans äldre syskon har däremot inga sådana tendenser alls. Mina frågor är dels om det finns något utöver det ”vanliga” föräldraskapet vi som föräldrar kan bidra med för att han ska må bättre som det är just nu och få bättre självkänsla, dels – och framför allt – om det finns något vi kan göra för att motverka att han blir deprimerad eller får andra psykiska problem som tonåring och vuxen? Orolig mamma Svar: Tack för ditt brev. Det är väldigt tungt när ett barn är nedstämt och uttrycker sig som din son gör, som exempelvis att han inte vill leva. Jag vet inte hur han säger det, men utgår från att det framför allt är ett uttryck för att han är nere och känner hopplöshet. Om ni uppfattar att det finns ett större allvar bakom orden ska ni förstås ta kontakt med BUP. Jag gissar att du har förståelse för det, med tanke på din egen och släktens historia. Det kan förstås oavsett vara befogat att söka hjälp om sonen ofta känner sig mycket nedstämd, eller om han tydligt hindras i vardagen av sin nedstämdhet. Jag uppfattar samtidigt att du framför allt vill veta vad ni föräldrar kan göra själva och kommer därför att försöka ge några råd om det. Kan ni göra något mer än att bara vara hyggliga föräldrar? Innan jag svarar på det vill jag påstå att det ”vanliga” föräldraskapet kanske är er viktigaste uppgift. I forskning om vad som föregår psykisk ohälsa hos barn är det mycket som hänger samman med föräldraskap. Föräldrar som erbjuder mycket värme och stöd har mer sällan barn som utvecklar nedstämdhet. Likaså verkar det vara viktigt att ge barnet stöd och frihet att utvecklas självständigt. Tvärtom ser man att nedstämdhet och oro är vanligare när föräldrarna är auktoritära och sätter för mycket gränser. Läs mer: Så gör du när oron för barnen tar över Föräldrar måste också ta hand om sig själva, inte minst för att kunna erbjuda en varm och trygg relation. Depression hos föräldrar ökar risken för att barnen ska utveckla samma problem. Det är därför bra att du har fått hjälp av medicinen med din egen nedstämdhet. Nu har jag betonat hur betydelsefullt föräldraskapet är, men ditt brev belyser samtidigt en annan sak som är viktig att komma ihåg. Att vara snäll mot sig själv. Det är lätt att förlora sig i skuldkänslor när ett barn mår dåligt – vad har vi gjort för fel? Det finns en rad orsaker till psykisk ohälsa och faktum är att föräldraskapet generellt utgör en mindre del av förklaringen. Och vore det enbart föräldrarnas fel borde ju alla barn i er familj må lika dåligt som er son. Samtidigt blir föräldraskapet intressant eftersom det faktiskt går att förändra. Föräldrar är alltså inte skyldiga till att barn mår dåligt, men de kan göra något åt problemet. Hur viktiga är kompisar då? I studier har man faktiskt sett att de generellt har större betydelse för exempelvis depression än vad föräldrarna har. Det är viktigare att ha en bra vän än att vara allmänt populär och omtyckt. Vänskap och gemenskap hänger också tätt samman med barns självkänsla, som du ju önskar vore bättre hos din son. Tvärtom är utfrysning och mobbning starkt bidragande orsaker till både nedstämdhet och låg självkänsla. Jag vet inget om din sons kamratrelationer, men det kan alltså vara ett viktigt område. Läs mer: Så hjälper du ditt barn att ha fungerande relationer till andra Samtidigt kan det kännas svårt att påverka som förälder. Hur hjälper man ett barn att få vänner? Det bästa brukar vara att försöka ge barnet så många tillfällen som möjligt att möta nya (och gamla) vänner. Vilka potentiella vänner kan barnet bjuda hem? Om barnet inte har någon vän i skolan gäller det att försöka hitta andra sammanhang, till exempel fritidsaktiviteter. Om det inte funkar med nuvarande aktiviteter gäller det att byta. Idén som man vill förmedla är att barnet duger som det är, det har bara inte någon kompis som passar ännu. Av samma skäl är det ofta bra att vara sparsam med råd om vad barnet ska göra eller inte göra för att få kompisar. Då finns risken att barnet tvärtom känner att det inte duger, utan måste ändra på sig för att passa in. Givetvis är det bra att anpassa sig ibland och vissa barn behöva lära sig grundläggande sociala färdigheter, men det får inte kännas som krav på att byta personlighet. Så här långt har jag tagit upp betydelsen av goda relationer med föräldrar och vänner. Vid sidan av relationer är det också viktigt för barn med meningsfulla aktiviteter för att må bra. Det kan låta självklart, men ibland finns en tendens att prata för mycket med barn som mår dåligt. Det gäller särskilt om barn är benägna att fastna i grubblerier, som din son. Faktum är att en av de mest effektiva behandlingarna mot depression som utvecklats på senare år går helt enkelt ut på att öka mängden lustfyllda aktiviteter. Eller så enkelt är det förstås sällan, särskilt med ett barn som kanske inte har lust med någonting. Fundera på vilka aktiviteter er son trots allt känner störst lust till. Försök att avsätta tid och boka in något varje dag. Det kan vara allt från att lösa ett korsord tillsammans till aktiviteter som kräver mer planering och tid. Läs mer: Guide: Så kan du tänka kring barnuppfostran De saker jag har tagit upp hittills skulle kunna bidra till att er son mår bättre nu. Du undrar också hur ni kan förebygga att han utvecklar psykisk ohälsa senare i livet. När det gäller depression, som kanske är den största risken med tanke på det du beskrivit, visar studier ganska nedslående resultat. Förebyggande insatser, som exempelvis diskussionsgrupper i skolor, har generellt bara visat (små) effekter som försvinner efter några månader eller ett år. Det är särskilt svårt att förebygga depression jämfört med än en del andra problem, eftersom depression i så hög grad hänger samman med yttre omständigheter. Bakslag, kriser och sorger utgör en naturlig del av livet och den som är lite dystert lagd kommer att hamna i svackor då och då. Depression är därför inte en sjukdom som går att vaccinera sig mot. Ni kan alltså inte göra något särskilt nu när sonen är nio, som kommer att skydda honom mot depression som tonåring. Går det alltså inte att minska framtida risker? Jo, det gör det. Ni kan fortsätta att vara varma och trygga föräldrar, fortsätta att stödja sonens självständighet, fortsätta att hitta bra vänner och meningsfulla aktiviteter. Ni kan också se till att sonen äter bra, rör på sig och inte minst sover bra. I så fall kommer er son vara bättre rustad varje gång livet bjuder på motgångar. Att förebygga depression handlar alltså ungefär om det du skrev i ditt brev – vanligt föräldraskap, men med lite extra insatser då och då. Eller ett vaccin som kräver regelbunden påfyllning. Martin Mer information och källor till forskning som nämns i svaret hittar du här. Fråga Insidans experter. Legitimerade psykologen, författaren och youtubaren Liria Ortiz svarar på frågor om självhjälp, förändring och parrelationer. Legitimerade psykologen och forskaren Martin Forster, Karolinska Institutet, svarar på frågor om familjeliv, barn och ungdomars utveckling, föräldraskap, skola och förskola. Du kan vara anonym. Utvalda frågor och svar publiceras här och eventuellt i papperstidningen. Mejla till: fragainsidan@dn.se Läs fler frågor här


Summary: Enligt Sverigedemokraterna är tornedalingar inte svenskar för att de ibland talar den lokala dialekten. Man häpnar. Enligt samma logik borde inte skåningar heller vara det, skriver Anita Nylén.

I dag fick jag som en av alla andra svenska medborgare över 65 år SD-Kuriren. Partitidning innehåller ett valmanifest riktat till Sveriges pensionärer och artiklar som hävdar att SD värnar om pensionärerna. Allra sist kommer en artikel som heter ”Sverigedemokraterna och nationella minoriteter”. Där står följande: ”Vi har i Sverige kommit överens om att erkänna fem nationella minoriteter – judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. De har befolkat Sverige under lång tid och har svenskt medborgarskap men har en egen identitet, egna språk och en uttalad samhörighet, något vi i Sverigedemokraterna ställer oss bakom. Vi värnar alltså dessa gruppers rätt att inte definiera sig som svenskar.” Som infödd tornedaling häpnar jag. Eget språk? I svenska Tornedalen talas av många i byarna ett språk som är en blandning av finska och svenska som fått namnet meänkieli. Det officiella språket som används i skolor och i det offentliga samhället är svenska. Sverigedemokraterna anser att det faktum att det finns ett språk som används vid sidan av det offentliga samhället gör att alla medborgare som är födda och/eller uppvuxna i Tornedalen inte kan vara svenskar. De har en egen identitet och eget språk som utesluter dem från det svenska samhället anser SD. Skulle tornedalingar inte vara svenskar för att de ibland talar den lokala dialekten? Man häpnar. Innebär det att alla som vuxit upp i Tornedalen och flyttat därifrån till södra Sverige för att studera och arbeta inte är svenskar? Varför gäller den här indelningen bara människor som är födda nära gränsen till Finland? Hur är det med dem som är födda i Skåne nära Danmark? De talar ibland så svår dialekt som är så lik danska så att en rikssvensk inte kan förstå vad de säger. Är de helt säkert svenskar enligt SD? Borde inte de som talar en utpräglad skånska känna sig som ett eget folk med ett eget språk, Inte vill väl skåningar erkänna sig som svenskar? Är de inte mer danskar? Allt enligt SD:s logik. Hur kan SD säga att de värnar tornedalingarnas rätt att inte definiera sig som svenskar? Vilken nationalitet ska vi då ha? Ska det stå ”tornedaling” i passet eller vad har SD tänkt sig? Tror de att människor som bor nära en gräns vill vara statslösa? Jag har aldrig hört att någon från deras fem särgrupper uttalat sig att de inte vill ses som svenskar. Det är utpräglat SD-nonsens. 6 september kl 05 Insändare Anita Nylén: ”Orimligt att tornedalingar inte skulle vara svenskar”


DN gratulerar: Antonia Ax:son Johnson

Summary: Till leda har hon fått höra att hon är Sveriges rikaste kvinna och ärvt sin förmögenhet. ”Förminskande” tycker affärskvinnan Antonia Ax:son Johnson som nu fyller 75.

Antonia Ax:son Johnson är trots allt Sveriges rikaste kvinna. Axel Johnson-gruppen som hon äger och har lett under drygt 35 år har 25 000 anställda och en årsomsättning på 120 miljarder kronor. I koncernen ingår bland mycket annat välkända Åhléns, Willys, Kicks och Hemköp, men också en omfattande verksamhet i USA. När hon var 39 år tog hon 1982 över som fjärde generationens företagsledare i familjeimperiet. – Ända sedan jag var barn var det självklart för mig att jag skulle ta över familjeföretaget. Jag minns att min far strök mig över håret och sade ”när du blir stor ska du ta över firman”. En enda gång funderade jag över ett alternativ; när jag läste psykologi vid Stockholms universitet och fick ett jobberbjudande från universitetet. Men det var bara några dagars tvekan, jag förstod att jag hade ett ansvar – jag var enda barnet! Ändå har livet en förmåga att omkullkasta alla planer. Hon liknar sin känsla vid beskedet om faderns stroke vid en flodvåg. – Jag kände att nu kommer det stora ansvaret. Det var bara att bita ihop. Därmed inte sagt att ”jäntan”, som somliga inom näringslivet kallade henne, kom till ett dukat bord. Tvärtom har hon varit med om kriser som kunnat stjälpa hela bygget. Dels i slutet av 1970-talet när den svenska basindustrin brakade samman, dels under finans- och fastighetskrisen i början av 1990-talet eftersom familjeföretaget hade fastighetslån upp över öronen. – Jag var ständigt orolig. Medierna bevakade mig och tyckte att det var spännande att berätta om ”hur Sveriges rikaste kvinna kanske förlorar allt”. Det svåraste var att hålla entusiasmen och energin uppe hos människorna som arbetade för mig. Hon klarade prövningarna med bravur. Antonias knep låter enkelt: – Prata, prata, prata! Berätta öppet hur det går för företaget. I sådana stunder var nog det privata ägandet, att det fanns någon av kött och blod och inte bara en anonym institution, det viktigaste för att ta oss genom kriserna. Som chef var hon inte bara entusiasmerande, utan också lyssnande, delegerande och förändringsdriven. Hon talar även varmt om ett brinnande samhällsengagemang med miljö och jämställdhet bland hörnstenarna. – Min empati kan ha sitt ursprung i att jag var tvungen att ta mig fram genom olika kulturer. Jag levde mina första tio år i New York, min mamma var brasilianska och min pappa svensk. Det tog mig säkert fem år att börja orientera mig i Sverige. Jag har antagligen förträngt det, men mina klasskamrater har berättat att de mobbade mig – jag var ju konstig! Jag hade håret uppsatt i tofsar, hade klänning och kunde inte ett ord svenska. – På många sätt var min uppväxt lite udda, men jag var väldigt bortskämd med kärlek. Att vara ett älskat barn är den starkaste trampolin man kan ha i livet. Här hade man kunna sätta punkt, men Antonia Ax:son Johnson protesterar: ”Du har inte frågat om mitt politiska engagemang!”. Hon satt tolv år i dåvarande Folkpartiets, numera Liberalernas, partistyrelse och var vice ordförande i kommunstyrelsen i Upplands Väsby (2006–2012). Hade det inte varit mer lönsamt att ägna sig åt affärerna? – Jag tyckte att jag hade ett ansvar att engagera mig. Vi bor i Upplands Väsby. Det är vårt hem på jorden. Sedan 2015 har hon lämnat familjeimperiets stafettpinne till femte generationen. Omställningen tycks inte ha vållat någon identitetskris. – Absolut inte, jag sitter kvar i många styrelser i familjeföretaget och hinner rida två, tre gånger om dagen. Pengar talar hon ogärna om och benämningen ”Sveriges rikaste kvinna” tycks hon vara urless på, hur korrekt den än är. – Det finns inget tråkigare än att kallas Sveriges rikaste kvinna! Det är väldigt förminskande. Kommentaren ”hon har ju ärvt” – har jag råkat ut för så många gånger. Att skapa tillgångar för att våga skapa nytt är en ynnest. Samtidigt är det sorgligt att vara bedömd bara utifrån det. Jag är väldigt nyfiken på hur vissa politiker ser på rikedom. Vad ska jag göra med pengarna i stället för att ge jobb åt 25 000 människor och engagera mig ideellt? Rikedomen till trots är hennes yttersta lyx alldeles gratis. – Yttersta lyxen för mig är att vakna upp till en dag utan program och kunna välja fritt vad jag ska ägna dagen åt: vänner, samtal, läsning eller hästar, säger Antonia Ax:son Johnson. Antonia Ax:son Johnson Gratuleras till: Fyller 75 år den 6 september 2018. Gör: Flera styrelseuppdrag i familjeföretaget. Familj: Gift med Göran Ennerfelt. Barnen Alexandra, Caroline, Axel och Sophie med respektive familjer. Bor: Lövsta gård i Upplands Väsby norr om Stockholm. Så firar hon födelsedagen: ”Ska vara på den mest underbara platsen på jorden: savannen i utkanten av Kruger nationalpark bland djuren.” Om att fylla 75: ”Livet är ett kontinuum som fördjupas över tiden med klarare sikt och större perspektiv. Att fylla just 75 är en icke-fråga.” Nyfiken: ”Jag är genuint nyfiken och söker ofta samtal med andra människor – mina barn brukade sucka över det under uppväxten. I grunden är jag blyg, men det var länge sedan jag kände mig blyg.” Feminist: ”Självklart då jag som företagare drivit kvinnors frågor i snart 50 år! På min favorit t-tröja står ‘Feminists take no shit’". Oroas av: ”Planetens tillstånd och demokratins utsatthet.”


Så hanterar du höstdepression – experternas bästa råd

Summary: Levande ljus, höstglada löv och kanske en kopp te. En del tycker om hösten – för andra blir livet sämre när dagsljuset minskar. Men finns det verkligen depressioner som är årstidsbundna?

Dagarna blir allt kortare och mörkret lägger sig. Många känner sig nedstämda under hösten, blir trötta och orkeslösa. Andra får ett sug efter socker och kolhydrater, eller vill gå i ”vinteride”. Men finns det verkligen depressioner som är årstidsbundna? Baba Pendse, tidigare överläkare vid Skånes universitetssjukhus, har forskat om just detta. Han skrev sin doktorsavhandling om årstidsbundna depressioner, eller "Seasonal Affective Disorder (SAD), som är en internationell term för detta depressionstillstånd. I sin avhandling, som blev klar 2004, studerade Baba Pendse patienter med SAD och depressionspatienter som gjort självmordsförsök. Depressionssymtom som var särskilt förknippade med årstidsbunden depression var irritabilitet, obeslutsamhet, trötthet, minnesstörningar, ökad sömn, muskelspänning, förlust av sensoriska och motoriska funktioner, tankestopp, rådvillhet, förlångsamning och agitation. Många av de höstdeprimerade patienterna tackade nej till att gå på fester och andra tillställningar, berättar Baba Pendse. De bjöd sällan hem vänner och var ständigt trötta trots att de sov mycket. – Höstdepressioner och annan årstidsbunden nedstämdhet måste tas mer på allvar i vården. I dag brister kunskapen på många håll, säger han. Läs mer: Därför blir Tromsöborna inte vinterdeppiga Trötthet, nedstämdhet, brist på energi eller i svårare fall verkliga depressioner kopplat till årstiderna förekommer sällan i länder kring ekvatorn, och förekomsten ökar ju längre norrut och söderut på jordklotet man kommer. Höstdepressioner och vintertrötthet har därför satts i samband med att mängden dagljus minskat under de mörka årstiderna, som här i Sverige. En teori är att personer som lider av SAD inte klarar av den snabba växlingen mellan sommarljuset och höstmörkret – och att kroppens produktion av sömnhormonmedlet melatonin störs. Den legitimerade och privatpraktiserande psykologen Fredrik Sandin möter ofta patienter som söker hjälp för att de känner sig nedstämda eller deprimerade under hösten. – Alla människor har en mer eller mindre tydlig psykisk sårbarhet som kan ge sig till känna när det händer något negativt i livet, som att en anhörig dör eller att man förlorar jobbet. Några upplever att just skiftena mellan årstiderna påverkar deras sinnesstämning. Fredrik Sandin säger att andra inte är medvetna om att deras problem uppstår just när mörkret lägger sig om hösten eller när ljuset återvänder på våren. Så det första han gör är att få patienten att identifiera när besvären dyker upp. – Bara den insikten hjälper många, de får en förklaring till sina besvär. Allra viktigast, som när det gäller all psykisk och fysisk ohälsa, är att skapa en sund livsstil. Det handlar om att äta, träna och sova regelbundet. I allvarligare fall behöver kanske antidepressiva medel sättas in, säger Fredrik Sandin. Tv: Så slipper du vara vinterdeppig Under flera år fanns det särskilda ljusrum på svenska sjukhus där patienter som var deprimerade fick behandling. Men effekten var svår att bevisa vetenskapligt. I dag används sådana rum bara på några enstaka håll. Statens beredning för medicinsk utvärdering (SBU) utvärderade redan 2007 de vetenskapliga studier av ljusterapi som då fanns tillgängliga. Slutsatsen var att det fortfarande saknas tillfredsställande resultat för att påstå att behandling med ljusterapi har någon effekt på vare sig årstidsbunden depression eller annan depression. Enligt Socialstyrelsens nationella riktlinjer från 2016 bör hälso- och sjukvården inte erbjuda ljusterapi vid lindrig till medelsvår egentlig depression, eftersom det vetenskapliga underlaget är otillräckligt och det finns andra effektiva behandlingsmetoder. Arne Lowden är docent i psykologi vid Stockholms universitet. Sedan många år forskar han om sömnens och ljusets betydelse i våra liv. Han kan se i sina data att många människor upplever en tydlig nedgång i humöret under de mörka årstiderna. Det gäller både unga som går i skolan och vuxna som arbetar. – Studier visar att hälften av alla som arbetar upplever skiftningar i humöret, brist på energi och en större trötthet under hösten och vintern. Troligen finns ett samband mellan hur mycket ljus vi får från solen under de mörka årstiderna och vårt välmående. Data från SMHI visar att fyra femtedelar av instrålningen av energi från solen sker under vår och sommar – och bara en femtedel under hösten och vintern, fortsätter Arne Lowden. Därför är det enligt honom bra att vara utomhus minst en timme varje dag. – Förr klarade vi årets mörkare perioder bättre eftersom vi var ute stor del av dagen. Att vistas inomhus på dagarna är ett nytt fenomen som kom med elektriciteten för lite mer än 100 år sedan. I december i fjol presenterade Arne Lowden rapporten ”Ljus och hälsa” på uppdrag av den statliga folkhälsomyndigheten. En del av de drabbade får problem med sömnen och med dygnsrytmen, andra upplever en stor trötthet. – Sedan har vi en grupp som blir verkligt deprimerade och ofta behöver professionell hjälp för att kunna hantera sina liv. Bristen på dagsljus är troligen en viktig förklaring till både de svåra säsongsbundna depressionerna och till den mindre allvarliga nedstämdheten. Därför är det så viktigt att regelbundet vistas utomhus, menar Arne Lowden. Läs mer: Så vet du om du har en depression Han har precis sammanställt en forskningsrapport som bygger på enkätsvar från 1.300 gymnasielever i Stockholmsområdet. Många av dem upplever att deras humör försämras under hösten. –Jag tycker mig märka klara säsongseffekter när det gäller det självskattade humöret bland eleverna. Andra faktorer kan förklara dessa humörsvängningar, men ljuset är en stark faktor tror jag. När skolan börjar vistas ju många unga allt mindre ute i dagsljus. En mindre grupp av eleverna blev uppmanade att bära särskilda ljusglasögon under tjugo minuter innan de gick till skolan. Nästan alla upplevde att deras humör påverkades positivt. – Vi kan dock inte utesluta att det finns en placeboeffekt. Det vill säga att den uppmärksamhet eleverna fick i sig gjorde att de mådde bättre samtidigt som också de förväntade sig att må bättre, säger Arne Lowden. Annars är det ofta medelålders personer som drabbas av årstidsbundna depressioner. En av dem är 35-årige Frans. Han har ett arbete som är utåtriktat och kräver många sociala kontakter, och tycker därför att det är känsligt att uppge sitt efternamn. Under en längre tid hade Frans märkt att han inte mådde så bra när sommaren övergick i höst. Han kände sig trött, men det var en trötthet som inte blev bättre om han sov lite mer. – Jag var nedstämd och socialt tillbakadragen på ett sätt som jag inte brukade vara. Fast jag kopplade inte ihop det med att jag kunde lida av det jag senar förstått kallas en årstidsdepression, säger Frans. Hur han mådde påverkade hur han funkade både på jobbet och privat. Till slut kände han att han behövde få hjälp. Hos en psykolog fick Frans hjälp att hantera sin nedstämdhet och trötthet. – Det hjälpte att sätta ord på det jag kände vilket i sig gjorde livet lättare att leva. Jag känner fortfarande av min höstdepression, men medvetenheten om vad den beror på underlättar. Har du fått någon annan hjälp än samtal? – För mig har det räckt med samtalen. Men nu tänker jag skaffa dagsljuslampor hemma och till kontoret. Det är en ”lekmannagrej” och vi får se hur det fungerar. En del hävdar att ljus kan påverka det psykiska välbefinnandet. Hur mår du då efter årets extremt heta och ljusa sommar? – Omställningen blev brutal. Det skiftade så snabbt från varmt till kallt, från ljust till mörker. Jag känner av min depression, men nu kan jag hantera den. Vad kan jag göra själv? Kontakta en vårdcentral eller en psykiatrisk mottagning om du har varit nedstämd under minst två veckor och har andra symtom på depression. Det gäller också om du känner igen symtomen får tidigare årstidsbundna depressioner. Symtomen varierar från person till person, och hur svåra de är. För dem som har lindriga symtom kan en hälsosam livsstil räcka för att bli av med besvären. Andra kan behöva stöd och behandling. Var gärna fysiskt aktiv och försök vara mycket utomhus. Du mår också bra av att äta regelbundet och en balanserad kost. Avstå från alkohol och andra droger som kan göra att du mår sämre, även om du kan känna en kortvarig lättnad. Bra sovvanor är också viktiga för ett hälsosamt liv. Försök att minska stress och fortsätt med de aktiviteter som du tidigare har gillat, även om det till en början känns svårt. Källa: Vårdguiden  Årstidsbundna depressioner Årstidsbunden depression räknas i dag som en typ av depression med ”årstidsrelaterat mönster”. Det innebär att man ska ha haft episoder av egentlig depression med tydlig koppling till årstiden minst två år i följd. Den här typen av depression förekommer i hela världen, men är vanligare i länder där årstiderna för med sig stora skillnader mellan dagens och nattens längd. Symtomen liknar dem vid vanliga depressioner, men det förekommer också andra och mer ovanliga symtom. Det kan handla om ökad aptit och sug efter sötsaker som kan leda till viktökning, ökad sömnbehov, tyngdkänsla i armar och ben, ökad känslighet och svårigheter i sociala relationer. Källa: Vårdguiden


Rösta bort alla främlingsfientliga krafter i valet

Summary: Svenska soldater har i tjänstgöring utomlands sett hur en majoritet av befolkningen inte klarat att stå emot extremisters världsbild. Att nu se samma typ av propaganda i Sverige skrämmer oss och gör att vi uppmanar alla att rösta bort främlingsfientliga krafter i valet.

För oss veteraner som tjänstgjort som soldater vid konflikter runt om i världen sitter vårt land för alltid djupt inne i våra hjärtan och vi är stolta att få ha tjänstgjort med svenska flaggan på våra uniformer. Vi är många, vi är olika, vi ser olika ut och vi tycker olika – men vi förenas och står alltid upp för Sverige. Demokrati, rättvisa och välfärd är ord vi väljer när vi stolt pekar på vår flagga. Vi har till skillnad från företrädare för främlingsfientliga partier som nu skränar på torg och gator riskerat våra liv under denna flagga. Att de tror att de kan definiera svenskhet är ett hån mot oss och Sverige. Att med svenska flaggan skandera, uppträda aggressivt, visa hat och uttrycka främlingsfientliga åsikter är falskt och ett en skymf mot Sverige och våra demokratiska värden. Det är snart val och främlingsfientliga partier ser ut att växa. Dessa partier ser invandringen som orsak till alla problem i samhället. De anser att en blandning av etniska grupper har en negativ effekt på samhället. Historien har dock visat att utveckling gynnas av nya influenser från andra kulturer. Utvecklingen av Sveriges första stad, Sigtuna, var starkt kopplad till invandring. Många av stadens invånare var invandrare. Senare har vi sett hur Stockholm utvecklades genom invandring från till exempel Tyskland, vilket under vissa perioder innebar att en stor del av stadens befolkning var tyskspråkig. Från främlingsfientligt håll hörs att blandning av etniska grupper leder till konflikter, där Balkan framhålls som exempel. Vi veteraner vet av egen erfarenhet att det inte är den etniska blandningen som skapar konflikter. Det är extremister som utnyttjar och underblåser motsättningar. Efter kommunismens fall och många års ekonomisk nedgång i Jugoslavien började extrema grupper, inte olikt det parti som vuxit fram i Sverige under senare år, skylla alla problem på andra etniska grupper. När extremister dessutom begick våldshandlingar skapades en negativ spiral av rädsla som ledde en kedja av hat och hämnd. Vi som var på plats såg att en majoritet av befolkningen inte köpte extremisternas världsbild, men inte klarade av att hantera och stå emot den kraft som propagandan från extremisterna släppte fram. Att nu se samma typ av propaganda i Sverige skrämmer oss och gör att vi nu agerar. Vi veteraner har sett liknande händelseutvecklingar vid konflikter på fler platser runt om i världen. När vi ser främlingsfientliga politiker sätta på sig kostymer och bänka sig i riksdagen blir vi mycket oroade. Vi har sett att det börjar med små grupper av nationalistiska extremister, men att det kan sluta med Srebrenica och fullskaligt inbördeskrig. Vi vill därför uppmana dig som går och röstar den 9 september att tänka till. Tror du verkligen att utmaningar och problem kring bostäder, skola, försvar, sjukvård, kriminalitet, miljö och andra politikområden kommer att lösas genom att kasta ut invandrare? Vi tror inte det. Vi tror i stället att dessa och andra frågor kommer att lösas på samma sätt som vi alltid löst andra utmaningar och problem i Sverige: genom diskussioner, debatt, forskning, utredningar, kompromisser för att slutligen landa i genomarbetade politiska åtgärder. Vi vet att det kan låta tråkigt med ”utredningar”, men vi tror att människorna på Balkan, Cypern, Afghanistan, Libanon, Mali och andra konflikthärdar hellre hade haft torra utredningar än de konflikter som vi fick verka mitt i. Vi veteraner hoppas att ni har respekt för Sveriges demokratiska värden. Ett sätt att visa detta är att ni nu ställer er vid vår sida och med glädje och stolthet visa att i vårt Sverige får vi vara olika och att alla människor har lika värde. Till alla som visar främlingsfientlighet, säger vi: Avbryt! Ursprungliga undertecknare: Carina Jägborn, Libanon- och Bosnienveteran, Jimmy Ekström, Libanonveteran, Kim Hättander, Afghanistanveteran, Jerry Jonsson, Bosnienveteran, Per Eglander, Cypernveteran, Sören Rundin, Libanonveteran, Laila Johansson, Libanon- och Kroatienveteran, Jens Kjörk, Afghanistanveteran, Håkan Leijon, Libanonveteran, Magnus Ljung, UNMIK- och Kosovoveteran, Jan Hjelmberg, Cypernveteran bat44C och 48C, Håkan Axelsson, Gaza- och Cypernveteran, Micke Blomqvist, Bosnienveteran, Kari Sedergren, Cypernveteran, Haakn Hansen, Sinai- och Cypernveteran, Britt-Inger Kihlström, Östtimorveteran, Kristofer Hultgren, Kosovo- och Afghanistanveteran, Jessika Westman, Kosovoveteran, Per Ölmunger, Bosnienveteran, Pierre Kosner, Libanon-, Bosnien och Kosovoveteran, Nole Karlsson, Libanon- och Saudiveteran, Jan Erik Jablonsky, Libanonveteran, Jan-Eric Edström, Cypernveteran, Jan Tossavainen, Cypernveteran, Daniel Norén, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Peter Hallgren, Libanon-, Kuwait- och Bosnienveteran, Kjell Wejdemar, Cypernveteran, Robin Karlsson, Kosovoveteran, Peter Olsson, Libanon-, Somalia-, Bosnien-, Kroatien-, D.R. Congo-, Burundi- och Rwandaveteran, Niklas Strand, Kosovoveteran, Mats Kåreskog, Cypern- och Libanonveteran, Thomas Sjögren, Libanonveteran, Pär Sundgren, Bosnienveteran, Mats Rubinsson, Bosnien- och Makedonienveteran, Jonas Andersson Björk, Bosnien- och Kosovoveteran, Igor Glavan, Bosnienveteran, Hannu Berghäll, Kosovo- Bosnien- och Afghanistanveteran, Jörgen Nyqvist, Afghanistanveteran, Torbjörn Wennerström, Sinai- Egypten- och Libanonveteran, Lars Qvart, Kosovoveteran, Gunilla Appelgren, Libanonveteran, Leonardo Beck, Bosnien- och Kosovoveteran, Lasse Ring, Libanonveteran, Marko Tuorilin, Bosnien- och Kosovoveteran, Mikael Khattab, Libanonveteran, Erik Jonsson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Willy Jensen, Libanon- och Saudiveteran, Magnus Widenstål, Bosnienveteran, Gudmar Ohlsson, Cypernveteran, David Lindmark, Bosnienveteran, Christer Hammarberg, Bosnien- och Kosovoveteran, Magnus Lindvall, Cypernveteran, Markus Gunnarsson, Kosovoveteran, Stefan Pieksma, Makedonien- och Bosnienveteran, Örjan Gillberg, Libanonveteran, Ronnie Larsson, Libanonveteran, Bo Olsson, Bosnienveteran, Arne Källström, Cypern- och Mellanösternveteran, Harry Björk Gaza- och Cypernveteran, Luisa Landewall, Afghanistan- och Maliveteran, Nicklas Lundin, Libanon- och Bosnienveteran, Malin Bjärnetoft, Kosovo- och Maliveteran, Igge Alenius, Afghanistan- och Maliveteran, Stefan Klinthäll, Bosnienveteran, Lisa Mobrand, Maliveteran, P-G Wikström, Cypernveteran, Jimmy Werf, Maliveteran, Behzad Yari, Afghanistan- och Maliveteran, Livio Benedetto, Cypernveteran, Joel Edving, Libanonveteran, Jonathan Mörngård, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Peter Kristensson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Christer Thagesson, Cypern- och Mellerstaösternveteran, Lars Persson, Cypernveteran, Jan-Otto Sten, Cypernveteran, Mats Andersson, Sinaiveteran, Per Thaagaard, Libanonveteran, Kim Loord, Afghanistan- och Maliveteran, Håkan Nilsson, Afghanistanveteran, Johan Eklöv, Kosovoveteran, Fredrik Stadig, Kosovo- och Afghanistanveteran, Ted Lidgard, Kosovoveteran, Mattias Thorén, Kosovoveteran, Emil Oskarsson, Afghanistanveteran, Martin Ohlsson, Bosnien- och Kosovoveteran, Joakim Pohlman, Libanon- och Kosovoveteran, Jonas Wetterberg, Bosnienveteran, Ingemar Bellung, Gaza- och Cypernveteran, Arne Thuresson, Cypernveteran, Jonas Lindgren, Bosnien- och Kosovoveteran, Bo Sigeback, Cypern- och Bosnienveteran, Pär Högman, Kosovoveteran, Mikael Bäckström, Bosnienveteran, Sten Jakobsson, Cypern- och Libanonveteran, Henric Davidsson, Bosnienveteran, Lars Anderberg, Cypernveteran, Mats Jonsson, Bosnienveteran, Lars Nilsson, Libanon- och Somaliaveteran,, Peter Ellnebrant, Afghanistanveteran, Calle Sjöstrand, Libanon- och Somaliaveteran, Jan Strömberg, Sinai-, Cypern- och Libanonveteran, Magnus Lindsjö, Kosovo- och Liberiaveteran, Magnus Engström, Bosnienveteran, Kurt Johansson, Cypernveteran, Jonas Larsen, Makedonienveteran, Andreas Vallgren, Kongoveteran, Mikael Bäckström, Bosnienveteran, Farid BenHajji, Bosnienveteran, Pål Rosén, Libanon- och Bosnienveteran, Ulf Hammarstedt, Libanon- och Bosnienveteran, Thomas Larsson, Libanonveteran, Pelle Hogbring, Tchad-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Stefan Johansson, Libanon-, Makedonien- och Bosnienveteran, Palle Lindkvist, Libanonveteran, Lars Persson, Bosnien-, Västsahara- och Kosovoveteran, Lennart Blomqvist, Congo- och Cypernveteran, Kenneth Svasse, Libanon-, Makedonien-, Bosnien- och Kosovoveteran, Elof Larsson, Gaza- och Cypernveteran, Lars Vidin, Bosnienveteran, Marcus Hultvall, Bosnienveteran, Ewa Zachau, Kosovoveteran, Anders Hansson, Libanon- och Kosovoveteran, Daniel Frid, Kosovoveteran, Per-Arne Pettersson, Sinaiveteran, Martin Björk, Maliveteran, Andreas Traunsberger, Kosovoveteran, Mia Rexfalk, Afghanistanveteran, Christer Granström, Cypernveteran, Jan Persson Cooper, Libanon, Camilla Malmberg, Bosnienveteran, Mia Kainz, Afghanistanveteran, Pierre Bäckman, Kosovoveteran, Patric Hjärtmyr, Libanon-, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Mats Obitz, Libanonveteran, Tommy Vormisto, Afghanistan-, Bosnien och Mellanösternveteran, Daniel Hjärne, Kosovo- och Mellanösternveteran, Andreas Hedman, Afghanistanveteran, Per Lundh, Kosovoveteran, Kennet Bergqvist, Kosovo- och Bosnienveteran, Patrik Andersson, Bosnien- och Västsaharaveteran, Magnus Abrahamsson, Libanonveteran, Jens Elieson, Makedonien- och Kosovoveteran, Ingvar Henriksson, Cypernveteran, Oswaldo Manuel Araujo Porles, Libanonveteran, Magnus Palmén, Cypernveteran, Nicklas Martinsson, Afghanistanveteran, Niclas Andersson, Libanonveteran, Jan Ravheden, Cypern- och Sinaiveteran, Magnus Häggquist, Afghanistansveteran, Patrik Ågren, Bosnienveteran, Henrik Andersson, Bosnienveteran, Lasse Olsson, Cypernveteran, Lisa Persson, Kosovoveteran, Tommy Karlsson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Lars-Olov Jonsson, Sinai-, Libanon- och Bosnienveteran, Reino Olsson, Cypern- och Sinaiveteran, Therese Carlsson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Göran Franzen, Cypern- och Mellanösternveteran, Patrik Flodin, Libanon-, Bosnien-, Västsahara-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Joakim Glinzer, Libanonveteran, Kristian Norgren, Afghanistan- och Kosovoveteran, Jimmy Carlsson, Kosovoveteran, Tomas Nobelius, Bosnien-, Kosovo- och Liberiaveteran, Johan Willemo, Kosovoveteran, Bengt Pethman, Cypernveteran, Magnus Marvéus, Bosnienveteran, Niklas Hjortenkrans, Kroatienveteran, Anders Pettersson, Libanon- och Bosnienveteran, Peter Andersson, Libanon-, Bosnien- och Kosovoveteran, Mian Persson, Kosovo-, Afghanistan- och Maliveteran, Per Bogren, Bosnienveteran, Peter Vesterlund, Bosnienveteran, Mathias Eriksson, Maliveteran, Peter Söderblom, Cypern- Libanon- och Saudiveteran, Peter Janzon, Bosnienveteran, Ronald Eskilsson, Sinai-, Libanon- och Bosnienveteran, Stefan Riddarström, Afghanistanveteran, Michael Elovfsson, Libanon-, Makedonien-, Bosnien- och Kosovoveteran, Anna Eriksson, Afghanistan-, Kosovo- och Tchadveteran, Tommy Ungh, Cypernveteran, Stefan Andersson, Libanon- och Makedonienveteran, Richard Ohlsson, Bosnienveteran, Anders Westlund, Bosnienveteran, Ingela Bredesen, Kosovoveteran, Martin Hansson, Kosovoveteran, Ove Eriksson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Anders Wockatz, Kosovoveteran, Örjan Noreheim, Cypern- och Libanonveteran, Hendrik Burger, Libanonveteran, Magnus Olsson, Kosovo-, Tchad- och Afghanistanveteran, Magda Hauser, Maliveteran, Johan Kaliff, Libanon-, Makedonien- och Bosnienveteran, Per Lennartsson, Libanon- och Bosnienveteran, Anette Nilsson, Libanon- och Kroatienveteran, Pär Lundqvist, Kosovoveteran, Fredrik Wass, Afghanistanveteran, Mats Nordgren, Cypernveteran, Pär Nilsson, Libanon-, Makedonien- och Bosnienveteran, Carina Wallqvist, Libanonveteran, Claes Stråle, Libanonveteran, Pia Boväng, Libanonveteran, Solweigh Lindskog, Libanonveteran, Roger Pettersson, Libanon-, Afghanistan-, Etiopien/Eritrea-, Bosnien, Angola- och Syrienveteran, Torbjörn Faraasen, Bosnien- och Kosovoveteran, Krister Rehn, Libanon- och Afghanistanveteran, och Therese Cederholm, Liberia- och Afghanistanveteran. Följade namn tillkom den 1 september: Leif Johannesson, Mellanösternveteran, Christer Ström, Cypernveteran, Josephine Hässler, Cypernveteran, Maria Almlöv, Djibouti- Kosovo-, Ungern- och Afghanistanveteran, Petra Fredriksson, Afghanistanveteran, Ulf Husén, Sinaiveteran, Björn Fransson, Cypernveteran, Stefan Furuskog, Bosnienveteran, Bertil Karlsson, Cypern- och Sinaiveteran, Anders Enmark, Mellanöstern- och Cypernveteran, Jonas Penton, Kosovoveteran, Kristian Seger, Makedonienveteran, Johan Klang, Libanonveteran, Mathias Andersson, Afghanistan- och Maliveteran, Stephan Lonntorp, Kosovoveteran, Ludvig Rylander, Kosovo- och Afghanistanveteran, Christer Hedberg, Libanonveteran, Mikael Kivi, Bosnienveteran, Johan Eriksson, Afghanistanveteran, Peter Sjöberg, Cypernveteran, Stina Glas, Kosovoveteran, Monica Larsson, Tchad- och Afghanistanveteran, Djuliano Jakus, Bosnienveteran, Inger Esplund, Libanonveteran, Kjell Thoäng, Afghanistan- och Maliveteran, Helena Danielsson, Kosovoveteran, Johan Nolén, Libanon- och Somaliaveteran, Anders Åkerström, Cypernveteran Ola Grönlund, Cypern- och Libanonveteran, Johan Bergstad, Unikom-veteran, Per Andersson, Libanonveteran, Farah Saighani, Afghanistanveteran, Göran Johansson, Cypern-, Libanon-, Makedonien- och Bosnienveteran, Pär Engholm, Kosovo-, Afghanistan- och Somaliaveteran, Henrik Månsson, Kosovoveteran, Robert Andersson, Kosovoveteran, Magnus Rockler, Libanon- och Bosnienveteran,, Mikael Goossen, Afghanistanveteran, Tobbe Lind Carrenäs, Cypern- och Libanonveteran, Erik Sjödin, Cypernveteran, Tommy Klaar, Sinai-, Cypern- och Libanonveteran, Toiwe Noren, Sinaiveteran, Urban Gustavsson, Libanon- och Bosnienveteran, Johan Dereborn, Afghanistan- och Maliveteran, Mikael Wiss, Cypernveteran, Thord Lindgren, Cypern- och Libanonveteran, Paul Murray, Maliveteran, Fredrik Panzio, Libanonveteran, Fredrik Runesjö, Afghanistanveteran, Fredrik Sjöholm, Libanonveteran, Britt Edvardsson, Libanonveteran, Ingrid Hurtig, Saudi-, Libanon- och Somaliaveteran, Mikael Vuorijärvi, Libanon-, Makedonien- och Bosnienveteran, Jan-Eric.Andersson, Cypernveteran, Per Strindberg, Bosnienveteran, Sven Nilsen, Libanonveteran, Matts Dagerhäll, Mellanöstern- och Cypernveteran, Peter Häggquist, Bosnienveteran, Ulrica Momqvist, Afghanistanveteran, Kristofer Wikdahl, Kosovoveteran, Christina Björnfot, Bosnienveteran, Ola Kereby, Bosnien- och Liberiaveteran, Mattias Fredriksson, Bosnien-, Kosovo- och Liberiaveteran, Carl-Göran Jämteby, Cypern- och Sinaiveteran, Claes Loberg, Bosnien- och Kosovoveteran, Mikael Andersson, Bosnienveteran, Michael Robertsson, Bosnienveteran, John-Erik Sandsröm Libanon- och Bosnienveteran, Stefan Berner, UNTSO- och Tchadveteran, Rasmus Salmi, Kosovo- och Afghanistanveteran, David Hakeberg, Bosnienveteran, Patrik Jonasson, Libanonveteran, Michael Lönn, Libanonveteran, Niklas Falk, Afghanistan- och Maliveteran, Johan Fahlberg, Cypernveteran, Bo Bergstedt, Gaza-, Cypern-, Sinai-, Kurdistan- och Bosnienveteran, Mats Ruthström, Libanonveteran, Monica Salminen, Bosnienveteran, Andreas Jonasson, Bosnien- och Kosovoveteran, Inger Nolén, Libanon- och Bosnienveteran, Peter Mignander, Afghanistan- och Cypernveteran, Anna-Lena Henriksson, Bosnien- och Kosovoveteran, Johan Hagelin, Liberia- och Afghanistanveteran, Anders Halldèn, Bosnienveteran, Andreas Johansson, Bosnienveteran, Lennart Lehtola, Cypern- och Libanonveteran, Daniel Linden, Kosovo- och Afghanistanveteran, Bobo Löfgren, Kosovoveteran, Pekka Englund, Cypern-, Libanon-, Makedonien-, Bosnien- och Kosovoveteran, Daniel Norman, Kosovoveteran, Benkt Sjödahl, Cypern-, Libanon-, Mellerstaöstern- och Bosnienveteran, Claes-Henrik Ahlberg, Kongo- och Maliveteran, Stenley Olofsson, Sinai- och Mellerstaösternveteran, Jan Ekhult, Bosnienveteran, Staffan Hammarbäck, Afghanistanveteran, Johan Söderqvist, Bosnienveteran, Mika Sörensen, Libanon-, Syrien-, Israel-, Palestina-, Somalia-, Bosnien-, Kosovo-, Östtimor-, Sri Lanka-, Nepal-, Afghanistan- och Georgienveteran, Pontus Hedberg, Bosnien-, UNOMIG-, ECMM- och Georgienveteran, Peter Littke, Makedonien- och Kosovoveteran, Joacim Göransson, Bosnien- och Afghanistanveteran, Jörgen Ingvald, Bosnienveteran, Markus Lekberg, Afghanistan- och Maliveteran, Marie-Louise Heleander, Libanonveteran, Arne Ottosson, Mellanöstern- och Cypernveteran, Per Odestrand, Liberiaveteran, Daniel Nybling, Kosovo- och Afghanistanveteran, Ove Schönning, Libanonveteran, Johan Hegestrand, Bosnien- och Kosovoveteran, Margareta Molin, Bosnienveteran, Fredric Strimell, Bosnien-, Kosovo- och Liberiaveteran, Thomas Berglund, Sinai-, Cypern- och Libanonveteran, Richard Walter, Libanonveteran, Leif Olsson, Cypernveteran, Anders Sundman, Makedonien-, Bosnien- och Kosovoveteran, Jan Ekhult, Bosnienveteran, Peter Mignander, Afghanistan- och Cypernveteran, Bertil Eriksson, Cypernveteran, Hans Johansson, Kosovoveteran, MariAnne Boström, Libanon- och Bosnienveteran, Rasmus Künstlicher, Afghanistanveteran, Thomas Berglund, Sinai-, Cypern-, Libanonvetetan, Mats Jonsson, Bosnienveteran, Mia Näslund Anda, Libanon-, Saudi - och Somaliaveteran, Stefan Lindholm, Saudiveteran, Kennet Bergqvist, Bosnien- och Kosovoveteran, Lisa Frisk, Saudi-, Somalia- och Bosnienveteran, Per Winberg, Cypernveteran, Per Magnusson, Afghanistanveteran, Tomas Stålhammar, Afghanistanveteran, Anders Wermén, Makedonien- och Bosnienveteran, Cornelis Sjöstedt, Libanon- och Bosnienveteran, Mathias Häglund, Bosnienveteran, Håkan Wingren, Bosnienveteran, Mattias Hyllert, Kosovoveteran, Lillis Härd, Bosnienveteran, Christer Jonsson, Bosnienveteran, Fredrik Persson Bosnien- och Kosovoveteran, Simon Sparre, Kosovo- och Liberiaveteran, Alf Kylfält, Cypernveteran, Fredrik Runesson, Bosnien- och Kosovoveteran, Tor Cavalli-Björkman, Cypern-, Libanon-, FYROM-, Afghanistan- och Maliveteran. Dessa undertecknare tillkom den 3 september: Mats Rosenkvist, Sinaiveteran, Torbjörn Gebrat Pujol, Cypern-, Libanon-, Saudi- och Bosnienveteran, Paulina Hurynowicz, Libanonveteran, Kurt Berg, Gazaveteran, Tor Hiis, Kosovo- och Afghanistanveteran, Lars-Göran Nyholm, Libanon- och Saudiveteran, Fredrik Sörman, Makedonien-, Bosnien- och Kosovoveteran, Fredrik Runesson, Bosnien- och Kosovoveteran, Jessica Cherian, Bosnien- och Kosovoveteran, Rolle Berg, Sinai-, Kosovo- och Tchadveteran, Jan Strömberg, Sinai-, Cypern- och Libanonveteran, Jeanett Klingtoft, Bosnienveteran, J-O de Land, Cypernveteran, Bengt Israelsson, Kongo- och Cypernveteran, Hans Kjellström, Cypern- och Saudiveteran, Lars Wengrud, Cypernveteran, Pontus Billenman, Kongo- och Liberiaveteran, Johan Bergstad, Kuwait- och Irakveteran, Björn Nilsson, Bosnienveteran, Stefan Andersson, Libanon- och Somaliaveteran, Caroline Rö, Bosnien- och Afghanistanveteran, Johan Norlander, Kroatienveteran, Seldar Cox, Kosovoveteran, Gunnar Andersson, Cypernveteran, Mikael Wallentin Åström, Mali- och Afghanistanveteran, Mikael Bengtsson, Kosovoveteran, André Norlander, Kosovo- och Afghanistanveteran, Emil Björåker, Kosovoveteran, Daniel Darpe, Bosnienveteran, Marcel Doggwiler, Cypernveteran, Björn Wadelius, Bosnienveteran, Mats Englund, Libanon- och Irak/Kuwaitveteran, Kjell Samuelsson, Bosnien- och Kosovoveteran, Björn Teg, Cypernveteran, David Tengberg, Kosovo- och Liberiaveteran, Henrik Persson, Makedonien- och Bosnienveteran, Malin Reinhold, Maliveteran, Christian Everman, Bosnienveteran, Tomas Andersson, Makedonien- och Bosnienveteran, Lars Sundequist, Bosnienveteran, Mikael Tyson Jönsson, Bosnienveteran, Yan B. Strömberg, Cypernveteran, Roger Hallberg, Kroatien- och Bosnienveteran, Pontus Karlsson, Kosovoveteran, Christer Wilhelmsson, Cypernveteran, Ola Kronkvist, Bosnienveteran, Martin Bergstrand, Kosovoveteran, Alexandra Björk, Afghanistanveteran, Peter Mellgren, Bosnienveteran, Sabina Lindberg, Kosovoveteran, Richard Arvidsson, Kosovo-, Afghanistan- och Maliveteran, Fredrik Orstadius, Kosovo- och Afghanistanveteran, Andreas Johndin, Bosnienveteran, Håkan Jönsson, Libanon- och Makedonienveteran, Renette Larsson, Libanon-, Somalia- och Kosovoveteran Kjell Nilsson, Sinaiveteran, Mikael Hedlund, Bosnienveteran, Susanne Blid Roos, Saudi-, Somalia- och Bosnienveteran, Thomas Roos, Sinai-, Libanon- och Somaliaveteran, Tomas Lindström, Cypern-, Libanon- och Somaliaveteran, Joakim Merstrand, Libanon- och Bosnienveteran, Karl Vestgöte, Kosovoveteran, Michael Persson, Afghanistan- och Kosovoveteran, Jan Strömberg, Sinai-, Cypern- och Libanonveteran, Thomas Pettersson, Bosnien- och Kosovoveteran, Mikael Holmlund, Libanonveteran, P-J Uhlmann, Bosnien- och Kosovoveteran, Siw Svensson, Kosovoveteran, Lotta Skogh, Libanon- och Bosnienveteran, Antti J. Niemi, Bosnienveteran, Patrik Henriksson, Bosnienveteran, Jimmy Nilsson, Afghanistanveteran, Anna-Carin Björklund, Kosovo- och Maliveteran, Peter Sjöman, Cypernveteran, Ewa Bodén, Cypernveteran, Birger Zander, Mellanöstern-, Mocambique- och Angolaveteran, Bo-Ivan Robertsson, Kambodja-, Kashmir-, Kongo- och Afghanistanveteran, Patric Magnusson, Bosnien-, Kosovo-, Liberia-, Afghanistan-, Kashmir- och Västsaharaveteran, Helena Söderqvist, Kosovoveteran Jonas Öberg, Libanon- och Bosnienveteran, Mona Forsman, Liberiaveteran, Jens Sohlberg, Kosovoveteran, Lars Karlsson, Cypernveteran, Fredrik Björnfot, Bosnienveteran, Fredrik Dahlquist, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Carina Seldahl-Holmberg, Libanon- och Maliveteran, Jens Birch, Cypernveteran, Emil Johansson, Bosnienveteran, Matilde Erlandsson, Kosovo-, Kongo- och Afghanistanveteran, Andreas Philipsson, Kosovoveteran, Peter Bodin, Kosovoveteran, Roland Lifh, Libanon-, Makedonien-, Liberia- och Afghanistanveteran, Anders Spånglund, Libanonveteran, Christian Rexfalk, Bosnienveteran, Marlene Temmes, Kosovoveteran, Torbjörn Norlingh, Libanonveteran, Djuliano Jakus, Bosnienveteran, Anders Hansson, Cypernveteran, Anders Jarhult, Bosnien- och Kosovoveteran, Rolf Andersson, Libanon- och Makedonieneteran, Amir Dedic, Afghanistanveteran, Pia Bodén, Bosnienveteran, Peter Hallgren, Libanon, Kuwait- och Bosnienveteran, Maria Thorsson, Maliveteran, Patrik Terriern Strålin, Liberia-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Mikael Carla Carlström, Bosnien-, Kosovo-, Liberia- och Afghanistanveteran, Benny Fransson, Libanon- och Saudiveteran, Bengt Tiberg, Bosnienveteran, Bob Stefan Gelebo, Somalia-, Bosnien- och Afghanistanveteran, Thomas Torkelsson, Kroatienveteran, Igor Glavan, Bosnienveteran, Pär Lindblad, Bosnien- och Kosovoveteran, och Anders Thor-Lindskog, Libanonveteran. Dessa namnunderskrifter tillkom den 4 september: Henrik Esperi, Kosovoveteran, Gustav Sundström, Liberiaveteran, Katarina Bergstrand Nilsson, Bosnien- och Kosovoveteran, Anneli von Wachenfeldt, Bosnienveteran, Daniel Alm, Bosnien- och Kosovoveteran, Björn Tunberg, Kosovoveteran, Patric Andersson, Bosnienveteran, Lars Westholm, Cypern-, Somalia- och Liberiaveteran, Rosanne Waplan, Afghanistanveteran, Sven Jonsson, Bosnienveteran, Pär Olofsson, Kosovoveteran, Christopher Quinn, Liberia- och Afghanistanveteran, Johan Sundström, Libanon- och Makedonienveteran, Joackim Lundholm, Bosnienveteran, Roland Meijer, Kroatien-, Serbien- och Bosnienveteran, Johan Hassel, Kosovoveteran, Erik Schooner, Afghanistanveteran, Claus Dehlin, Libanon-, Irak/Kuwait-, Kroatien- och Sudanveteran, Astor Eriksson, Cypern- och Egyptenveteran, Mikael Ek, Cypernveteran, Örjan Gillberg, Libanonveteran, Magnus Glifstam, Bosnien- och Afghanistanveteran, Stefan Söderberg, Bosnien- och Makedonienveteran, Tobias Lundin, Balkanveteran, Sandra Isacsson, Afghanistanveteran, Rikard Torstensson, Bosnienveteran, Karl-Erik Carlsson, Cypernveteran, Viktoria Maaherra, Maliveteran, Mattias Green-Andersson, Bosnienveteran, Matts E Westin, Cypern- och Sinaiveteran, Per Högdahl, Bosnienveteran, Susanne Rydén, Libanon-, Kroatien- och Bosnienveteran, Oskar Werner, Kosovoveteran, Niclas Franzén, Libanon- och Saudiveteran, Peter Sincic, Liberia- och Afghanistanveteran, Mikael Olsson, Bosnienveteran, Bengt Gustafsson, Cypern- och Sinaiveteran, Bengt Jönsson, Cypernveteran, Johan Lundgren, Cypernveteran, Stefan Henriksson, Kosovoveteran, Tobias Lindblom, Afghanistan- och Maliveteran, Lennart Benjaminsson, Libanon- och Bosnienveteran, Kecke K Axelsson, Cypern-, Libanon-, Bosnien- och Makedonien, Joakim Stenius, Libanon- och Bosnienveteran, Magdalena Kappel, Bosnien- och Afghanistanveteran, Tobias Cederlund, Kosovoveteran, Susanne Axmacher, Tchadveteran, Mikael Persson, Bosnien- och Kosovoveteran, Hans Hedman, Afghanistan- och Maliveteran, Göran Arlefalk, Cypern- och Bosnienveteran, Markus Silén, Bosnienveteran, Daniel Bergius, Kosovoveteran, Peter Olsson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Bengt Rankka, Bosnien-, Makedonien- och Kosovoveteran, Bennet Justusson, Bosnien- och Kosovoveteran, Paula Svensson, Libanon- och Bosnienveteran, Rikard Andersson Egeriis, Kambodja- och Sudanveteran, Leif Johansson, Cypernveteran, Jonatan Norrman, Afghanistanveteran, Nils-Gunnar Runesson Gustafsson, Libanonveteran, Johan Lindwert, Libanonveteran, Ingmar Johansson, Bosnien- och Kosovoveteran, Jonas Alexandersson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Thomas Tullhög, Kosovoveteran, Ola Johansson, Libanonveteran, Ulf Ljunggren, Irak- och Pakistanveteran, Kristoffer Hortlund, Kosovo- och Afghanistanveteran, Gusten Nilsson, Kosovo- och Liberiaveteran, Ulf Sigberg, Bosnienveteran, Mikael Blomberg, Libanonveteran, Björn Eggeblad, Libanon- och Kuwaitveteran, Ronny Östlund, Libanonveteran, Ulf Corneliusson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Susanne Nyberg, Bosnien- och Kosovoveteran, Alar Pihel, Bosnienveteran, Calle Andreasson, Afghanistanveteran, Mats Hedell, Libanon-, Bosnien- och Kosovoveteran, Hasse Lindwert, Gazaveteran, Tobias Fahlén, Afghanistanveteran, Tommie Noren, Kosovoveteran, Erik Hultman, Libanonveteran, Per Eriksson, Libanonveteran, Ejve Wallqvist, Libanonveteran, David Östlingh, Afghanistanveteran, Patrik Lorentzon, Maliveteranveteran, Andreas Toll, Kosovoveteran, Urban Ohlsson, Cypernveteran, Erik Ottosson, Kosovoveteran, Anders Hansson, Cypernveteran, Johan Norberg, Bosnien-, Georgien- och Mellanösternveteran, Petter Rodhelind, Kosovo- och Afghanistanveteran, Anders Nilsson, Kosovoveteran, Hans Carlsson, Sinai-, Cypern-, Kashmir- och Libanonveteran, Ekrem Voca, Kosovo- och Afghanistanveteran, Patrik Torstensson, Maliveteran, Marie-Louise Norozi, Kosovoveteran, Martin Bergstrand, Kosovo- och Afghanistanveteran, Christoffer Halldorf, Liberiaveteran, Torbjörn Andersson, Kosovo- och Bosnienveteran, Örjan Lindell, Libanon- och Kroatienveteran, Markus Masip, Libanon- och Kroatienveteran, Ulf Henricsson, Bosnienveteran, och Thomas Lannge, Bosnienveteran. Dessa namn tillkom den 5 september: Ola Nilsson, Bosnien- och Afghanistanveteran, Kalle Leo, Kosovoveteran, Anton Frost, Kosovo-, Afghanistan- och Maliveteran, Lotta Parkstad, Kosovoveteran, Soheil Rathmaya, Tchadveteran, Bo Johansson, Libanonveteran, Johan Ljung, Kosovoveteran, Mats Jonsson, Bosnienveteran, Henrik Nilsson, Bosnien- och Kosovoveteran, Kenth Jönsson, Bosnienveteran, Fredrik Petersson, Kosovoveteran, Fredrik Isén, Kosovoveteran, Lars Åsande, Cypernveteran, Tommy Lundmark, Afghanistanveteran, Emelie Olsson, Liberia-, Afghanistan-, Kosovo- och Tchadveteran, Larz Lundhe, Libanon- och Bosnienveteran, Ruzdi Ekenheim, Bosnienveteran, Robert Nyborg, Afghanistan- och Tchadveteran, Hannah Björk, Kosovo- och Adenvikenveteran, Janne Karlsson, Cypernveteran, Sten Helleng, Libanonveteran, Pierre Larsson, Kosovoveteran, Johan Malmström, Bosnienveteran, Niklas Sahlback, Libanon- och Makedonienveteran, Fredrik Sillerström, Kosovoveteran, Magnus Englund, Sinaiveteran, Peter Madsen, Afghanistanveteran, Jani Turunen, Kosovoveteran, Anders Pettersson, Libanon-, Kroatien-, Bosnien- och Afghanistanveteran, Mårten Oretorp, Baltbat-veteran, Lennart Nilsson, Cypernveteran, Hampus Andersson, Kosovo- och Afghanistanveteran Uno Rosenqvist, Cypern- och Libanonveteran. Torbjörn Treier, Cypern- och Mellanösternveteran Christian Karlsson, Libanon- och Makedonienveteran Magnus Löfkvist, Bosnienveteran, Elisabeth Winterberg, Libanon-, Somalia- och Bosnienveteran, Peter Sehlin, Bosnienveteran, Morgan Ekström, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Magnus Andersson, Kosovoveteran, Mattias Lindberg, Kosovo- och Afghanistanveteran, Mikael Lannge, Makedonienveteran, Björn Telhammar, Kosovo- och Afghanistanveteran, Mats Bengtsson, Libanon- och Bosnienveteran, Henrik Jonsson, Kosovoveteran, Jonas Baatz, Bosnienveteran, Katarina Hammar, Libanon-, Somalia- Kroatien- och Bosnienveteran, Bengt Harfeldt, Cypern-, Bosnien- och Kosovoveteran, Mattias Johansson, Libanon-, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Malin Gezelius, Kosovo- och Afghanistanveteran, Pontus Andersson, Bosnienveteran, Arash Dehvari, Kosovoveteran Jim Johansson, Bosnienveteran, Michael Rytterstig, Kosovo- och Afghanistanveteran, Björn Citron, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Magnus Andersson, Libanon- och Somaliaveteran, Gunnar Fägersten, Novik-, Cypern- och Bosnienveteran, Robar Hawrami Nordlander, Afghanistanveteran, Sebastian Argenti, Afghanistan- och Maliveteran, Anne Hagen, Kosovoveteran, Anders Berntsson, Georgienveteran, Anders Löf, Libanonveteran, Torbjörn Gunnarsson, Bosnienveteran, Hugo Selling, Afghanistanveteran, Christian ”Charlie” Nyström, Kosovo- och Afghanistanveteran, Mattias Wengelin, Bosnienveteran, Erik Lindstedt, Bosnien- och Kosovoveteran, Peter Persson, Libanon- och Makedonienveteran, Göte Lundmark, Bosnienveteran, Jerker Furuskog, Kosovo- och Afghanistanveteran, Tim Nimsten, Libanon-, Makedonien-, Bosnien- och Kosovoveteran, Lars Thorén, Libanonveteran, Meta Erlandsson Karberg, Bosnien- och Kosovoveteran, Tor-Björn Johansson, Libanonveteran, Rolf Hultman, Kosovo- Sydsudan, Afghanistan- och Medelhavetveteran, Viktor Ottemark, Adenviksveteran, Mikael Söder, Bosnien- och Kosovoveteran, Sam Geranpayeh, Kosovo-, Afghanistan- och Maliveteran, Joa Hellsten, Libanon-, Bosnien-, Västbanken-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Fredrik Ekskog, Libanon- och Bosnienveteran, Jari-Pekka Huttula, Bosnien- och Kosovoveteran, Dennis Olausson, Bosnien- och Kosovoveteran, Mårten Dahlgren, Afghanistan- och Maliveteran, Jesper Graetsch, Bosnienveteran, Markus Svensson, Afghanistan- och Maliveteran, Mattias Mårtensson, Libanon- och Bosnienveteran, Anders Gahnström, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Bengt Elvbo, Libanonveteran, Alexander Liljeroos, Afghanistan- och Maliveteran, Marcus Westdahl, Afghanistanveteran, Louise Almström, Afghanistanveteran, Emanuel Johansson, Afghanistanveteran, Isak Wahlberg, Afghanistanveteran, Robert Wildow, Afghanistanveteran, Anders Broman, Kashmir-, Libanon-, Iran-, Kroatien- och Kosovoveteran, Niklas Domeij, Kosovoveteran, Erik Rosén, Tchadveteranveteran, Carola Lander, Kosovoveteran, Emily Öberg, Afghanistanveteran, Magnus Mörk, Libanon-, Kroatien- och Bosnienveteran, Christer Arnell, Kosovoveteran, Bob Stefan Gelebo, Somalia-, Bosnien- och Afghanistanveteran, Elin Boqvist, Afghanistanveteran, Tommy Källgren, Libanon- och Bosnienveteran, Anders Nordstrand, Bosnienveteran, Mika Lindroos, Bosnien- och Kosovoveteran, Claes-Göran Karlsson, Kosovo- och Maliveteran, Daniel Breimert, Afghanistanveteran, Johan Dahlman, Kosovoveteran Claes Elvhammar, Sinai-, Saudi- och Angolaveteran, Ola Mattsson, Libanon- och Bosnienveteran, Mikael Wessman, Cypern- och Libanonveteran, Peter Johansson, Libanonveteran, Tomas Ciba, Bosnienveteran, Mathias Mathiesen, Liberia- och Afghanistanveteran, Oliver Rohdèn, Kosovoveteran, André Tengstrand, Afghanistanveteran Oskar Fridholm, Kosovoveteran, Henrik Nestow, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Johan Backe, Kosovoveteran, Peter Strandman, Libanon-, Bosnien-, Kosovo-, Afghanistan- och Maliveteran, Joel Bramsgård, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Sven-Eric Sundin, Bosnienveteran, Sören Israelsson, Sinaiveteran, Peter Bergström, Libanonveteran, Per Enocsson, Libanonveteran, Magnus Lyckfjäll, Liberia- och Kosovoveteran, Uno Asker, Bosnien-, Kosovo-, Makedonien-, Afghanistan- och Tchadveteran, Jonas Holmgren, Afghanistanveteran, Henrik Hardingz, Afghanistanveteran, Roland Berg, Sinai-, Kosovo- och Tchadveteran, Kerstin Larsson, Libanonveteran Christer Flor, Bosnien-, Afghanistan- och Indien/Pakistan-veteran, Anna Maria Eriksdotter Bladh, Kosovoveteran, Urban Thorsell, Afghanistanveteran, Mattias Arvelid, Bosnienveteran, Jonas Thompson Bosnienveteran, Jim Viksten Afghanistanveteran, Per-Erik Ekman, Ghasa-Kongo-veteran, Joakim Breman, Bosnienveteran, Karl Andersson, Afghanistanveteran, Mikael Eriksson, Adenvikenveteran, Michell Gunnarsson, Kosovo-, Liberia- och Afghanistanveteran, Monica Siikavaara, Cypernveteran, Benny Andersson, Liberiaveteran, Andreas Hornwall, Afghanistan-, Libyen- och Maliveteran, Annika Bäcke, Libanonveteran, Gunnar Österlund, Sinaiveteran, Martin Svensson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Björn Svensson, Kosovoveteran, Pontus Billenman, Kongo- och Liberiaveteran, Tage Ekström, Sinai- och Cypernveteran, Johann Strick, Bosnien-, Makedonien-, Kosovo-, Afghanistan- och Liberiaveteran, Micael Fellman, Cypern- Libanon- Saudi- Somalia och Balkanveteran, Roland Lenngren Bosnienveteran, Jim Andersson, Kosovo Tenzing Dorji, Bosnienveteran, Immanuel Winbergh, Kosovo- och Maliveteran, Mikael Åman, KS05 och LA02, Jenny Kardell Sjöö, Afghanistan- och Maliveteran, Caj Nilsson, Gaza- och Cypernveteran, Kim Olsen, Bosnienveteran, Roland Strömbeck, Ba05 Bosnien, Michael Rytterstig, Kosovo- och Afganistanveteran, Joakim Björkkvist, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, CB Du Rietz, Libanonveteran, William Archer, Afghanistanveteran, Pär Carlsson, Bosnienveteran, Christofer Thorén, Kosovoveteran, Christofer Olander, Afghanistanveteran, Mattias Edlund, Afghanistanveteran, Jonas Frohlund, Bosnien- och Kashmirveteran, Jesper Ejresund, Afghanistanveteran, Mathias Jonasson, Kosovo- och Liberiaveteran, Dag Liden, Kosovo- och Afghanistanveteran, Erik Sielaff, Bosnien-, Kosovo-, Georgien-, Afghanistan- och Maliveteran, Michael Rytterstig, Kosovo- och Afganistanveteran, Per Ahlström, Cypern-, Libanon-, Bosnien-, Kosovo- och Liberiaveteran, Magnus Österlund, Bosnien-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Ingemar Svensson, Kosovoveteran, Stefan Malmberg, Libanon- och Somaliaveteran, Kjell Gabrielsson, Libanonveteran, Thomas Henrysson, Kosovoveteran, Teo Zetterman, Makedonien- och Bosnienveteran, Kjell Stamfeldt, Bosnien- och Libanonveteran, Josefin Ingsén, Kosovo- och Afghanistanveteran, Mattias Persson, Bosnien- och Afghanistanveteran, Anders Svensson, Kosovoveteran, Mats Bergström, Cypern-, Mellanöstern/UNTSO-, Saudi-, Bosnien-, Angola-, Kosovo- och DR Kongoveteran, Kåre Silfver, Kroatienveteran, Greger Eriksson, Kosovo- och Liberiaveteran, Bengt Öman, Libanon- och Makedonienveteran, Tommy Karlsson, Kosovoveteran, Therese Timpson, Kosovo- och Liberiaveteran, Erik Edeskog, Maliveteran, Carl-Henrik Barnekow, Kosovo- och Afghanistanveteran, Anders Ivarsson, Kosovoveteran, Patrik Holmgren, Libanonveteran, Curt Johansson, Bosnienveteran, Steffanie Esse, Kosovo- och Afghanistanveteran, Erik Grönberg, Afghanistanveteran, Jessika Cullberg, Kosovoveteran, Joakim Breman, Bosnienveteran, Anna-Carin Hortlund, Bosnienveteran, Nils Svensson, Kosovo, Bosnien- och Tchadveteran, Anders Pettersson, Libanon-, Kroatien- och Bosnienveteran, Mathias Forsberg, Bosnienveteran, Lars Handell, Bosnienveteran, Martin Mory, Bosnienveteran, Joakim Bergstrand, Kosovoveteran, Ingemar Rehn, Bosnienveteran, Henrik Cederin, Kosovoveteran Jens Larsson, Kosovo- och Liberiaveteran, Stig-Bjorn Sundell, Cypern-, Libanon-, Syrien-, Angola- och Bosnienveteran, Hanna Rudeklint, Kosovoveteran, Nicklas Wennersten, Bosnien-, Kosovo-, Liberia- och Afghanistanveteran Ralph Nilsson, Libanon,, Kuwait/Irak- och Bosnienveteran Ylva Solders Wändahl, Libanonveteran Jari Turja, Makedonien- och Bosnienveteran Markus Björk, Kosovo- och Afghanistanveteran Magnus Segendorff, Kosovoveteran Melissa Aspengren, Maliveteran Bengt-Göran Steiber, Libanon- och Bosnienveteran Harald Ickler, Sinai veteran Lars Björklin, Libanon-, Liberia- och Kosovoveteran Jessica Andersson, Kosovoveteran Thomas Braathen, Kosovoveteran, Runo Lideskär, Gaza-, Kongo-, Cypern- och Libanonveteran, Anders Wedin, Sydsudanveteran, Johan Nordwall, Libanonveteran, Anders Blomqvist, Kosovoveteran, Dan Lindström, Afghanistanveteran, Göran Södergran, Cypernveteran, Mattias Nordh, Bosnienveteran, Christer Hallin, Cypernveteran, Lovisa Dahlström, Kosovoveteran, Daniel Norberg, Kosovo-, Afghanistan- och Maliveteran, Thomas Bjällstrand, Afghanistanveteran, Pia Edström, Libanon- och Kroatienveteran, Cajsa Eriksson, Libanon-, Bosnien-, Kosovo- och Makedonienveteran, Anders Wikström, Libanonveteran, Bengt Sandström, Afghanistan-, Somalia- och Cypernveteran, Carl Hamilton, Libanonveteran, Rickhard Nordfjäll, Bosnienveteran, David Simonsson, Kosovoveteran, Daniel Pilqvist, Afghanistanveteran, Dean Walldén, Bosnien-, Kosovo-, Afghanistan- och Maliveteran, Camilla Offerlind, Libanonveteran, Lars Boström, Bosnienveteran, Stefan Harnesk, Afghanistanveteran, Jösta Claeson, Sinaiveteran, Patrik Quick, Bosnienveteran, Jan Nilsson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Mattias Ridung, Kosovo-, Georgien- och Ukrainaveteran, Staffan Blixt, Kosovo- och Afghanistanveteran, Staffan Johansson, Afghanistanveteran, Peter Eriksson, Libanonveteran, Jonas Borgh, Bosnienveteran, och Stefan Ragnesand, Libanon- och Bosnienveteran. Dessa namn tillkom den 7 september: Joacim Hallberg, Bosnien-, Afghanistan- och Maliveteran, Joel Magnusson, Makedonien-, Bosnien-, Kosovo-, Liberia- och Afghanistanveteran, Bruno Gustafsson, Mellerstaöstern-, Cypern- och Bosnienveteran, Elisabeth Lotta Hugstad, Libanonveteran, Lars Fredriksson, Bosnien-, Makedonien- och Kosovoveteran, Jann Malmqvist, Kosovo- och Afghanistanveteran, Lars Ohlsson, Afghanistanveteran, Linus Nilsson, Kosovoveteran, Stefan Wennerström, Bosnienveteran, Claes Lyckner, Kosovo-, Bosnien-, Sri Lankaveteran, Hamid Narimani, Afghanistanveteran, Tommy Johansson, Bosnienveteran, Janne Olofsson, Libanon- och Kosovoveteran, Johan Jonsson, Libanon- och Bosnienveteran, Fredrik Örnberg, Bosnienveteran, André Ersson, Afghanistanveteran, Petra Sundberg, Kosovo-, Kongo- och Afghanistanveteran, Ola Lindblad, Libanon- och Bosnienveteran, Johan Negert, Saudi- och Bosnienveteran, Danish Sial, Afghanistanveteran, Ulf Öman, Bosnienveteran, Roland Lokander, Libanonveteran, Kongo Magnéli, Kosovo-, Liberia- och Afghanistanveteran, Jimmy Hanell, Kosovoveteran, Olov Nordvall, Kosovoveteran, Mathias Rydlund, Makedonien-, Bosnien- och Kosovoveteran, David Salomonsson, Maliveteran, Gustav Peyron, Somalia- och Bosnienveteran, Gunilla Aronsson, Libanonveteran, Peeo Ploff, Mellerstaösternveteran, Micke Svanström, Afghanistanveteran, Niklas Gardewik, Kosovoveteran, Staffan Nordström, Kashmir- och Angolaveteran, Petter Falk, Bosnienveteran, Peter Backeus, Balkanveteran, Thomas Zarnhall, Kosovoveteran, Jörgen Lang, Libanonveteran, Robert Hammarberg, Afghanistanveteran, Per Jolbäck, Libanon- och Kroatienveteran, Torkel Snygg, Bosnienveteran, Niclas Wass, Libanon-, Makedonien- och Bosnienveteran, Peter Eriksson, Bosnienveteran, Adel Mansouri, Afghanistanveteran, David Ceder, Kosovo- och Adenvikenveteran, Peter Enström, Libanon- och Bosnienveteran, Carl-Johan Grönberg, Kosovo- och Libyenveteran, Jan Gösbeck, Bosnien- och Adenvikenveteran, Peter Rask, Libanonveteran, Beatrice Hallin, Kosovoveteran, Jens Karlsson, Bosnienveteran, Björn Hyberg, Libanon- och Bosnienveteran, Truls Gråberg, Afghanistanveteran, Anna Sundberg Libanonveteran, Alf Nilsson, Libanonveteran, Britta Larm, Kroatien- och Bosnienveteran, Per Erander, Afghanistanveteran, Calle Mellberg, Libanon-, Israel/Libanon- och Kosovoveteran, Niklas Nilsson, Kosovo- och Adenviksveteran, Daniel Johansson, Afghanistan- och Maliveteran, Ronny Lundholm, Libanonveteran, Jesper Nyberg, Bosnienveteran, Torbjörn Blom, Libanon-, Bosnien- Afghanistan-, Sudan/Darfur- och Adenviksveteran, Tomas Strandman, Libanon-, Bosnien- och Kosovoveteran, Göran Dalin, Libanon-, Kongo- och Georgienveteran, Fredrik Jardmark, Kosovo- och Afghanistanveteran, Jari Mäkelä, Bosnienveteran, Mattias Wandler, Kosovo- och Liberiaveteran, Stefan Paulsson, Bosnienveteran, Andreas Reimers, Makedonienveteran, Kjell Ahlgren, Libanon-, Israel-, Syrien-, Sri Lanka-, Indonesien- och Koreaveteran, Ricard Fredin, Kosovoveteran, Per Gedeck, Kosovo- och Afghanistanveteran, Nicklas Granberg, Kosovo- och Afghanistanveteran, Petra Mårtensson, Afghanistan- och Kongoveteran, Kjell Grafström, Cypernveteran, Mika Korjonen, Libanon- och Bosnienveteran, Madelen Hedlund, Afghanistanveteran, Tony Nilsson, Kroatien- och Bosnienveteran, Martin Kvist, Afghanistanveteran, Magnus Tapper, Bosnienveteran, Lars-Göte Larsson, Cypernveteran, Matts Good, Libanon-, Bosnien-, Kosovo- och Israelveteran, Mikael Karlsson, Kosovoveteran, Kjell-Åke Karlsson, Bosnien-, Pakistan/Indien-, Kosovo- och Somaliaveteran, Magnus Wendel, Bosnienveteran, Ulf Erik Larsson, Sinai- och Cypernveteran, Mats Afzelius, Mellanöstern-, Kashmir- och Afghanistanveteran, Björn Vilbern, Libanonveteran, Petri Metso, Kosovo-, Bosnien-, Sierra Leone- och Maliveteran,, Mauro Stell, Libanon-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Linda Tengdahl, Kosovo- och Afghanistanveteran, Christofer Grangård, Kosovo- och Liberiaveteran, Mikael Malm, Bosnienveteran, Nikla Claesson, Libanonveteran, Petter Schröder, Maliveteran, Jonas Nordling, Bosnien- och Kroatienveteran, Roger Fredriksson, Bosnien- och Kosovoveteran, Krister Kappel, Afghanistanveteran, Anders Persson, Bosnienveteran, Tomas Malm Bosnien, Kosovo-, Georgien-, Liberia-, Kashmir- och Västsaharaveteran, Raymond Iller, Mellerstaösternveteran, Georg Guldstrand, Bosnienveteran, Henrik Månsson, Kosovoveteran, Christian Grahn, Bosnien- och Kosovoveteran, Sebastian Lejon, Liberiaveteran, Åsa Langöe, Kosovoveteran, Anders Haglund, Cypernveteran, Ove Jansson, Bosnienveteraner, Jörgen Lundberg, Bosnien- och Kashmirveteran, Robert Skoglund, Libanon- och Bosnienveteran, Hans Gustafsson, Bosnien-, Afghanistan- och Maliveteran, Marcus Bohlin, Kosovoveteran, Stefan Karlsson, Bosnien- och Kosovoveteran, Christoffer Lundström, Libanonveteran, Karin Eriksson, Afghanistanveteran, Christer Bengtsson, Libanonveteran, Eddie Löfvenholm, Afghanistan- och Tchadveteran, Axel Bager, Kosovoveteran, Raimo Hiltunen, Bosnienveteran, Niclas Cladin, Bosnienveteran, Emma Wiik, Kosovo-, Tchad- och Liberiaveteran, Tommy Larsson, Bosnienveteran, Yngve Borgström, Cypernveteran, Jonas Jonmar, Bosnienveteran, Matti Kataja, Libanonveteran, Joakim Forslund, Kosovo-, Liberia-, Tchad- och Afghanistanveteran, Marcus Boberg, Afghanistanveteran, Hans Anderson, Bosnienveteran, Stefan Nydelius, Bosnien-, Kosovo och Afghanistanveteran, Göran Frank, Kosovoveteran, Patrick Öberg, Tchad- och Kosovoveteran, Tobias Roslund, Kosovo- och Afghanistanveteran, Elias Hammarlund, Bosnienveteran, Gunnar Trond, Gazaveteran, Tobias Roslund, Kosovo- och Afghanistanveteran, Monika Eriksson, Libanon- och Bosnienveteran, Leif Ohlson, Bosnien- och Sri Lankaveteran, Carl Steen, Maliveteran, Håkan Jonsson, Kosovoveteran, Andreas Säfström, Bosnien-, Kosovo- och Liberiaveteran, Ingemar Nordenberg, Kosovoveteran, Christoffer Mars, Afghanistanveteran, Christina Nilsson, Kroatien- och Libanonveteran, Johannes Breitholtz, Afghanistanveteran, Krister Fahlstedt, Afghanistan-, Sydsudan-, Kongo- och Maliveteran, Lars Äng, Bosnien- och Kosovoveteran, Lars-Göran Persson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Karin Ronander, Afghanistanveteran, Tony Petersson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Janne Olsson, Afghanistan- och Tchadveteran, Bo Ekstrand, Kosovo-, Bosnien- och Afghanistanveteran, Roger Lander, Kosovoveteranveteran, Olof Granander, Kosovo- och Afghanistanveteran, Mattias Stålbrand, Kosovoveteran, Mårten Lindén, Kosovoveteran, Janne Thorsell, Libanonveteran, Thomas Gillman, Bosnienveteran, Mikael Larsson, Bosnienveteran, Charlie Palmblad, Kosovoveteran, Kay Henningsson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Anders Persson, Bosnienveteran, Gunnel Hellgren, Libanon- och Somaliaveteran, Daniel Göing Norberg, Kosovo- och Afghanistanveteran, Erik Hugander, Kosovoveteran, Cecilia Frisén, Maliveteran, Johan Hansson, Cypern-, Bosnien-, Libanon-, Golan- och Kosovoveteran, Björn Ekengren, Afghanistanveteran, Christer Åsell, Libanonveteran, Björn Diamant, Kosovoveteran, Christian Holm, Maliveteran, Daniel Lindell, Tchad- och Maliveteran, Johan Borsgård, Afghanistan- och Maliveteran, Anders Stenman, Kosovoveteran, Göran Eriksson, Cypernveteran, Björn Lillieström, Bosnienveteran, Anton Toftner, Kosovo- och Afghanistanveteran, Fredrik Backlund, Kosovo- och Afghanistanveteran, Ola Carlsson, Afghanistan- och Maliveteran, Maria Back-Nilsson, Ungern-, Bosnien- och Kosovoveteran, Per Olsson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Cornelius Åxman, Bosnienveteran, Marina Johansson, Tchadveteran, Åke Thorin, DPKO/ITS-, UNMIK-, Bosnien- och Jordanienveteran, Raul Arbinus, Libanon-, Bosnien- och Kosovoveteran, Erik Boierth, Kosovo- och Afghanistanveteran, Krister Hedrén, Kosovo- och Afghanistanveteran, Johan Erntell, Afghanistanveteran, Linus Kilander, Afghanistanveteran, Göran Friberg, Cypern-, Sinai- och Libanonveteran, Martin Axelsson, Afghanistanveteran, Conny Hansen, Afghanistanveteran, Sebastian Sundmark, Afghanistanveteran, Daniel Mattsson, Afghanistanveteran, Bengt-Göran Bergstrand, Mellerstaösternveteran, Marcus Nola Fång, Kosovo- och Afghanistanveteran, Paul Wallin, Kosovo- och Afghanistanveteran, Christopher Lindgren, Libanonveteran, Roger Malm, Libanonveteran, Per Bergman, Afghanistanveteran, Mats Rehnstedt, Kosovoveteran, Bo Pettersson, Afghanistanveteran, Daniel Kullman, Kosovoveteran, Max Sjöbeck, Bosnienveteran, Micke Johansson, Balkan- Afghanistan- och Maliveteran, Gerhard Nystedt, Kosovoveteran, Tobias Funevik, Liberia-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Arvid Tullborg, Kosovoveteran, Mikael Kihl, Libanonveteran, Leif Persson, Libanon- och Bosnienveteran, Åke Andersson, Sinai- och Libanonveteran, Per-Olof Nilsson, Sinaiveteran, Peder Lund, Maliveteran, Roger Eliasson, Libanonveteran, Magnus Holmer, Bosnienveteran, Mattias Bergqvist, Kosovoveteran, Mats Billing, Libanonveteran, Tomas Johansson, Libanon-, Kosovo- och Afghanistanveteran, Susanne Lundblad, Bosnien- och Afghanistanveteran, Håkan Svedberg, Kambodja-, Angola-, Östtimor-, Jordanien-, Darfur-, Sudan- och Sydsudanveteran, Mats Fogelmark, Balkan- och Koreaveteran, Magnus Ukkonen, Cypernveteran, Martin Sandberg, Kosovo- och Afghanistanveteran, Jan Larsson, Kosovoveteran, Martin Hult, Kosovoveteran, Stefan Eriksson, Kosovo- och Afghanistanveteran, Johny Bodin, Sinai- och Cypernveteran, Peter Glud, Bosnienveteran, Erik Näslund, Bosnienveteran, Emina Garibovic, Afghanistanveteran, Katarina Bäckelin, Kosovo- och Afghanistanveteran, Mårten Martinsson, Kosovoveteran, Angelica Knudsen, Afghanistanveteran, Per-Anders Olsson, Bosnienveteran, Fredrik Karlsson, Bosnienveteran, Ola Sahlin, Kosovoveteran, Nisse Söderqvist, Kosovo- och Afghanistanveteran, Robert Brandt, Afghanistan- och Maliveteran, Martin Högstedt, Kosovo- och Liberiaveteran, Andreas Nilsson, Tchadveteran, Johan Nyberg Nenzén, Afghanistanveteran, Alexander Edström, Kosovo-, Afghanistan- och Ugandaveteran, Lars Arrestad, Libanonveteran, Magnus Franzén, Bosnienveteran, Claes Isoz, Afghanistanveteran, och Viktor Ståhl, Kosovoveteran. Totalt har 1.050 utlandsveteraner skrivit under.