Flera nya Michelin-stjärnor till svenska krogar

Summary: I fjol blev Maeemo i Oslo och Geranium i Köpenhamn först i Norden med att tilldelas tre stjärnor i anrika Guide Michelin. Något sällskap från en svensk restaurang får de dock inte 2017. Däremot tillkom två nya svenska restauranger i guiden, och en tredje tilldelades sin andra stjärna.

Fyra svenska krogar – Fäviken Magasinet, Mathias Dahlgrens Matsalen, Frantzén och Oaxen krog – har tidigare tilldelats två stjärnor, Fäviken Magasinet fick båda sina så sent som förra året. Att Sverige skulle få sin första trestjärniga restaurang i år var det däremot inte många som trodde på, då både Mathias Dahlgrens Matsalen och Frantzén stängt under 2016, vilket innebär att de förlorar sina stjärnor. Sverige har nu 23 restauranger med totalt 26 stjärnor. Det stjärntätaste landet är Japan, med totalt 557 stjärnor fördelat på 429 restauranger. Samtliga nordiska restauranger som fick stjärnor 2016 har fått behålla sina stjärnor – med undantag för de som har stängt. Men några namn har tillkommit, bland annat får både Island och Färöarna sina första stjärnor där krogarna Dill och Koks belönas. Läs mer: DN besökte färgstarka Färöarna och testade maten på Koks Karim Khouani från restaurang Sture i Malmö som tilldelades en stjärna. Foto: Jessica Gow/TT Malmörestaurangen Sture får för första gången en stjärna. Stockholmsrestaurangen Imouto gör Sture sällskap som nykomling. – Tack så hemskt mycket. Jag gläds åt att det är en sushi-boom i Stockholm just nu, säger en överraskad Sayan Isaksson, vars restaurang även nominerades till DN:s krogpris Gulddraken. Restaurang Vollmers i Malmö, som sedan tidigare har en stjärna, tilldelas sin andra stjärna. – Vi har jobbat så länge för det här, säger Mats Vollmer, en av ägarna, under presskonferensen. Maaemo i Oslo och Geranium i Köpenhamn får behålla sina tre stjärnor. De är två av ett hundratal restauranger runtom världen som fått högsta rankningen, av drygt 20.000 restauranger i guiden. – Det nordiska köket har mognat, och vi ser tecken på att det har spritt sig över hela världen, säger Michael Ellis, International Director med ansvar för Michelin-guiderna, under presskonferensen där Guide Michelin Nordic Countries 2017 presenterades. Bäst utdelning blev det i år för Danmark, som inte bara fick en ny tvåstjärnig restaurang‚ Henne Kirkeby Kro, utan också fyra nya enstjärniga krogar, medan Norge fick nöja sig med en ny enstjärnig. Läs mer: Michelins miss – gav stjärna till fel restaurang Svenska Michelinkrogar Den första upplagan av Guide Michelin, som gavs ut 1900 och delades ut gratis till bilköpare, hade en listig baktanke: att få motorister att slita på sina däck och sprida intresset för bilar. I guiden betygsätts maten med upp till tre stjärnor, där full pott innebär betyget ”värd en resa i sig”. Sverige tog plats i guiden för första gången 1984, då fyra restauranger i Stockholm tilldelades stjärnor. Från och med 2016 kan även restauranger utanför Stockholm, Göteborg och Malmö få stjärnor. Svenska restauranger med Michelinstjärnor 2017: 2 stjärnor: Fäviken Magasinet, Järpen Vollmers, Malmö Oaxen Krog, Stockholm 1 stjärna: Hotel Borgholm, Borgholm PM & Vänner, Växjö Daniel Berlin, Skåne Tranås Ekstedt, Stockholm Esperanto, Stockholm Gastrologik, Stockholm Imouto, Stockholm Mathias Dahlgrens Matbaren, Stockholm Operakällaren, Stockholm Sushi Sho, Stockholm Volt, Stockholm Bhoga, Göteborg Koka, Göteborg Sjömagasinet, Göteborg SK Mat & Människor, Göteborg Thörnströms Kök, Göteborg 28+, Göteborg Upper House, Göteborg Sture, Malmö Bloom in the Park, Malmö Källa: Michelin Nordic Guide


Hög stress även hos föräldrarna

Summary: Barn med neuropsykiatriska svårigheter lever ofta med hög stress – och det gör även deras föräldrar.

Sjukskrivningar och minskad arbetstid är vanligt bland föräldrar till barn med exempelvis adhd och autism, och nio av tio lever med ständig oro för sina barn, enligt undersökningar som Riksförbundet Attention har gjort. Stressen finns på flera plan, säger Anki Sandberg, ordförande för Attention som är en intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och deras anhöriga. – Dels finns en inre stress, man kanske inte riktigt förstår sitt barn, man är orolig för hur det ska gå för barnet, man känner sig rådlös. Dels den stress som uppstår när man börjar jaga efter hjälp. Föräldrar får ofta fungera som ”projektledare” och försöka samordna stödet från olika instanser som skola, barnpsykiatri, socialtjänst. – Man får anpassa sitt liv efter alla olika tider. Dessutom upplever många föräldrar att det är svårt att få det stöd som behövs, det blir som en ständig kamp för barnet som kräver mycket tid och ork, säger Anki Sandberg. – Det skulle behövas en samordnande vårdkontakt så att man kan få flera problem lösta på ett och samma möte. Attention har gjort en enkätundersökning bland föräldrar till barn med Aspergers syndrom/autismspektrumtillstånd hos normalbegåvade barn. Den visade att nära hälften (47 procent) varit sjukskrivna av orsaker som hade med barnets funktionsnedsättning att göra, och nära en fjärdedel uppgav sig vara på väg in i sjukskrivning. 73 procent av föräldrarna upplevde ofta ökad stress, 30 procent uppgav sig ha kraftigt försämrad sömn. I en webbenkät bland Attentions medlemmar som gjorts i samarbete med försäkringsbolaget Trygg-Hansa svarade nästan 90 procent av föräldrarna till barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar att de ofta eller ständigt oroar sig för hur deras barns liv kommer att bli. 83 procent hade tvingats gå ner i arbetstid eller sjukskriva sig för att situationen kring barnet inte fungerar. En stor majoritet tyckte det var svårt att veta vart de skulle vända sig för att få hjälp eller stöd. Svaren i undersökningarna tyder på att det ofta är en icke-fungerande skola som gör det svårt för föräldrarna att balansera jobb, egen hälsa och omvårdnad om barnet. Enligt Attention är det bristande kunskaper om funktionsnedsättningarna som är den troliga orsaken till att samhället ofta inte kan möta föräldrarnas behov.


”Låt attraktiva lägenheter i Stockholm få högre hyror”

Summary: Dagens hyressättning baseras i hög grad på produktionskostnad vilket gör att hyran kan vara densamma oavsett kvaliteter som attraktivt läge, bra kommunikationer och standard. Detta vill vi ändra på genom att utveckla ”Stockholmshyra”, skriver företrädare för Hyresgästföreningen och tre kommunägda bostadsbolag i Stockholm.

I ett starkt växande Stockholm är hyresrätten viktigare än någonsin. Men dagens hyressättning speglar inte vad hyresgästerna värdesätter i sitt boende. Hyresgästföreningen region Stockholm och stadens tre kommunägda bostadsbolag är därför överens om att tillsammans arbeta för en tydlig och konsekvent hyressättning för att hyresrätten ska vara fortsatt hållbar och attraktiv som upplåtelseform. Det ska göras inom ramen för den nuvarande lagstiftningen som ger stora möjligheter att modernisera och utveckla hyressättningen. Vi har undertecknat en överenskommelse om att utveckla ”Stockholmshyra”, som blir vårt verktyg för att enklare kunna beräkna en lägenhets hyra utifrån lägenhet, hus, område och service. Det lägger grunden för en tydlig och konsekvent hyressättning inom Stockholms stad. Krav på lagändringar och systemskifte framförs ofta. Åsikterna sträcker sig över hela skalan från mer subventioner och ökade regleringar till total avreglering och marknadshyra. Utan att ta ställning i den debatten vill vi skapa ordning och transparens i hyressättningen i Stockholm, inom ramen för nuvarande lagstiftning, på ett sätt som stämmer överens med vad hyresgästerna värdesätter i sitt boende. Dagens hyressättning är i hög grad baserad på produktionskostnad. Den hyressättning vi nu vill införa är i stället baserad på den kvalitet som hyresgästen upplever och ligger inom ramen för gällande lagstiftning. Det innebär i praktiken att dagens hyressättning bland annat ger effekten av att en lägenhet som ligger i ett attraktivt läge med bra kommunikationer och med bra underhållsstandard kan ha samma hyra som en lägenhet som ligger i ett mindre attraktivt område, med sämre kommunikationer och lägre underhållsstandard. Det vill vi ändra på och modernisera. Hyresgästerna måste kunna veta vilka kvaliteter de betalar för. Fastighetsägare behöver veta vilka hyresintäkter de kan förvänta sig som grund för att satsa långsiktigt på hyresrätten som upplåtelseform. I dag utgår hyressättningen från ett system där fastighetens ålder har orimligt stor inverkan på hyran. Det får ibland till följd att två hyresgäster som bor i likvärdiga lägenheter på samma gata kan ha olika hyror. I ett läge där hela bostadssektorn behöver rustas för framtiden behöver vi arbeta med en hyressättning som är modern. Av alla Europas huvudstäder beräknas Stockholms befolkning öka mest de närmaste åren. Varje år flyttar drygt 30 000 personer hit för att starta företag, jobba eller studera. Vi är övertygade om att en tydligare hyressättning gynnar hyresrättens ställning. Ett viktigt underlag i vårt arbete är kunskap om vad stockholmarna värdesätter i sitt boende. Vi har därför låtit TNS Sifo genomföra en undersökning bland invånare i Stockholm stad. Telefonenkäten är genomförd under april-maj 2016. Totalt svarade 1 600 stockholmare, varav 1 000 bor i hyresrätt. Resultatet visar att hyresrätten är en mycket attraktiv boendeform, 83 procent av dem som svarat instämmer i detta. Närheten till kommunikationer värderas allra högst – hela 90 procent tycker att det är viktigt för att trivas med hyresrättens läge. Även läget i staden har betydelse för hur man värdesätter ett boende. Hälften av de svarande anser att en hyresrätt i innerstaden är mer attraktiv än en hyresrätt i närförort (till exempel Årsta och Traneberg). Nära två av tre tycker att en hyresrätt i innerstaden är mer attraktiv än en hyresrätt i ytterförort (till exempel Farsta och Vällingby). Fastighetens skötsel och den service hyresvärden erbjuder är viktigt för 85 procent. Det finns signifikanta skillnader mellan vad kvinnor och män värdesätter i sitt boende. Hyresnivån, närhet till kommunikationer och synen på service är viktigare för hur kvinnor trivs med sitt boende. I intervjuerna ställdes även frågan om hur man tror att hyran sätts i dag. Här svarade 72 procent att man tror att bostadsområde och läge ligger till grund för hyrorna och i andra hand hur modernt och fräscht det är, 46 procent. Det som stockholmarna tycker borde påverka hyran mest är lägenhetens storlek, läge och fastighetens skick. Vi kan konstatera att en majoritet av stockholmarna saknar kunskap om vad som ligger till grund för dagens hyressättning. Det går att skapa en systematisk hyressättning som bättre speglar det som dagens hyresgäster värdesätter i sitt boende och som fungerar inom ramen för den nuvarande lagstiftningen. Mer än 100 kommuner i landet har redan genomfört en systematisering, däribland Göteborg, Malmö och Botkyrka. Hyresgästföreningen region Stockholm och Stockholms stads tre kommunägda bostadsbolag ska tillsammans utveckla ett verktyg för att enklare kunna beräkna en lägenhets hyra utifrån lägenhet, hus, område och service. Verktyget, kallat Stockholmshyra, kommer att lägga en grund för en tydlig och konsekvent hyressättning. Vi har kommit överens om några viktiga principer för vårt arbete: - Stockholmshyra utgår från den svenska lagstiftningen kring hyressättning (exempelvis besittningsskydd, kollektiva förhandlingar och allbolagen). - Alla hyror ska sättas utifrån tydliga och överenskomna kriterier som tillämpas och gäller för alla lägenheter. Detta innebär ”lika lägenhet, lika hyra”. - Hyror ska utgå från hyresgästers generella värderingar kring boendet. Vi är överens om att eventuella konsekvenser av ett införande måste omhändertas ansvarsfullt och varsamt. En viktig utgångspunkt för arbetet är därför att konsekvenserna inte ska vara för stora vare sig för hyresgäst eller hyresvärd. Eventuella hyresjusteringar kommer att införas över tid, i enlighet med lagstiftning och rådande praxis. Arbetet med systematisk hyressättning sker sedan i flera steg. Verktygets kriterier för vad som påverkar hyran, till exempel område, hus, lägenhet och service och en plan för implementering, ska finnas på plats till årsskiftet 2017/2018. Vår målsättning är en transparent, tydlig och konsekvent hyressättning som gynnar både utvecklingen av hyresrätten som boendeform och byggandet av de många nya hyresrätter som så väl behövs. På det viset garanteras hyresrätten en hållbar framtid även i Stockholm. Simon Safari, ordförande Hyresgästföreningen region Stockholm Per Björklind, förhandlingschef Hyresgästföreningen region Stockholm Annika Billström, regionchef Hyresgästföreningen region Stockholm Anette Sand, vd Familjebostäder Eva Nygren, vd Stockholmshem Pelle Björklund, vd Svenska Bostäder Vi är överens om att eventuella konsekvenser av ett införande måste omhändertas ansvarsfullt och varsamt. En viktig utgångspunkt för arbetet är därför att konsekvenserna inte ska vara för stora vare sig för hyresgäst eller hyresvärd.


Utmanaren som får Volvo att bada i kallsvett

Summary: Palma. Se upp Volvo – ärkerivalen Volkswagen rullar fram en vässad version av storsäljaren Golf. En förbaskat bra bil har blivit ännu bättre. Ska den bli årets mest sålda bil i i år igen – före nya Volvo V90?

I fjol skedde ett sensationellt skifte på nybilsmarknaden. Efter 54 år som etta på tio-i-topp med modeller som Amazon, 140, 240, 740, 940 och V70 blev Volvo omkört av Volkswagen. Den kompakta modellen Golf slutade som årets mest sålda bil. Golf är så mycket mer än en bil. Den har sedan lanseringen 1974 fått en hel klass uppkallad efter sig – Golfklassen. Bilen har blivit själva måttstocken för hur man lyckas i detta ytterst konkurrensutsatta segment. Det finns gott om konkurrerande modeller. En del är mer tilltalande i formerna än Golf, andra är sportigare, rymligare eller bekvämare. Men ingen verkar ha den gjutna helhet som Golf erbjuder. Väger man samman faktorer som pris, andrahandsvärde, kvalitet, utrymme, säkerhet, köregenskaper och driftskostnader brukar det mynna ut i Golf. Man kan därför lätt förstå den nervositet som teknikerna måste känna inför varje modellskifte eller som nu, en genomgripande modernisering. Hur långt vågar man gå? Med alltför stora förändringar riskerar kunderna att skrämmas i väg. Det är ingen risk för det med generation 7,5. De yttre förändringarna inskränker sig till modifierade luftintag i fronten, ledbelysning som standard bak, en annan placering av radarsensorn fram plus ytterligare några små modifieringar. Den största nyheten finns bland motoralternativen i form av en helt ny bensinmotor på 1,5 liter och med 150 hästkrafter. Den ska ersätta dagens motsvarighet som har samma effekt, men något mindre cylindervolym, 1,4 liter. Den nya turbomatade motorn har automatisk cylinderavstängning vid låg belastning. Det innebär att två av motorns fyra cylindrar går i viloläge när kraften inte behövs. Det spar bränsle. Väljer man att kombinera motorn med den nya sjustegade dubbelkopplingslådan DSG ska bilen gå att köra så snålt som 0,49 liter per mil, enligt EU-körcykeln. Motorn imponerade under provkörningen på Mallorca. Den ger 250 newtonmeter i vridmoment redan från 1 500 varv upp till 3 500 varv. Den känns stark och elastisk – och går så tyst att den är svår att uppfatta. Den angivna förbrukningen är tre centiliter lägre än den utgående motorn på 1,4 liter. Under vår provkörning kom vi efter närmare 20 mil, varav en del på krävande bergsvägar, upp i 0,62 liter per mil. Provbilen var utrustad med sexväxlad manuell växellåda och rullade på 17-tums hjul. Den nya motorn kommer att kunna beställas inom kort. Den utgående motorn ska under en övergångstid säljas parallellt med den nya. Prispåslaget blir 4 600 kronor. Det betyder 251 500 kronor för Golf med utrustningspaketet GT, jämfört med 236 900 om du väljer den utgående motorn. Lite längre fram kommer den nya motorn i ett extra snålt utförande och med funktionen frihjul när du släpper gasen. Motorn stängs då av. Ett extra batteri under förarsätet ger i det läget el till styr- och bromsservon. Motorutbudet i övrigt känns igen från nuvarande Golf med bland annat tre dieslar, varav den mindre 1,6 TDI fått effekten höjd med 5 hk till 115 hästkrafter. Den släpper ut 103 gram koldioxid per kilometer. Det motsvarar 0,4 liter/mil. Bland övriga nyheter finns ett nytt infotainmentsystem med större pekskärmar och möjlighet till geststyrning om du väljer det mest avancerade alternativet Discover pro. Det räcker med att du sveper med handen för att flytta innehållet i menyn till höger eller vänster för att sedan skrolla genom menyerna för att byta radiostation eller leta efter en låt i en spellista. Skärmarna har ökat i storlek, från 6,5 till 8 tum för standardskärmen och från 8 till 9,2 tum för Discover pro. Det finns också möjlighet att ersätta de analoga instrumenten med digital visning på en bred skärm som mäter 12,1 tum. Utseendet går att variera beroende på vilka funktioner föraren vill koncentrera sig på. Exempelvis kan man göra hastighet och varvräknare mindre för att i mitten ge större plats åt navigationsanvisningar. Upplägget känns igen från den större modellen Passat. Även systemen inom förarassistans har förbättrats. Autobroms upptäcker nu, utöver framförvarande fordon, även fotgängare och bilen kan nu med hjälp av olika hjälpsystem delvis köra själv i farter upp till 60 kilometer i timmen, förutsatt att föraren håller i ratten redo att ingripa om tekniken fallerar. En välkommen funktion för alla som använder dragkrok är att Golf nu också kan fås med Trailer Assist, ett system som hjälper dig att backa med släp. För den som är sugen på Golf som supermiljöbil kan elversionen vara intressant. Den får ett kraftfullare batteri som ger en räckvidd på uppemot 30 mil, jämfört med nuvarande version som bara klarar högst 19 mil. Golf går även att få som gasbil och som etanolbil. Sammantaget ger det en produktbredd som blir svår för konkurrenterna att matcha. Den stora frågan är om Volvo klarar det med nya V90-serien. Med alltför stora förändringar riskerar kunderna att skrämmas i väg. 1 Golf blev bästsäljande modell i Sverige i fjol. Förklara framgångarna? – Skulle jag välja ett enda ord skulle jag svara ”mångsidigheten”. I Golffamiljen kan de allra flesta hitta en passande version. Golf är vardagsbilen du åker till jobbet med likaväl som bilen du har roligt med på racingbanan. Golf står även för miljötänkande då den erbjuds som laddhybrid, ren elbil, gasbil eller med E85 i tanken. 2 Ni väljer nu för första gången att göra en uppdatering mitt i livscykeln. Vad är orsaken till det? – Med uppdaterade Golf tar vi ytterligare ett steg vad gäller säkerhet, prestanda och användarvänlighet. En redan bra bil blir helt enkelt ännu bättre! 3 En av nyheterna är den nya bensinmotorn 1,5 TSI. Vad utmärker den motorn? – Denna nya TSI-motor är speciellt pigg och smidig, den levererar sitt maximala vridmoment redan från låga varv. Med aktiv cylinderavstängning och effektiv common rail-insprutning bidrar den även till lägre bränsleförbrukning i verklig körning. 4 Vad tror ni om fördelningen bensin- och diesel för Golfen i år? – Vi tror att dieselandelen för hela Golf-familjen blir runt 20 procent. Vad är nytt? En del småsaker på utsidan, en hel del på insidan. Vad är hetast? Den nya bensinmotorn på 1,5 liter och 150 hästkrafter. Den stänger av 50 procent av sig själv automatiskt vid låg belastning. Vad innebär det? Att förbrukningen sänks. Längre fram kommer samma motor med lite lägre effekt och med frihjul för ytterligare bränslebesparing. Hur blir priserna? Enklaste Golf med 1-liters motor på 110 hästkrafter kostar från 199 900 kronor. Vad kostar bilen om jag väljer nya motorn? 241 500 kronor med utrustningsnivån GT. Första intrycket av motorn? Imponerande! Den går mjukt, tyst och är väldigt elastisk. Dessutom verkar den vara snål även i verklig körning.


Summary: REPLIK. Socialdemokraterna och LO slår nu in på en ny väg i synen på människors rätt att arbeta i Sverige. Deras förslag på DN Debatt (14/2) riskerar att leda till att en ny underklass växer fram samtidigt som svenska företag inte kan växa. Det är dåligt för Sverige, skriver Fredrik Malm (L) och Mats Persson (L).

Vi ser just nu många fall där människor som har kommit till Sverige och arbetar här tvingas lämna vårt land på grund av krångliga eller oförståeliga regler. Ett av de mest uppmärksammade är Syed Latif, som utvisades för att han fick jobb via en annons på Linkedin. Med Syed är inte ensam. I går tog vi del av Khaled Medhat Atta som bott i Sverige i åtta år och arbetar på Volvo. Han ska nu utvisas på grund av en försäkringsmiss hos en tidigare arbetsgivare. I stället för att göra något åt dessa fall väljer Socialdemokraterna och LO att begränsa rätten att komma till Sverige och arbeta. Med stöd av Sverigedemokraterna kommer man under våren att rösta igenom en ny lag kring "lex Laval", som försvårar för utländskt arbetskraft att vara verksamma i Sverige. Effekten kommer att bli tydlig inte minst i byggbranschen. Det kommer att innebära att bostadsbristen förvärras och att byggkostnaderna blir allt högre. På DN Debatt (14/2) presenterar man ytterligare förslag för att begränsa människors möjlighet att komma till Sverige att arbeta. Den största utmaningen på dagens arbetsmarknad handlar om att så många unga och nyanlända invandrare stängs ute. Utmaningen har blivit större efter Sveriges stora flyktingmottagande de senaste åren. En stor andel av dem som flytt hit har en mycket låg utbildning. Vi ser framväxten av en ny underklass, med långvarigt, passivt bidragsberoende. Sverige har idag i praktiken bland de högsta ingångslönerna i hela EU och vi har den lägsta lönespridningen i hela OECD. Detta skapar höga trösklar in på den svenska arbetsmarknaden för de med liten arbetslivserfarenhet eller utan utbildning. För att denna grupp ska komma in på svensk arbetsmarknad behövs det fler enkla jobb. Liberalerna vill öppna upp arbetsmarknaden. Vi vill se en ny anställningsform för unga och nyanlända, Startjobb. Anställningsformen innebär en ingångslön på mellan 14.000 till 16.000 kronor i månaden och avskaffade arbetsgivaravgifter. Liberalerna vill att Arbetsförmedlingen reformeras i grunden så att insatserna riktas till de som står längst ifrån arbetsmarknaden. Lagen om anställningsskydd måste reformeras. Framgångsrika skatteavdrag, som RUT-avdraget, ska utvecklas. Men Socialdemokraterna och LO motarbetar varje initiativ för att öppna upp arbetsmarknaden. I avtalsrörelsen säger LO konsekvent nej till lägre ingångslöner trots att Konjunkturinstitutet, EU-kommissionen, OECD, IMF och Finanspolitiska rådet alla har kritiserat de höga ingångslönerna i Sverige. Svensk ekonomi befinner sig i högkonjunktur och arbetsgivare har svårt att få tag i arbetskraft. Men samtidigt blir vår arbetsmarknad alltmer tudelad. En ny arbetslöshet växer fram där unga och nyanlända inte kommer in på den svenska arbetsmarknaden. Sverige behöver både fler som vill komma till Sverige för att arbeta och fler enkla jobb. Tyvärr motsätter sig Socialdemokraterna och LO detta. Det riskerar att leda till att en ny underklass växer fram samtidigt som svenska företag inte kan växa. Det är dåligt för Sverige. 14 februari 2017 Debattartikel Mikael Damberg, ledamot i Socialdemokraternas verkställande utskott och Karl-Petter Thorwaldsson, ordförande i LO: ”Vi vill ha nya regler för arbetskraftsinvandring” Repliker Annie Lööf (C), partiledare och Johanna Jönsson (C), migrationspolitisk talesperson: ”S och LO har fel om arbetskraftsinvandringen” Fredrik Malm (L), arbetsmarknadspolitisk talesperson och Mats Persson (L), ekonomisk-politisk talesperson: ”Risk att förslagen skapar en ny underklass” Eva Nordmark, ordförande TCO: ”Öppenhet en grundsten för välståndet” Elisabeth Svantesson (M), arbetsmarknadspolitisk talesperson: ”Bärplockare inte det stora problemet” Ulf Lindberg, näringspolitisk chef och Fredrik Voltaire, näringspolitisk expert, Almega: ”Gör det i stället lättare att rekrytera från utlandet” Slutreplik från Mikael Damberg (S) och Karl-Petter Thorwaldsson, LO: ”Lagen ett problem för branscher med bristyrken” Läs fler artiklar på DN Debatt.


”Nytt institut för global hälsa får stöd från Gates stiftelse”

Summary: Sveriges arbete för globalt hållbart hälsoarbete bör stärkas. Vi har därför tagit initiativ till ett nytt institut vid Kungl. Vetenskapsakademien: Swedish Institute for Global Health Transformation, Sight. Bill & Melinda Gates Foundation finansierar institutets start med ett stort anslag, skriver Peter Friberg, Göran K Hansson och Göran Tomson.

Sveriges arbete för globalt hållbart hälsoarbete bör stärkas. Vi som undertecknat denna artikel har därför tagit initiativ till ett nytt institut vid Kungl. Vetenskapsakademien: Swedish Institute for Global Health Transformation, Sight. Världens största välgörenhetsorganisation, Bill & Melinda Gates Foundation, finansierar institutets start med ett stort anslag så att Sverige ska fortsätta skapa värden för världens globala hälsa. I en global värld påverkas vi alla av hur människor i resten av världen mår. Hur jorden mår. Oavsett inåtblickande nationalism och protektionism, som på ett illavarslande sätt tilltar i världen, fortsätter globaliseringens effekter att påverka oss alla. Hur människor långt ifrån oss drabbas av kriser, fattigdom och dålig hälsa blir förr eller senare en del av vår verklighet. Epidemier och livsstil som gör oss sjuka tar inga hänsyn till nationsgränser. Jämlik och god hälsa och utbildning är grundförutsättningar för att minska fattigdom i världen och för att skapa ekonomisk tillväxt, stärka demokrati, rättigheter och jämlikhet. Detta i en tid av ökad globalisering där världens länder knyts ihop och vi påverkas av varandras livsstil, beslut och värderingar. Global hälsa definieras av tidningen The Lancet som ett område för studier, forskning och praktik som har som prioritet att förbättra hälsa och uppnå jämlikhet i hälsa för alla människor globalt. Det betonar gränsöverskridande hälsofrågor, det involverar många discipliner inom och utanför hälsovetenskap och främjar tvärvetenskapligt samarbete; och är en syntes av populationsbaserad prevention och vård på individnivå. Global hälsa borde därför vara en självklar och integrerad del av allt internationellt och utrikespolitiskt arbete. Sverige har länge varit ledande i arbetet kring global hälsa. I samarbete med Världshälsoorganisationen (WHO) och Unicef var Sverige med och bidrog till att forma de globala hälsomål som ingår i FN:s Agenda 2030. Stiftelsen Gapminder och Hans Rosling har upplyst om läget i världen. Svenska forskargrupper har bidragit till avgörande insatser för exempelvis reproduktiv hälsa och rättigheter för kvinnor och barn, malaria och koleravaccinforskning. Sverige har med ReAct – ett av de första internationella expertnätverken kring antibiotikaresistens – gjort stora avtryck internationellt med att sprida kunskap om antibiotikaresistens. Att med forskning och utbildning som grund stärka kapaciteten att hantera de stora hälsoutmaningarna i låg- och medelinkomstländer har varit, och är, en hjärtefråga för Sverige. Forskning och kunskapsspridning kring global hälsa är i dag tyvärr fragmentarisk i Sverige. En gemensam plattform för global hälsa skulle ge tydligare resultat och idékraft. Vi måste även stärka kompetensen – speciellt hos unga forskare i Sverige. De behöver få möjligheter att forska, träffas, utbyta idéer och driva gemensamma forskningsprojekt och ta ansvar för att återföra kunskap till samhället. Vår erfarenhet är att det finns ett brinnande intresse hos unga att tillvarata. Genom att Sight verkar inom ramen för Kungl. Vetenskapsakademien har institutet direkt tillgång till experter från ett flertal olika discipliner. Sights mål är att skapa synergier och möten mellan forsknings- och utbildningsinstitutioner, myndigheter och organisationer, nationellt och internationellt. Vi som initiativtagare till Sight vill därför bidra med att: 1 Stärka forsknings- och utbildningssamarbetet mellan de svenska universiteten och dessutom internationellt så att Sverige kan göra mer kraftfulla bidrag till evidensbaserad och tvärvetenskaplig kunskap på högsta nivå. 2 Skapa möjlighet till ledarskapsutbildning i global hälsa för unga svenska forskare genom att forskare från olika discipliner, till exempel fredsforskning, rättsvetenskap, humaniora, statsvetenskap, ekonomi, naturvetenskap, medicin och folkhälsa kommer att kunna bli Sight Fellows. 3 Stödja en utveckling av en svensk strategi för global hälsa genom att tillföra evidensbaserad kunskap på högsta nivå. Den politiska agendan är satt i och med Sveriges initiativ för att stärka ansatserna att genomföra målen i Agenda 2030, tillsättandet av en kommission för jämlik hälsa, vår roll i WHO, OECD och inte minst vår roll i FNs säkerhetsråd. Vi känner ett ansvar att påskynda processen att nå FN:s hållbarhetsmål enligt Agenda 2030. Om vi lyckas stärka den tvärvetenskapliga kunskapsnivån kring global hälsa i Sverige kan vi spela en större roll globalt och fortsätta arbetet med att stärka kvinnors och barns hälsa i utsatta delar av världen. Det finns ett stort behov av globalt lärande och faktabaserat kunskapsutbyte oavsett om det handlar om klimathotens hälsopåverkan, migrationens konsekvenser för hälsan, hur man stärker hälsosystem, hiv, hotet om antibiotikaresistens eller den stora ökningen av icke smittsamma livsstilssjukdomar som diabetes, hjärt-kärlsjukdomar och cancer. De allra fattigaste drabbas hårdast av ojämlik hälsa och är också de som ofta står sist i tur att gynnas av innovationer, tekniska som sociala. Sight vill bidra till en ändring av detta! Peter Friberg, professor/överläkare vid Sahlgrenska akademin/Göteborgs universitet och universitetssjukhuset, tidigare ordförande för Svenska Läkaresällskapet. Föreståndare för Sight. Göran K Hansson, professor i experimentell kardiovaskulär forskning vid Karolinska Institutet, Kungl. Vetenskapsakademiens ständige sekreterare. Göran Tomson, senior professor i internationell hälso- och sjukvårdsforskning vid Karolinska Institutet och gästprofessor vid Shandong University i Kina. Senior rådgivare vid Sight. Sverige har länge varit ledande i arbetet kring global hälsa. Sverige var med och bidrog till att forma de globala hälsomål som ingår i FN:s Agenda 2030. Stiftelsen Gapminder och Hans Rosling har upplyst om läget i världen. Institutets syfte är att utifrån ett transformativt tvärvetenskapligt angreppssätt främja svensk forskning och utbildning, och erbjuda vetenskapligt underlag för policyarbete inom området global hälsa. Kungl. Vetenskapsakademien har till uppgift att främja vetenskaperna och stärka deras inflytande i samhället. Bill & Melinda Gates Foundation är världens största välgörenhetsorganisation räknat i kapitaltillgångar.


Statsminister Erna Solberg: "Vi i Norge upplever ju alltid att Sverige är så väldigt politiskt korrekt"

Summary: Svenska politiker sneglar mot Norge med bävan och beundran Hårdare gränser. Mindre polariserat debattklimat. Är det vad exemplet Erna Solberg leder fram till? Norges statsminister om högerns dilemma, vännen Anna Kinberg Batra och ”Skam”-febern.

En man i pälsrock har precis hämtat en grupp turister till nattens jakt på norrskenet när statsministern sveper in i hotellobbyn. Hon har rest långt, från Frankrike och hela vägen upp till Nordnorge, och nu ska hon bara snabbt upp på rummet och hänga av sig kappan. Under tiden letar medarbetarna efter en plats för intervjun. Nej, inget avskilt mötesrum, lobbyn blir bättre. Clarion Hotel The Edge sticker ut som en vass isbit mot hamnen i Tromsø, men bottenvåningen ligger under trekantens spets och vid panoramafönstren mot vattnet står röda fåtöljer. Norges regeringschef slår sig ner och knackar med fingrarna på bordsskivan framför sig. — Nu skulle jag vara väldigt tacksam om någon ställer en kopp kaffe här, medan vi startar intervjun, säger Erna Solberg. Söndag kl 19:46. Vintern 2017. Skam-febern har drabbat Sverige, och 40–50-åringar i min bekantskapskrets sitter uppe halva nätterna för att följa de senaste intrigerna i några norska gymnasisters kärleksliv. Samtidigt sneglar svenska politiker – med bävan eller beundran – mot Erna Solberg. Hon har styrt Norge sedan 2013, i koalition med Fremskrittspartiet, och med samarbetsavtal med de två borgerliga mittenpartierna Venstre och Kristelig Folkeparti. — Kanske är det intressant att se att Norge är det land där den stora migrationen inte har gett så stora förändringar i det politiska landskapet. Det parti som skulle ha spelat mest på de här frågorna, det sitter nu i regeringen och är med och tar ansvar. Det ger kanske en större legitimitet, säger hon. Hennes dialekt med distinkt skorr på varje ”r” avslöjar att hon är från den sydvästra delen av landet. Erna Solberg föddes 1961, och växte upp i ett välmående område i Bergen. Flickscout. Trots dyslexi klarade hon att studera vidare på universitetet. Hon engagerade sig tidigt i politiken, och kom in i stortinget som 28-åring, samma år som Berlinmuren föll. — På den tiden var hon en väldigt ideologisk politiker. Hon upplevdes som lite kantig och svår att förhandla med. Där har hon ändrat sig och blivit mer flexibel och resultatorienterad. Man hör henne nästan aldrig tala ideologi längre, säger Anders Todal Jenssen, professor i statsvetenskap vid Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet i Trondheim. Han beskriver Erna Solberg, modell 2017, som en utpräglad strateg, med en långsiktig plan för sina reformer. Hon prövades hårt under sina första år som partiledare, med usla valresultat. Men långsamt började hon utforma den strategi som skulle göra henne till Høyres första kvinnliga statsminister. Redan 2006 öppnade hon i en artikel dörren för Fremskrittspartiet, och den nya partiledaren Siv Jensen. Inför valet 2009 var hon beredd att släppa in partiet i regeringen. Hennes inställning väckte stor uppmärksamhet. Fremskrittspartiet grundades på 70-talet i kampen mot byråkrati och skatter. Men de stora valframgångarna kom med en mer invandringsfientlig retorik. Politiker från Fremskrittspartiet har många gånger skapat rubriker med drastiska uttalanden. Som 2009 när partiledaren och blivande finansministern Siv Jensen gick ut och varnade för en smyg-islamisering av norska städer. En av hennes partikamrater har beskrivit Norge som ett Titanic på väg mot undergång på grund av massinvandring från muslimska länder. — ”Smygislamiseringen” tog vi avstånd ifrån, när det dök upp 2009. Det är klart att det länge var den retoriken som gjorde det svårt med Fremskrittspartiet. Det är inte svårt att komma överens i sak i invandringspolitiken, men det har varit svårt med några av begreppen. Vilka ord man använder. Hur man beskriver saker. Men jag tycker att vi har kloka ministrar i en bra regering i dag, säger Erna Solberg. Under den akuta flyktingkrisen hösten 2015 utsågs Fremskrittspartiets Sylvi Listhaug till ny invandrings- och integrationsminister. Hon hade precis hamnat i konflikt med kyrkan om den norska asylpolitiken. Då kritiserade hon den ”godhetstyranni” som ”rider Norge som en mara”. Jesus hade föredragit att hjälpa på plats. Erna Solberg hävdar att citatet har snedvridits. — Begreppet godhetstyranni kommer ursprungligen från en norsk forskare. Det handlade om bistånd. Men det är ju så det blir, när ett parti ska stämplas massivt. Då blir det glidningar, säger hon. Medan statsministern pratar har kaffekoppar ställts fram på soffbordet. Men den enda bandspelaren är min mobiltelefon. Jag kan inte minnas när jag senast intervjuade en svensk minister utan att presstjänsten registrerade varje ord i samtalet. Norges statsminister ska upp tidigt nästa morgon och delta i konferensen Arctic Frontiers. Statsministrar, statsråd, forskare och företagsledare samlas i Tromsø för den årliga konferensen om hållbar utveckling i området runt jordens norra pol. Det är oroliga tider för de nordiska länderna: Trump, Brexit och regeringskriser på hemmaplan. Erna Solbergs svar är mer samarbete, även om hennes eget land står utanför EU: — Storbritannien har varit ett land som gärna legat nära de skandinaviska länderna. Efter Brexit är det viktigt att vi håller fokus på att få europeisk politik att gå i en riktning som vi tror på. Det svetsar samman Norden. ”Norden i Europa” är ett tema när Norge i samband med konferensen presenterar sina prioriteringar för ordförandeskapet i Nordiska rådet. Den norska regeringen vill också samarbeta mer om integrationen. Det finns en scen i ”Skam” som inte skulle kunna utspela sig någon annanstans i världen. På nationaldagen, den 17 maj, har gymnasisten Eva bjudit in sina kompisar på frukost. Iförd folkdräkt reciterar hon en krönika som hon tror att väninnan Noora har skrivit. Den handlar, bland annat, om kampen mot kulturkrockar. ”Helt serr. Om inte vi, som är uppvuxna i världens rikaste, friaste land, om inte vi kan välja generositet, tålmodighet och öppenhet, om inte vi väljer att se och tro på det goda i varandra, om inte vi kan kämpa för rättvisa, vilka ska kunna göra det då”, läser Eva. Volymen på stråkmusiken skruvas upp, ett stycke nationalromantik om universella värden. — Vi har nog en integrationspolitik som mer går ut på att du ska bli en tydligare del av det samhälle som du bor i. Vi har aldrig tänkt att det är toppen med multikulturalism där många olika kulturer ska leva tillsammans. Vi vill ha en gemensam kultur, det betyder ändringar för norrmännen och ändringar för dem som kommer, säger Erna Solberg. I höstas väckte hon stor uppmärksamhet när hon slog fast att hon sannolikt inte skulle anställa en kvinna i den heltäckande slöjan niqab som medarbetare. — Jag har hela tiden sagt att detta är en debatt som blir stor utan att det är ett stort problem. Men ja, jag tror att vi ska kunna se varandra när vi pratar med varandra. Det handlar om förtroende. Erna Solberg kallades för Jern-Erna under sina år som norsk kommunminister i början på 00-talet. Järnet visade hon med tydlighet i asylfrågorna. Men även under Arbeiderpartiets år vid makten valde Norge en mer restriktiv väg i flyktingpolitiken. Det som gymnasisterna i Skam beskriver som ”världens rikaste, friaste land” tog emot drygt 30 000 asylsökande krisåret 2015. Sverige tog emot 163 000. Ur ert perspektiv tog Norge emot många asylsökande. Men det var ändå väsentligt färre än vad Sverige tog emot. Sedan valde ni att strama åt. Varför? — Jag tror att vi måste vara ärliga i invandringspolitiken. Det finns gränser för vad man klarar att hantera av nyanlända till länder som Norge och Sverige, med att få jobb, med att lära språket, med att bli en del av samhället. Vi har en ganska intensiv integrationspolitik i Norge för asylsökande. Det är kostnadskrävande. Sanningen är att när fattigdomen och antalet fattiga barn ökar så är det primärt invandringen som står för det. För att inte tillräckligt många av deras föräldrar har arbete. Ska vi ha det stora systemet så är det viktigt med en kontrollerad invandring, säger Erna Solberg. Hon gör klart att Norge vill satsa på att stötta närområdet. — Vi har sagt att vi ska hjälpa mycket, och Norge hjälper mycket, lokalt. Vi är det land per capita vid sidan av Kuwait som lägger mest pengar på grannländerna till Syrien och vi lägger resurser på situationen i Medelhavet. Förra året sjönk antalet asylsökande. Vad betydde de svenska åtstramningarna för Norge? — Det som skedde 2015 var ju att man skickade vidare så många till Sverige och Norge och Danmark. Nu har vi gränskontroller. Och gränskontroller gör att det kommer få till Norge för vi är sista ledet i kedjan. Tycker du att Sverige och Norge har blivit mer lika varandra i invandringspolitiken under de senaste åren? — Jag var ju invandrarminister i Norge 2001–2005. Jag var kommunminister med ansvaret för integration och invandring. Då satt jag av och till på möten med Mona Sahlin och Bertel Haarder när danskarna stramade åt, och hon skällde. Jag tror inte att någon i dagens Sverige skulle göra sådana inlägg som hon gjorde då, utan att folk skulle känna att det inte gick ihop. Vi har blivit mer lika på det sättet att man pratar mer om de svåra frågorna. Har debatten blivit mer som i Norge? — Jag tror att man pratar mer om att det finns gränser och att det är en utmaning när det kommer många som inte har rätt att stanna. Det är några ord som återkommer i beskrivningarna av Erna Solberg: Rättfram, lugn, pragmatisk. Jag har träffat henne som hastigast två gånger tidigare. Första tillfället var vintern 2014, när hon som relativt nyutnämnd statsminister besökte Stockholm, med den dåvarande svenske statsministern och partivännen Fredrik Reinfeldt som värd. Då ville de svenska reportrarna framför allt ställa frågor om den vallamiss i OS som de lärt sig att beskriva som smørebom. Erna Solberg svarade vänligt och höll upp handens fem fingrar för att visa hur många OS-guld ett krisdrabbat Norge ändå lyckats skrapa ihop. Nu skapar norska längdåkare återigen rubriker i svenska tidningar. Det handlar om Therese Johaug och läppsalvan. — Just nu är det lite traumatiskt. Men vi har ju fortsatt världens bästa lag i längdskidor. Fast svenskarna gör det också bra, säger Erna Solberg. Vi sågs andra gången, när hon besökte Stockholm våren 2015. Då hade mycket hänt i Sverige. Alliansen hade förlorat valet, och Fredrik Reinfeldt hade avgått som statsminister och moderat partiledare. Den norska statsministern hade ett möte med den nya oppositionsledaren Anna Kinberg Batra. Solberg var lika rättfram då i rådet till partivännen. Hon tyckte och tycker att Anna Kinberg Batra behöver slappna av. — Hon är extremt välordnad och duktig och smart. Jag brukar säga till henne att hon måste sänka axlarna och släppa loss lite. Hon har en otroligt fin humoristisk sida, säger Erna Solberg. Du har sagt att det är svårare för kvinnor att sänka garden. — Och särskilt kvinnor som ska gå före. Varför är det så? — Av och till lägger kvinnor begränsningar på sig själv. Från och till finns det lite mindre svängrum för kvinnor i vårt samhälle, om de ska bli tagna på allvar. Annars skriver tidningarna helst om hur söt du är. En man får lov att vara mer udda, fortsätter Erna Solberg. — Sedan är det en kvinnokultur som begränsar alla kvinnor och det är inte bara i politiken. Kvinnor vill bli omtyckta av alla. Det är en sådan osäkerhet som många tjejer har med sig från uppväxten. De behöver mer uppskattning och ramarna är snävare. Jag upplever att många kvinnor har barriärer runt sig. Erna Solberg tillägger att hon själv fått lära sig att hantera den pressen. — Jag var ju igenom en period i början av mitt partiledarskap när många försökte ändra på mig och jag försökte vara annorlunda och det gick bara dåligt. Jag kommer aldrig att vara den som skäller högst eller blir mest arg. Men sedan upplevde jag att folk tyckte att det var bra att man kunde slappna av. När var det? — Det var ju 2009 då vi gjorde en bra avslutning på valkampanjen. Vi fick inget högt valresultat men vi hade legat mycket lägre på sommaren. Det lönade sig att lita mer på sig själv och lite mindre på alla andra. Och om du är så mycket i medierna som jag är, så kan du inte vara någon annan än den du är. Folk ser att det blir falskt om du försöker. När Anna Kinberg Batra skulle medverka i ”Skavlan” i SVT våren 2015 rådgjorde hon med Erna Solberg. Tipset från Oslo blev lika enkelt som svårt: Var dig själv. — Jag tycker att Erna Solberg är väldigt bra på att både leda en regering med fast hand och samtidigt vara personlig. Du kan inte ta tuffa beslut om du inte är bestämd och seriös. Men du kan ha ett personligt uttryck och visa att du är en hel människa, säger moderatledaren. Hon har återkommande kontakt med sin norska partiledarkollega. I början av mars besöker den svenska moderatledaren Höyres landsmöte. Anna Kinberg Batra och Erna Solberg är de enda kvinnliga partiledarna i den liberalkonservativa partigruppen i Norden, och de pratar gärna om hur de kan stötta varandra. De beskriver också utbytet mellan Höyre och Moderaterna när det gäller kampanjmetoder och politikutveckling.I perioder har partierna inspirerats av varandra. Erna Solberg betonar gärna att Moderaterna före Reinfeldt låg längre högerut än norska Høyre. — Politiskt var vi mer moderata än gamla Moderaterna. Jag upplever nog att Nya Moderaterna tittade på oss när det gäller skola och utbildning, säger hon. När Erna Solberg tog över ledarskapet i Høyre 2004, beskrevs hon i Sverige som en norsk, kvinnlig variant av Fredrik Reinfeldt. — De som kände mig i partiet visste att jag stod för en lite annan typ av konservativ politik än det som hade varit traditionellt. Jag brydde mig mer om de som stod utanför arbetsmarknaden och hade en lite mer social profil, säger hon. Frågan om inspirationen i regeringsfrågan är svårare. Ernas invit till Fremskrittspartiet kan betraktas som ett försök att skapa ett brett borgerligt samarbete, som den svenska alliansen. Fremskrittspartiet fick inta platsen som stabilt högerpopulistiskt alternativ, höger om Høyre. Många svenska debattörer drar snarare en parallell till Sverigedemokraterna. Men det är en liknelse som Erna Solberg tar bestämt avstånd från. — Jag har alltid sagt att det är helt fel. Fremskrittpartiet liknar mer Ny demokrati som fanns tidigare. Det började med krav på lägre skatter, mindre byråkrati, mindre statlig styrning. Invandring var inte en stor fråga då. Sedan har partiet fångat upp en del andra strömningar. Men det blir ofta fel, när man ser på andra länder, och har sina egna glasögon, säger hon. I tidigare intervjuer har hon sammanfattat Sverigedemokraterna som ett parti med rötter i nazismen. Svenska toppolitiker har också använt den formuleringen. Isoleringen av SD har inneburit att största block fått styra landet i minoritet på senare år. Men den principen skapar numera vånda i den svenska borgerligheten. Under det senaste året har moderater i Sverige blickat mer och mer mot andra nordiska länder, och funderat över alternativen till alliansen. De formulerar inte de här tankarna öppet, men kanske har Norge banat väg för en ny modell, där Moderaterna kan inta Socialdemokraternas gamla roll som samhällsbärande, genom att stödja sig dels på Sverigedemokraterna och dels på de gamla borgerliga vännerna i alliansen. När vi träffar Erna Solberg har Moderaterna precis upphävt samtalsförbudet gentemot Sverigedemokraterna, och meddelat att partiet vill lägga en gemensam alliansbudget och fälla regeringen. Anna Kinberg Batra, som hittills sagt bestämt nej till Sverigedemokraterna som regeringsparti eller stödparti, vill inte gå så långt som att beskriva Norge som förebild. — Kontexterna är väldigt olika. Men varje partiledare måste ju alltid fundera på hur man kan forma ett regeringsunderlag och få maximalt genomslag. Det är huvuduppgiften och det är klart att den är densamma här och där. En sak som Erna Solberg har gjort är att konstatera att även om det sitter partier i parlamentet som man inte håller med, alls, så måste man kunna tala med alla om olika situationer, säger hon. Erna Solberg själv tycker att partierna ska vara restriktiva med att översätta strategier i regeringsfrågan. — Man kan lära sig av politiken och av olika förslag i sak. Men när det gäller politiska samarbeten och politisk kultur, så tror jag att man sköter det bäst i sitt eget land, säger hon. Hon tar vad hon beskriver som fyrkantigheten i den svenska samhällsdebatten som exempel. — Vi i Norge upplever ju alltid att Sverige är så väldigt politiskt korrekt. Man törs inte säga saker. I Norge är man mer stor i orden och lite tydligare och tåligare. Det är en del av norsk kultur att ge tydliga och kraftfulla besked. Även de som bär svenska glasögon kan göra vitt skilda tolkningar av det som pågår i Sverige och Norge. Cecilie Tenfjord-Toftby är född i Norge, skolad i Høyre, och numera riksdags-ledamot för svenska Moderaterna. Hon är ordförande i norsk-svenska parlamentarikerföreningen och varm anhängare av nordiskt samarbete. Men hon ser också tydliga olikheter mellan sitt nya och gamla grannland. I Norge finns en tydligare individualism. Norrmän sätter i ära att klara sig själva. Det påverkar också synen på invandring. — Sverige har varit väldigt präglat av att vara ett gammalt invandrarland. Vi har haft arbetskraftsinvandring i generationer. Norge var däremot inte särskilt attraktivt innan oljan dök upp. Det var och är ett homogent land och därför reagerar man på ett annat sätt än i Sverige när det kommer nya människor. Diskussionen bland politiker blir mycket mer högljudd och vassare i kanterna. Hon tycker att det är ”väldigt svårt” att svara på om Moderaterna har något att lära av Høyre i regeringsfrågan. Som många andra betonar hon att Fremskrittspartiet bottnar i mer renodlad högerpopulism, och alltid varit ett utpräglat liberalt parti. — Erna Solberg har visat ett starkt ledarskap genom att hålla ihop den borgerliga familjen. Vi ser att ett parti som är med och tar ansvar inte kan vräka ur sig vad som helst. Men det är ju omöjligt att säga om Sverigedemokraterna kan bli det ansvarstagande partiet i Sverige, säger hon. Ali Esbati är riksdagsledamot för Vänsterpartiet, men har bott och arbetat i Norge med den norska tankesmedjan Manifest Senter for Samfunnsanalyse. Han framhåller likheterna mellan Fremskrittspartiet och Sverigedemokraterna. — De här högerpopulistiska partierna i Europa kommer från olika håll. Men ändå konvergerar de, och tar samma plats i det politiska landskapet. I Norge fanns det ett större borgerligt sammanhang med tankesmedjor och det norska näringslivet som jobbade för den här utvecklingen. Vi ser liknande fenomen nu i Sverige. Men omslaget är mer dramatiskt här. I Norge kom förändringen mer lågmält och över längre tid, säger han. Han hävdar att Fremskrittspartiets upphöjelse till regeringskansliet har bidragit till att brutalisera politiken. — En redan sträng och restriktiv politik har blivit ännu mer sträng och restriktiv. Och debatten har blivit hårdare. Bara häromdagen hade Verdens Gang en intervju med en forskare som konstaterade hur gränsen har förskjutits för vad som är okej att säga om människor med en annan etnisk bakgrund, säger han. Klart är att relationen mellan Frem-skrittspartiet och Sverigedemokraterna saknar värme. Den norska partiledaren Siv Jensen har gång på gång valt att distansera sig från SD. Jimmie Åkesson och hans partikamrater har också haft blicken riktad mot Dansk folkeparti i första hand. — När Sverigedemokraterna började växa var vi som starkast i Skåne och då fanns en geografisk närhet till Danmark. Sedan var Fremskrittspartiet mer som ett borgerligt parti i skattefrågor och EU-frågan, säger Mikael Jansson, tidigare partiledare för SD och numera riksdagsledamot. Nu vill han skifta fokus. ”Den norska regeringen med Høyre och Fremskrittspartiet är en bra förebild nu när Moderaterna släpper på sitt förbud mot förhandling med SD”, twittrade han nyligen. – Jag tror ju att många moderater sneglar på Norge och att den norska regeringen har fått ett ganska gott betyg, säger han. Det finns skillnader, det finns likheter. Och det är en politisk fråga om regeringen Solberg kan beskrivas som förebild eller skräckexempel. Enligt statsvetaren Anders Todal Jensen har regeringssamarbetet mellan Høyre och Fremskrittspartiet fungerat ganska väl. — Det har skapat mindre friktion än man kanske kan tänka sig, och där spelar Erna Solbergs ledarskap roll. På de flesta områden har Høyre och Fremskrittspartiet närmat sig varandra. Dagens Høyre är klart mer invandringskritiskt och Fremskrittspartiet har tonat ned populismen. Tidigare kunde Fremskrittspolitiker ägna sig åt en våldsam kritik mot den politiska eliten. Politikerna beskrevs som korrupta och odugliga och berikade sig själv. Det hör du inte längre. Det intressanta är att mycket tyder på att väljarna följt efter. — Den här typen av politiskt missnöje hade minskat kraftigt inför stortingsvalet 2013, och jag tror att det har minskat ytterligare sedan dess, säger Anders Todal Jenssen. Hårdare gränser. Mindre polarisering. Är det vad exemplet Erna Solberg leder fram till? Anders Todal Jenssen betonar att det har varit en lång process för Høyre att acceptera Fremskrittspartiet, och att förutsättningarna i Sverige är än mer komplicerade. – Så stora som Sverigedemokraterna är, och så stort som avståndet är rent politiskt, så borde det ta tid för att få en tillvänjning. Jag tror att Sverigedemokraterna behöver ändra sig mer dramatiskt än Fremskrittspartiet. Man kan säga mycket om Fremskrittspartiets företrädare, men gamla nazister är de inte. Måndag 10.15. Finlands statsminister Juha Sipilä och Sveriges utrikesminister Margot Wallström har tagit plats i panelen om Arktis. Men det är Norges statsminister Erna Solberg som hamnar i centrum, när hon försöker bemöta anklagelsen om att oljelandet Norge försöker ha kakan och äta den på samma gång. — Kanske kan vi få både och. Det är min bestämda uppfattning att vi aldrig kommer att uppnå klimatmålen, om vi inte samtidigt säger hur vi ska skapa jobb och samhällsutveckling, säger hon. Miljöpolitiken utlöste en budgetkris i Norge för några månader sedan. Stödpartierna Venstre och Kristelig Folkeparti var på väg att hoppa av i protest mot regeringens trafikpaket. Men Solberg lyckades rädda samarbetet med en sakpolitisk uppgörelse. Nu är hon på sitt sätt veteranen bland toppolitikerna i panelen i Tromsø. Hon är bara inne på sitt fjärde år, men ändå den regeringschef som suttit längst i Norden. Marken har gungat i de gamla stabila demokratierna. Sverige var nära ett extraval efter regeringskrisen i december 2014. I Danmark ombildades regeringen så sent som i november förra året. Efter valet på Island krävdes månader av förhandling för att utse en ny regering. Det är olika partikonstellationer som styr – men ingen har hittat en enkel väg till majoritet. — I våra valsystem så måste vi leva med att kompromiss och samarbete är en del av politiken. Det är viktigt att hitta gemensamma lösningar. Det är viktigt vem som styr, men det är också viktigt att politiken klarar att fatta beslut och peka ut en riktning som väljarna kan ha förtroende för. Om man vill bemöta ytterkantspartier, så är det faktiskt genom att leverera politik, i stället för att vara upptagen av vad som skiljer oss åt, säger Erna Solberg. Om ett halvår testas förtroendet för regeringen i valet i Norge. Enligt opinionsmätningarna är det ganska jämnt mellan blocken. Men båda stödpartierna ligger nära spärren till stortinget. De behöver inte åka ut om de hamnar under, men de mister merparten av sina mandat, och då förändras maktbalansen i stortinget. Samtidigt utsätts stödpartierna för lockrop från de rödgröna. Den stora frågan valåret 2017 är om borgerligheten ska klara det tuffa testet. Erna Solberg medger själv att läget är mer oklart än inför valet för fyra år sedan: — Jag tror att vi har en bra chans att få en borgerlig majoritet. Och sedan ska vi då få till en borgerlig regering. Det är ju det som är utmaningen i dag. Vi har levererat så mycket politik för alla fyra partier att jag tror att det är möjligt, säger hon. Det blir spännande både före och efter valet? — Det blir det helt säkert. En prognos kan i alla fall göras från svensk horisont: Att många svenskar kommer att få se mer av valet i Norge via den fjärde och femte säsongen av ”Skam”. Samhällsdebatten förs i glimtar mellan snacken om förfester och føkkboys. Norges statsminister har i sin tur blivit indragen i debatten om programmet. När NRK blockerade Skam för utländska tittare fick regeringschefen frågor på Twitter. Hon skickade blixtsnabbt vidare till ledningen för NRK, som berättade att det är upphovsrättsliga problem med musiken. Hon har själv två barn i övre tonåren och tror att Skam betyder väldigt mycket för bilden av Norge. — Jag tror att serien visar väldigt ärligt hur mycket solidaritet som finns mellan ungdomarna och hur mycket tid man ägnar åt att lösa sina problem. Det är äkta. Många andra filmatiseringar för unga är antingen jätteamerikaniserade eller så är det nordiskt trauma och då blir allt för jävligt. Här känner man sig mer hemma. Det är inte bara unga tittare som bryr sig om Skam. — Alla vuxna blir engagerade. Det är en bra serie. Jag har barn i den åldern och jag tror att jag vet hur det är. Om man bortser från sociala medier så är det inte så jättestor skillnad mot min ungdomstid för 40 år sedan. Man kan känna igen sig? — Jadå. Är det någon som statsministern identifierar sig med? — Det är svårt att plocka ut en favorit. Men det finns väl ett par besserwissrar som påminner om mig. De som alltid skulle ha rätt. Född: 24 februari 1961 i Bergen. Uppvuxen i ett överklassområde . Fick kämpa med dyslexi i skolan. Familj: Maken Sindre Finnes, som är civilekonom, dottern Ingrid Solberg Finnes, 19, och sonen Erik Solberg Finnes, 17. Bakgrund: Har läst sociologi, stats-vetenskap och statistisk på universitetet. Politisk karriär: Kommun- och student-politiskt aktiv från början av 80-talet. Invald i stortinget för Høyre 1989. Kommun- och regionminister i regeringen Bondevik 2001–2005. Partiledare från 2004. Statsminister från 2013. Smeknamn: Jern-Erna. Norge. Høyre och Fremskrittspartiet bildar regering, tryggar stöd genom samarbetsavtal med de borgerliga mittenpartierna Kristelig folkeparti och liberala Venstre. I höstas skakades samarbetet av en kris, men efter förhandlingar om miljöpolitiken gick regeringens budget igenom. Arbeiderpartiet, Senterpartiet och Socialistisk Venstreparti utgör den rödgröna oppositionen – tillsammans med Miljöpartiet De Grönne som har ett enda av stortingets 169 mandat. Statsminister är Erna Solberg, Høyre. Hon är Norges andra kvinnliga statsminister, efter Arbeiderpartiets Gro Harlem Brundtland, som var statsminister i flera omgångar 1981–1996. Finland. Styrs av en trepartiregering med Centern, nationalistiska Sannfinländarna och liberalkonservativa Samlingspartiet – de tre största partierna i valet 2015. I riksdagen finns även Socialdemokraterna, De Gröna, Vänsterförbundet, Svenska riksdagsgruppen och Kristdemokraterna. Finland har en tradition av breda koalitioner. Statsminister är Juha Sipilä (C). Finland har haft två kvinnliga statsministrar, centerpartisterna Anneli Jäätteenmäki och Mari Kiviniemi, samt en kvinnlig president, Tarja Halonen (S). Danmark. Styrs sedan november förra året av en borgerlig treklöver med liberala Venstre, De Konservative och Liberal Alliance. Regeringen har minoritet i folketinget och förlitar sig på Dansk folkeparti, som är Danmarks näst största parti, men som sagt nej till att ingå i regeringen. Före regeringsombildningen styrdes Danmark av Venstre, med blott 34 av Folketingets 179 mandat. Socialdemokraterne är största parti i Folketinget. Statsminister är Lars Løkke Rasmussen från liberala Venstre. Hans företrädare Helle Thorning Schmidt (S) var Danmarks första kvinnliga statsminister. Sverige. Regeringen består av en koalition mellan Socialdemokraterna och Miljöpartiet. Vänsterpartiet är med och förhandlar om budgeten. Men de rödgröna är i minoritet. De borgerliga partierna har hängt ihop i alliansen sedan 2004, men nu knakar det i fogarna. Sverigedemokraterna är en tredje kraft som bidrog till att fälla regeringens första budget 2014. Statsministern heter Stefan Löfven (S). Sverige har aldrig haft en kvinnlig statsminister. Island. Styrs sedan några veckor tillbaka av liberalkonservativa Självständighetspartiet, tillsammans med de mer EU-vänliga liberala partierna Reformpartiet och Ljus framtid. Koalitionen har majoritet i Alltinget med minsta möjliga marginal, 32 av 63 platser. De komplicerade regeringsförhandlingarna tog två och en halv månad. Oppositionen består av Framstegspartiet, Piratpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet de gröna. Statsminister är Bjarni Benediktsson. Island var först i världen med en kvinnlig president, Vigdís Finnbogadóttir, partilös, och har också haft en kvinnlig statsminister, socialdemokraten Jóhanna Sigurdardóttir (som dessutom var världens första öppet homosexuella regeringschef). ”Språket är sensibelt, mjukt och smärtsamt sårigt”. Aase Berg recenserar Geir Gulliksens succéroman ”Berättelse om ett äktenskap” i DN. 5 oktober 2016. ”Jag vet precis första gången det verkligen högg till i hjärtat under läsningen”. Maria G Francke recenserar Linn Ullmanns uppmärksammade autofiktion ”De oroliga” i Sydsvenskan. 21 oktober 2016. Norsksvenska tv-showen ”Skavlan” gästas av Sveriges förra statsminister Fredrik Reinfeldt. 2 december 2016. SVT:s vd Hanna Stjärne avslöjar att ”Skam” är det mest sedda programmet på SVT Play någonsin, med över 20 miljoner startade strömningar. 14 januari 2017. Popduon Marcus och Martinus kommer på blixtvisit till Sverige och möts av överförtjusta fans på Arlanda. Deras singel ”Elektrisk” har sålt dubbel platina i Sverige. 15 januari 2017. Förhören med den doping-anklagade norska skidstjärnan Therese Johaug inleds på Ullevåls stadion. Bland andra TT direktrapporterar. 25 januari 2017. Lars Lagerbäck, 68, följer upp EM-succén med Island med att ta över som förbundskapten för det norska fotbollslandslaget. 1 februari 2017. Vad är ”Skam”? En hyllad norsk webbbaserad dramaserie om ett gäng gymnasieelever på Hartvig Nissens skole i Oslo. Huvudpersoner är de fem tjejerna Chris, Vilde, Eva, Noora och Sana, som börjar i ettan på gymnasiet i första säsongen. Jonas, William och Gutte-Chris är viktiga karaktärer, och i säsong tre är Even och Isak huvudpersoner. Handlingen kretsar kring kärleksrelationer, vänskap, sex, fest och svek. Ända från start är russebussen i fokus: Det är där som tredjeårseleverna partajar under det i Norge utdragna studentfirandet. Under en säsong av serien på släpps nya klipp eller andra uppdateringar varje dag som sätts ihop till ett avsnitt varje fredag. Samtidigt kan tittarna följa karaktärernas fiktiva liv i sociala medier som Instagram och Facebook. ”Skam” har slagit alla tidigare tittarrekord på SVT Play. Norsk ”Skam”-parlör Ass: Alltså. Drittsekk: Skithög, idiot. Dust: Idiotisk. Grine: Gråta. Homse: Homosexuell. Hooke: Haffa, hångla. Hyttetur: Åka till lantstället Ikke vaer frekk: Var inte oförskämd. Keen: På, i formen taggad eller intresserad. Kleint: Pinsamt. Kødder du: Skojar du. Pule: Ha sex. Rart: Konstig, sällsynt. Russ: Student. Vilket firas i en månad. Russebuss: Studentflak, fast tjusigare. Seff: Selvfølgelig, självklart. Serr: Seriöst. Sjalu: Svartsjuk. Spess: Speciellt. Teit: Dum. Vors: Förfest. Norsk politik – enligt ”Skam” Den norska dagstidningen Dagsavisen har gjort en fyllig ”Skam”-guide till norsk politik. Här en sammanfattning: Eva (Socialistisk Venstre) har tappat i betydelse. Var tidigare ihop med Jonas (Arbeiderpartiet) och kompis med Isak (Senterpartiet). Rikemanssonen William (Høyre) har en affär med Vilde (Venstre) och ett komplicerat förhållande med Noora (Kristelig Folkeparti). Hans bromance med Gutte-Chris (Fremskrittspartiet) är stabil. Sana (Miljöpartiet De Grönne) är en principfast outsider som inte verkar vara förälskad i någon. Och Chris (Rödt) är snabb i repliken, men är det någon som bryr sig om henne på riktigt?


Så blir du en bättre löpare med yoga

Summary: Tränaren och idrotts-vetaren Monika Björn har, för DN:s läsare, utformat ett särskilt yogaprogram för de som springer mycket. En sidoeffekt med yoga är att man blir bättre på andra idrotter, säger hon.

På instagram syns ofta bilder på unga, extremt flexibla kvinnor och män som går upp i brygga på någon strand i solnedgång. – Glöm dem, de är överrörliga, säger yoga-läraren Monika Björn, som har skrivit den nyutkomna boken ”Yoga för dig som tränar” (Norstedts). I den presenterar hon olika yogaprogram som hon menar kan hjälpa idrottare att förbättra sina prestationer. När hon som tränare träffar någon som är överrörlig så brukar hon rekommendera styrketräning i kombination med löpning. – Yoga är inte alltid så bra för dem eftersom de inte kan hålla emot. Det gör att de kan få ont senare. Monika Björn riktar sig framför allt till alla de män och kvinnor som behöver förbättra sin rörlighet. Som tränare träffar hon ibland extremt vältränade löpare som är så stela att de knappt kan klia sig på ryggen. Det är ofta de som säger ”yoga är inget för mig” eller ”jag är alldeles för stel”. – Men det är den gruppen som kan ha så stor nytta av yoga, säger Monika Björn, som har en idrottsvetar-examen från universitetet. Hon har också läst psykologi och gått två år på sjukgymnastikprogrammet. Nu har hon satt ihop ett särskilt program med övningar för DN:s läsare. Det riktar sig framför allt till löpare, men kan så klart användas av vem som helst som vill sträcka ut kroppen och samtidigt öva sig på andning och medveten närvaro. Monika Björn var själv väldigt stel, berättar hon, när hon hittade yogan i slutet av nittiotalet. Hon ägnade sig precis som i dag åt multisporter och konditionsträning som löpning och cykling. – Eftersom jag slarvade med stretchningen, fick jag en allt sämre hållning. Till slut var jag så framåtböjd och inåt-roterad i axlarna att jag såg ut som ett c i ryggen. Det gjorde att hon anmälde sig till en grundkurs i ashtangayoga. Det är en dynamisk och fysiskt utmanande yogaform. Ganska direkt märkte hon att yogaträningen gjorde att hon kunde sitta längre på en cykel utan att bli trött i ryggslut och axlar. Den gjorde att hon fick lättare att röra sig och må bättre rent generellt. – Många har en föreställning om att yoga handlar om att kunna sitta i lotusställning eller lägga upp fötterna bakom huvudet. Det är ointressant för den som vill använda yoga för att bli bra på sin idrott. För den som tränar mycket handlar det i stället om att sträcka ut senor, muskler och bindväv lagom mycket för att kunna ta ut rörelser ordentligt och undvika skador. Samtidigt menar hon att man får en ökad kännedom om den egna kroppen och psyket på ett sätt som gör att man får en bättre koll på var gränserna går. Så varför kallar hon det inte bara för stretchning? De står var och en fritt att kalla det vad man vill, menar Monika. Men den avgörande skillnaden mellan en yogaövning och ett vanligt stretchprogram, är graden av närvaro, tillägger hon. – Man kan ju bara titta på hur killarna på gymmet gör när de stretchar. De sitter och snackar med varandra och har sin uppmärksamhet på helt andra saker än på själva rörelsen. De försöker få tiden att gå innan de byter till en annan ställning. Den som är närvarande och verkligen känner efter i varje rörelse har chansen att uppnå en annan effekt, påpekar hon. – Det är samma sak som när man springer och kanske kör högintensiva intervaller. Närvaro i det du gör ger en ytterligare dimension och kan göra stor skillnad, säger hon, och förklarar vad man ska tänka på. När man går in i rörelsen ska man först och främst rikta sin uppmärksamhet mot andningen. De flesta som ha erfarenhet av löpning vet hur viktigt det är att vara medveten om andningen för att kunna prestera. – Även simmare vet hur mycket man har att vinna på att kunna förlänga utrymmet mellan in- och utandning, särskilt vid frisim, säger hon. När Monika pratar om andningen är det många som fnissar till och säger att det är självklarheter. Man andas ju hela tiden. – Men när jag låter dem testa några olika andningstekniker så brukar de lyssna. Ibland andas man så högt upp att axlarna åker upp och ned. Då brukar jag säga att man ska försöka rikta om andningen så att den får bröstkorgen att expandera – fram, bak och på sidorna. Då åker också axlarna ned. Det är också bra att bli uppmärksam på att man ibland andas oregelbundet och inte alltid tar fullgoda, djupa andetag. – Ibland går det så långt att man håller andan när det blir jobbigt eller gör ont. Det är saker som man kan bli medveten om med hjälp av yogan. Andetagen kan också ge en fingervisning om hur mycket man har pressat sig, om det finns mer att ge eller om man ska trappa ned, säger Monika Björn. Monika berättar att yogan fick henne att förstå mer av det tekniska ”finliret” när hon var ute och sprang eller gjorde något annat. – Det kändes som att jag fick bättre koll på vilken del av kroppen som jag behövde jobba med för att kunna ta ut rörelserna på ett annat sätt. Löpsteget blev effektivare eftersom jag fick ett större rörelseomfång och kände att jag behövde springa ”högre upp i höften”. En muskel som ofta är väldigt stark hos löpare är sätesmuskeln. Det betyder att den ofta även är stel. Det gör att den påverkar det stråk av senor som går på utsidan av låret och som fäster i underbenet. I värsta fall leder det till vad som kallas löparknä. – Det kan man motverka genom att förbättra rörligheten i sätet. Då blir också knäställningen bättre när man springer. Det program som Monika Björn har satt ihop för DN:s läsare börjar med en andnings- och meditationsövning och avslutas med vad som kallas för ”död mans ställning”. Det är en nog så utmanande ställning där det gäller att inte somna utan att träna sig på medveten närvaro. – Det är också det som för många upplevs som mest utmanande med yogan, att lära sig att slappna av genom att medvetet fokusera på det. Monika berättar hur hon själv använder yoga för sin egen återhämtning de dagar hon inte tränar. Det ger en annan effekt än om hon bara ligger i soffan och slötittar på tv. – Jag andas på ett sätt som gör att stressen minskar. Det känns också som om jag stimulerar återuppbyggnaden i kroppen, vilket gör att jag kan komma tillbaka starkare i löparspåret. Den som tränar mycket har stor nytta av att lägga in aktiv återhämtning som en regelbunden rutin, menar Monika. – Då lär man sig att gå från att köra väldigt hårt med hög intensitet, till att också kunna varva ned och slappna av. Det gör att träningen blir mer effektiv eftersom spannet mellan avslappning och utmattning blir större. Jag upplever att många motionärer harvar för mycket i mellan-mjölkslandet. Sex yogaövningar för dig som springer Sittande position 1. Börja med en enkel andningsövning för att byta fokus och förbereda dig för att gå in i ett ”yoga-läge” med hög närvaro. Sätt dig bekvämt, till exempel med korslagda ben eller på vaderna. Fokusera på andningen och styr den mot ett lugnare tempo. Känn hur varje andetag expanderar runt hela bröstkorgen, fram, bak och på sidorna. Axlarna hålls sänkta. Orientera dig i hela kroppen. Låt varje andetag förlänga ryggraden till toppen av huvudet. Dra in hakan så den fortsätter peka mot golvet. Sitt så i tjugo andetag eller längre. Djup knäböj 2. Bra för löpare eftersom den ökar rörlighet i fot, höft och rygg. Knäna blir också smidiga. Gå ned så långt du kan i en knäböj och stanna i det djupaste läget i tio andetag eller mer. Om du inte kommer ned med hälarna, rulla ihop en handduk under hälen, så du inte får kramp i foten. Framsida höft 3. Löpare är ofta stela kring höfterna. Den här positionen ger ett mer effektivt löpsteg. Sätt ena knät och foten i golvet. Skjut fram den andra höften – för att sträcka ut framsidan av den höft som har knät i golvet. Samtidigt gör du en bakåtböj i bröstryggen och öppnar framsidan av axlarna. Du sträcker också ut vad och hälsena på det främre benet. Stanna tio andetag eller mer innan du växlar till andra sidan. Hunden 4. Klassisk yogaposition som sträcker ut baksidan av hela kroppen. Påverkar cirkulationen i huvudet eftersom det befinner sig lägre än hjärtat. Det gör att vissa tycker att övningen är uppiggande. Om du är stel, böj knäna så mycket att du kan hålla ryggen rak. Stanna tio andetag eller mer. Duvan 5. Sträcker ut musklerna i sätet, som ofta är starka och stela hos löpare. Om du inte kommer ned med rumpan i golvet, lägg böcker under sätet. Stanna tio eller fler andetag. Död mans ställning 6. Här tränar du dig på aktiv avslappning. Du ska inte somna, utan skanna av och bli medveten om dina tankar och hela din kropp. Släpp kontrollen på andningen. Låt den sköta sig själv, men var medvetenheten om den. Det är en utmanande övning. Försök ligg några minuter i början och förläng tiden ju mer erfaren du blir.


Så blir du en bättre löpare med yoga

Summary: Tränaren och idrottsvetaren Monika Björn har, för DN:s läsare, utformat ett särskilt yogaprogram för de som springer mycket. En sidoeffekt med yoga är att man blir bättre på andra idrotter, säger hon.

På instagram syns ofta bilder på unga, extremt flexibla kvinnor och män som går upp i brygga på någon strand i solnedgång. – Glöm dem, de är överrörliga, säger yogaläraren Monika Björn, som har skrivit den nyutkomna boken ”Yoga för dig som tränar” (Norstedts). I den presenterar hon olika yogaprogram som hon menar kan hjälpa idrottare att förbättra sina prestationer. När hon som tränare träffar någon som är överrörlig så brukar hon rekommendera styrketräning i kombination med löpning. – Yoga är inte alltid så bra för dem eftersom de inte kan hålla emot. Det gör att de kan få ont senare. Läs mer: Så kommer du i gång med löpningen efter ett långt uppehåll Monika Björn riktar sig framför allt till alla de män och kvinnor som behöver förbättra sin rörlighet. Som tränare träffar hon ibland extremt vältränade löpare som är så stela att de knappt kan klia sig på ryggen. Det är ofta de som säger ”yoga är inget för mig” eller ”jag är alldeles för stel”. – Men det är den gruppen som kan ha så stor nytta av yoga, säger Monika Björn, som har en idrottsvetarexamen från universitetet. Hon har också läst psykologi och gått två år på sjukgymnastikprogrammet. Nu har hon satt ihop ett särskilt program med övningar för DN:s läsare. Det riktar sig framför allt till löpare, men kan så klart användas av vem som helst som vill sträcka ut kroppen och samtidigt öva sig på andning och medveten närvaro. Monika Björn var själv väldigt stel, berättar hon, när hon hittade yogan i slutet av 90-talet. Hon ägnade sig precis som i dag åt multisporter och konditionsträning som löpning och cykling. – Eftersom jag slarvade med stretchningen, fick jag en allt sämre hållning. Till slut var jag så framåtböjd och inåtroterad i axlarna att jag såg ut som ett c i ryggen. Det gjorde att hon anmälde sig till en grundkurs i ashtangayoga. Det är en dynamisk och fysiskt utmanande yogaform. Ganska direkt märkte hon att yogaträningen gjorde att hon kunde sitta längre på en cykel utan att bli trött i ryggslut och axlar. Den gjorde att hon fick lättare att röra sig och må bättre rent generellt. – Många har en föreställning om att yoga handlar om att kunna sitta i lotusställning eller lägga upp fötterna bakom huvudet. Det är ointressant för den som vill använda yoga för att bli bra på sin idrott. För den som tränar mycket handlar det i stället om att sträcka ut senor, muskler och bindväv lagom mycket för att kunna ta ut rörelser ordentligt och undvika skador. Samtidigt menar hon att man får en ökad kännedom om den egna kroppen och psyket på ett sätt som gör att man får en bättre koll på var gränserna går. Så varför kallar hon det inte bara för stretchning? De står var och en fritt att kalla det vad man vill, menar Monika. Men den avgörande skillnaden mellan en yogaövning och ett vanligt stretchprogram är graden av närvaro, tillägger hon. Läs mer: Vanliga löparskador – så undviker du dem – Man kan ju bara titta på hur killarna på gymmet gör när de stretchar. De sitter och snackar med varandra och har sin uppmärksamhet på helt andra saker än på själva rörelsen. De försöker få tiden att gå innan de byter till en annan ställning. Den som är närvarande och verkligen känner efter i varje rörelse har chansen att uppnå en annan effekt, påpekar hon. – Det är samma sak som när man springer och kanske kör högintensiva intervaller. Närvaro i det du gör ger en ytterligare dimension och kan göra stor skillnad, säger hon, och förklarar vad man ska tänka på. När man går in i rörelsen ska man först och främst rikta sin uppmärksamhet mot andningen. De flesta som har erfarenhet av löpning vet hur viktigt det är att vara medveten om andningen för att kunna prestera. – Även simmare vet hur mycket man har att vinna på att kunna förlänga utrymmet mellan in- och utandning, särskilt vid frisim, säger hon. När Monika pratar om andningen är det många som fnissar till och säger att det är självklarheter. Man andas ju hela tiden. – Men när jag låter dem testa några olika andningstekniker så brukar de lyssna. Ibland andas man så högt upp att axlarna åker upp och ned. Då brukar jag säga att man ska försöka rikta om andningen så att den får bröstkorgen att expandera – fram, bak och på sidorna. Då åker också axlarna ned. Det är också bra att bli uppmärksam på att man ibland andas oregelbundet och inte alltid tar fullgoda, djupa andetag. Läs mer: Andas rätt och må bättre – Ibland går det så långt att man håller andan när det blir jobbigt eller gör ont. Det är saker som man kan bli medveten om med hjälp av yogan. Andetagen kan också ge en fingervisning om hur mycket man har pressat sig, om det finns mer att ge eller om man ska trappa ned, säger Monika Björn. Monika berättar att yogan fick henne att förstå mer av det tekniska ”finliret” när hon var ute och sprang eller gjorde något annat. – Det kändes som att jag fick bättre koll på vilken del av kroppen som jag behövde jobba med för att kunna ta ut rörelserna på ett annat sätt. Löpsteget blev effektivare eftersom jag fick ett större rörelseomfång och kände att jag behövde springa ”högre upp i höften”. En muskel som ofta är väldigt stark hos löpare är sätesmuskeln. Det betyder att den ofta även är stel. Det gör att den påverkar det stråk av senor som går på utsidan av låret och som fäster i underbenet. I värsta fall leder det till vad som kallas löparknä. – Det kan man motverka genom att förbättra rörligheten i sätet. Då blir också knäställningen bättre när man springer. Det program som Monika Björn har satt ihop för DN:s läsare börjar med en andnings- och meditationsövning och avslutas med vad som kallas för ”död mans ställning”. Det är en nog så utmanande ställning där det gäller att inte somna utan att träna sig på medveten närvaro. – Det är också det som för många upplevs som mest utmanande med yogan, att lära sig att slappna av genom att medvetet fokusera på det. Monika berättar hur hon själv använder yoga för sin egen återhämtning de dagar hon inte tränar. Det ger en annan effekt än om hon bara ligger i soffan och slötittar på tv. – Jag andas på ett sätt som gör att stressen minskar. Det känns också som om jag stimulerar återuppbyggnaden i kroppen, vilket gör att jag kan komma tillbaka starkare i löparspåret. Den som tränar mycket har stor nytta av att lägga in aktiv återhämtning som en regelbunden rutin, menar Monika. – Då lär man sig att gå från att köra väldigt hårt med hög intensitet, till att också kunna varva ned och slappna av. Det gör att träningen blir mer effektiv eftersom spannet mellan avslappning och utmattning blir större. Jag upplever att många motionärer harvar för mycket i mellanmjölkslandet. Läs mer: Även skidåkare kan ha nytta av yoga  11 YOGAÖVNINGAR FÖR DIG SOM SPRINGER 1. Sittande position Börja med en enkel andningsövning för att byta fokus och förbereda dig för att gå in i ett ”yogaläge” med hög närvaro. Sätt dig bekvämt, till exempel med korslagda ben eller på vaderna. Fokusera på andningen och styr den mot ett lugnare tempo. Känn hur varje andetag expanderar runt hela bröstkorgen, fram, bak och på sidorna. Axlarna hålls sänkta. Orientera dig i hela kroppen. Låt varje andetag förlänga ryggraden till toppen av huvudet. Dra in hakan så den fortsätter peka mot golvet. Sitt så i tjugo andetag eller längre. 2. Djup knäböj Bra för löpare eftersom den ökar rörlighet i fot, höft och rygg. Knäna blir också smidiga. Gå ned så långt du kan i en knäböj och stanna i det djupaste läget i tio andetag eller mer. Om du inte kommer ned med hälarna, rulla ihop en handduk under hälen, så du inte får kramp i foten.  3. Djup knäböj med rotation i höft En rörelsesekvens som ger ökad rörlighet i fot och höft. När du står i djup knäböj, rulla till utsidan av foten så långt som höften tillåter. Stanna i något andetag innan du rullar tillbaka till mitten, och sedan till insidan av foten. När du förstår rörelsen, gör detta i ett rullande flöde mellan insidan, mitten, utsidan och tillbaka. Byt sedan fot och upprepa proceduren. 4. Kon och katten En sekvens som ökar rörligheten i ryggraden. Löpare sjunker ofta ihop i bröstkorgen när de springer och kan bli stela i ryggen. Växla mellan att svanka (kon) och att skjuta rygg (katten). Första gångerna stannar du 3-5 andetag i varje position. Sedan gör du en snabbare växling med ett andetag i varje ställning. Övningen ger en bättre hållning och därmed också andning eftersom lungorna får mer plats för att expandera. 5. Framsida höft Löpare är ofta stela kring höfterna. Den här positionen ger ett mer effektivt löpsteg. Sätt ena knät och foten i golvet. Skjut fram den andra höften – för att sträcka ut framsidan av den höft som har knät i golvet. Samtidigt gör du en bakåtböj i bröstryggen och öppnar framsidan av axlarna. Du sträcker också ut vad och hälsena på det främre benet. Stanna tio andetag eller mer innan du växlar till andra sidan. 6. Baksida lår Bry dig inte om hur långt du kommer ned. Det viktiga är att ryggen och det främre benet som ska stretchas hålls rakt. Om du inte når ned med händerna, använd böcker eller något annat. Stanna i tio andetag eller mer innan du byter sida. 7. Hunden Klassisk yogaposition som sträcker ut baksidan av hela kroppen. Påverkar cirkulationen i huvudet eftersom det befinner sig lägre än hjärtat. Det gör att vissa tycker att övningen är uppiggande. Om du är stel, böj knäna så mycket att du kan hålla ryggen rak. Stanna tio andetag eller mer.  8. Sfinxen En bröstöppnare som är särskilt bra för den som har inåtroterade axlar och rundad bröstrygg. Ökar rörlighet i rygg och bröstkorg och förbättrar andningen. Detta är motsatsen till att sitta i kontorsstolen och arbeta med krum rygg. Stanna tio andetag eller mer. 9. Duvan Sträcker ut musklerna i sätet, som ofta är starka och stela hos löpare. Om du inte kommer ned med rumpan i golvet, lägg böcker under sätet. Stanna tio eller fler andetag. 10. Båten Stärker bålen som är det område som ger stadga mellan över- och underkroppen. Den som är svag i bålen riskerar att sjunka ihop i höften och få ont i ryggen. Stanna tio andetag eller mer. 11. Död mans ställning Här tränar du dig på aktiv avslappning. Du ska inte somna, utan skanna av och bli medveten om dina tankar och hela din kropp. Släpp kontrollen på andningen. Låt den sköta sig själv, men var medveten om den. Det är en utmanande övning. Försök ligga några minuter i början och förläng tiden ju mer erfaren du blir. Foton: Erik Ardelius


”Moderata partiledningen gamblar med liberalismen”

Summary: Den moderata partiledningens nya linje är en gambling med liberalismen som kraft i svensk politik. SD är ett parti vars partiledning hånar ”liberalismen”. Därför riskerar Moderaterna att hamna i existentiella interna diskussioner om vilka av partiets ideologiska visioner som går att kompromissa med, skriver statsvetaren Jonas Hinnfors.

Att den moderata partiledningen vill skaka om i en väljarkår som inte rör sig till förmån för en alliansseger 2018 kan förefalla rimligt men när dörren öppnas på glänt till samarbete med Sverigedemokraterna inleds en gambling med höga insatser. I potten ligger inte bara eventuellt motstånd mot närmanden till SD. I potten ligger framförallt det brett liberala projekt som på många vis haft inflytande över Sverige sedan 1970-talet. En nyckel till detta projekt har varit ett partisystem där de borgerliga partierna har samarbetat och erbjudit ett trovärdigt regeringsalternativ till Socialdemokraterna. Svensk politik har länge präglats av varianter av socialliberalism där Socialdemokrater och borgerliga partier balanserat och påverkat varandra. I detta breda ideologiska spektrum finns stråk av mer traditionell socialdemokrati och av nyliberalism men huvudfåran – när politiska reformer har genomförts – har ofta haft socialliberal karaktär snarare än rent socialdemokratisk eller nyliberal. Inte minst har det framgått av en lång rad uppgörelser över blockgränsen sedan 1970-talet. I regeringsställning har Socialdemokraterna ofta behövt stöd från ett eller flera borgerliga partier och på samma sätt har Moderaterna balanserats av mittenpartierna. Hur Sverigedemokraterna än beskrivs så är det inte ett liberalt parti eller en del av ett liberalt projekt – hur än ”liberalism” definieras. Partiledningen är säkert kapabel till vissa kompromisser på kort sikt men SD är ett parti vars partiledning hånar och raljerar med ”liberalismen”. Centrala partidokument visar entydigt partiets förankring i en nationalistiskt färgad socialt konservativ ideologi med ”svenskhetens” bevarande som främsta mål. Ibland görs jämförelser med Danmark och Norge – där partier från samma partifamilj som SD; populistiska radikala högerpartier – sedan länge tagits in i värmen och till och med sitter i regeringen (Norge) eller fungerar som stödparti. Förmodligen är det sådana scenarier den moderata partiledningen överväger. Jämförelsen haltar dock. Att SD har nynazistiska rötter medan de danska och norska kusinerna inte har det lyfts ofta fram och det är naturligtvis en relevant skillnad. Men en mer dagsaktuell viktig – ofta förbisedd – skillnad är att medan SD är ett uttalat nationalistiskt konservativt parti har de danska och norska partierna faktiskt haft flera liberala drag. Det norska Fremskrittspartiet betraktar sig fortsatt som liberalt. Principprogrammet inleds med orden ”Fremskrittspartiets ideologiske grunnlag, liberalismen”. Att Dansk folkeparti i dag liksom SD är socialkonservativt och nationalistiskt gör det lätt att glömma att när de danska högerpartierna öppnade dörren för samarbete (1990-talets slut) utgjorde liberala idéströmningar en del av DF:s ideologi. DF:s migrationspolitik var kontroversiell men det gick någotsånär att i övrigt argumentera för att ett danskt liberalt regeringsalternativ i vid bemärkelse räddades snarare än utsattes för omöjlig konkurrens via DF-samarbete. Det norska Fremskrittspartiets regeringsmedverkan kan på samma sätt i en norsk kontext beskrivas som att det skapar förutsättningar för att erbjuda ett liberalt regeringsalternativ, vilket också förklarar varför det genuint liberala borgerliga Venstre i Norge kan fungera som stödparti till den nuvarande Høyre/Fremskrittspartiregeringen. Medan det i den norska och danska kontexten har gått att betrakta samarbete med DF och FrP som ett sätt att erbjuda ett tämligen enat borgerligt liberalt alternativ är det tvärtom i Sverige. Dörren till SD bryter upp det borgerliga liberala alternativet. Hur Moderaterna än definieras är Centern och Liberalerna fast förankrade i liberal ideologi – och båda partierna är mycket måna om att framhäva just sin liberalism och sitt motstånd mot att samarbeta med SD. Ideologiskt har de goda skäl till sitt motstånd. Eventuella moderata samarbeten med SD hotar därför sammanhållningen i alliansen på ett betydligt mer ideologiskt komplicerat sätt än vad som var fallet när de norska eller danska samarbetena inleddes. Så länge eventuella samtal mellan Moderaterna och Sverigedemokraterna inskränks till relativt triviala ting som bullerregler eller policies för cykelställ tangeras kanske inte ideologiska fundament, men varje seriös partirelation kommer förr eller senare att nå ideologiska kärnområden. Eftersom dessa från SD:s sida är uttalat antiliberala riskerar Moderaterna snabbt att dras in i närmast existentiella interna diskussioner om vilka av partiets ideologiska visioner och mål som går att kompromissa med. Sedan 1960-talets slut när Centerpartiets och Folkpartiets så kallade ”Mittensamverkan” till slut fick Moderaterna att släppa viktiga delar av sitt dåvarande nationella och konservativa idégods har Moderaterna successivt formats till ett parti med mer liberalism än konservatism. Nyorienteringen den gången ledde även till att borgerligheten för första gången blev ett slagkraftigt regeringsalternativ på bred liberal grund – vilket nu potentiellt hotas. När moderata veteraner de senaste dagarna vänt sig mot eventuellt SD-samarbete anas en gryende oro för vad som kan äventyras med kursändringen. Hittills är det dock framförallt de inom partiet som kanaliserat sin frustration över valförlusten 2014 till att formulera en ny linje visavi SD som hörts i debatten. Ett inslag i frustrationen har varit att det trots icke-rödgrön riksdagsmajoritet sitter en rödgrön regering. För en del har det därför tett sig lockande att ta hjälp av SD vilket kräver att pariastämpeln på SD suddas ut. I eftervalsfrustrationen har indirekt även kunnat skönjas viss harm över att partiledningen inte prioriterat genuint moderat politik under allianstiden. I sitt förnyade utspel om gemensam alliansbudget (DN Debatt 8 februari) som bara skulle vinna via stöd från SD, går Anna Kinberg Batra de frustrerade till mötes. Indirekt riktar hon därmed udden mot Centern och Liberalerna. Trots att dessa två allianssyskon nyligen avvisat gemensamma budgetmotioner som oansvariga upprepar hon alltså kravet. Om partiveteranernas oro delas av fler är oklart, men partiets kommande Sverigemöte i mars är ett tillfälle att utvärdera vilket grepp partiledningen har över den interna arenan. Att förutsäga hur väljare, interna grupper respektive parlamentariska samarbetspartners reagerar är vanskligt. Däremot är det uppenbart att den moderata partiledningens nya linje är en gambling med liberalismen som kraft i svensk politik; med samarbetet inom det borgerliga liberala regeringsalternativet samt med vilken ideologisk vision som skall prägla Moderaterna. Jonas Hinnfors, professor i statsvetenskap, Göteborgs universitet Eventuella moderata samarbeten med SD hotar därför sammanhållningen i alliansen på ett betydligt mer ideologiskt komplicerat sätt än vad som var fallet när de norska eller danska samarbetena inleddes.


Summary: REPLIK. Trots att Anna Kinberg Batras artikel (DN Debatt 8/2) är en tydlig känga mot andra borgerliga partier så nämner hon inte synen på Sverigedemokraterna med ett ord. I stället görs stora ansträngningar att måla upp en krisartad ekonomi som svepskäl för att, som Annie Lööf uttryckt det, utlösa politiskt kaos i Sverige, skriver Mikael Damberg (S).

Anna Kinberg Batra, det var moderaternas politik som skapade ”klyftornas Sverige”. Ni ledde de borgerliga regeringar som efter åtta år lämnade högre arbetslöshet, framförallt bland unga och utrikes födda, fler utanförskapsområden och ett ökande behov av poliser som inte utbildades. Detta ledde till att ni förlorade valet 2014. Att sedan vilja återta makten med hjälp av ett rasistiskt parti i stället för ny politik, imponerar inte. Moderaterna meddelade nyligen att de vill inlemma Sverigedemokraterna i det borgerliga maktsamarbetet för att Anna Kinberg Batra ska kunna bli statsminister. Det är dock varken Jan Björklund eller Annie Lööf beredda att medverka till. Trots att artikeln här på DN Debatt är en tydlig känga mot andra borgerliga partier så nämner inte moderatledaren synen på Sverigedemokraterna med ett ord. I stället görs stora ansträngningar att måla upp en krisartad ekonomi som svepskäl för att, som Annie Lööf uttryckt det, utlösa politiskt kaos i Sverige. Sverigedemokraterna är ett parti som inte gör upp med den främlingsfientlighet och brottslighet dess företrädare gör sig skyldiga till i sällan skådad omfattning. Det var tidigare otänkbart för moderaternas ekonomiskpolitiska talesperson att förhandla politik med en man som skrattar åt grovt kränkande judeskämt. Det var heller inte aktuellt för deras näringspolitiske talesperson att utveckla jobbförslag i samtal med en person som om koranen och svenska muslimer sagt att, ”- Följer man det som står i den jävla skitboken, rent ut sagt. Då har man ingen plats i mitt samhälle.” Detta har Kinberg Batra nu ändrat på. Omsvängningen beror inte på att SD har förändrats, utan att moderaterna har gjort det. Men för att legitimera samarbete håller det inte att hänvisa till utvecklingen inom svensk ekonomi och sysselsättning. I dag meddelade OECD att Sverige tillhör de snabbast växande ekonomierna bland världens rika länder. World Economic Forum listade nyligen andra områden där Sverige placerar sig i det absoluta toppskiktet. Forbes rankar svenskt företagsklimat som bäst i världen. Enligt WEF är vår konkurrenskraft sjätte starkast och jämställdhet fjärde bäst i världen. Vi är världens mest innovativa land efter Singapore. Vi ser detta i den ekonomiska utvecklingen. 150.000 fler svenskar har fått ett jobb att gå till sedan valdagen och arbetslösheten sjunkit under sju procent. Sysselsättningsgraden är den högsta som Eurostat någonsin uppmätt. Svensk tillväxt stabiliseras nu på en god nivå bland de allra högsta i Europa. Tillväxten är bred och drivs av ökade privata investeringar - främst i bostadsbyggande - och konsumtion, både privat och offentlig. Det finns dock fortsatt stora utmaningar med att pressa ner arbetslösheten, inte minst bland traditionellt svåra grupper. Men faktum är att det finns inga grupper på arbetsmarknaden där de borgerliga regeringarna uppvisade bättre resultat än den rödgröna gör. Tittar vi på utvecklingen för utrikes födda så ökade arbetslösheten från 13 till 16 procent under moderaternas tid vid makten. Sedan valet har den sjunkit och hela 70 procent av den totala sysselsättningsökningen har tillkommit bland utrikes födda. Inom gruppen utomeuropeiskt födda med förgymnasial utbildning, som Kinberg Batra återkommande hänvisar till, steg arbetslösheten från 28 till 40 procent mellan 2006 och 2014. Enligt SCB:s senaste siffror från januari har denna negativa trend brutits och vi ser en viss minskning. Regeringen har också fokus på det stora antal människor som befinner sig i etableringsuppdraget. Nästan tre av fyra är under 40 år och behöver främst utbildning, validering och matchningsinsatser. Den grupp som är äldre och saknar utbildning kommer också behöva fler enkla jobb. Regeringen skapar därför moderna beredskapsjobb, utvidgar extratjänsterna och RUT. Genom Tillväxtvärket satsar vi på fler matchningsaktörer samtidigt som anställningsstöden ses över. Att negativa trender kunnat brytas ser vi även inom svensk tillverkningsindustri. För fyra år sedan deklarerade moderaterna i Davos att svensk industri var ”basically gone”. Men detta är och förblir en grundbult i ekonomin som bidrar med 77 procent av svensk export och en miljon jobb. Regeringen har tagit fram strategier och handlingsplaner för fler industrijobb och ökad export. Och vi ser ett trendbrott med ökade investeringar och fler företag som väljer att flytta hem produktion. Bara i går kom besked om 700 nya industrijobb i Torslanda. Att i dagens läge återgå till en politik byggd på stora skattesänkningar skulle leda till en investeringsbroms för satsningar på bättre infrastruktur och fler bostäder. Att dra i investeringsbromsen för bättre utbildning och matchning skulle dessutom hämma svenska företags kompetensförsörjning. Såväl industriföretag i bruksorter som startup-bolag i Stockholm skulle gynnas av mer samarbete över blockgränserna. 8 februari 2017 Debattartikel Anna Kinberg Batra (M), partiledare: ”M vill att alliansen snarast lägger gemensam budget” Repliker Mikael Damberg (S), närings- och innovationsminister: ”Samarbete över blockgränserna bra för Sverige” Slutreplik från Jessica Polfjärd (M), gruppledare i riksdagen ”Damberg förvränger våra besked” Läs fler artiklar på DN Debatt.