Question: Kan Sverige hjälpa anhöriga till de afghaner som redan befinner sig i Sverige att också komma hit?

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.


Question: Hur många afghaner är på flykt i världen?

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.

Frågor och svar om migration med anledning av situationen i Afghanistan


Question: Hur många afghaner befinner sig på flykt inom Afghanistan?

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.


Question: Hur påverkar situation i Afghanistan migrationsrörelser till Europa och Sverige?

Enligt UNHCR befinner sig ca 2,6 miljoner afghaner på flykt i världen. Afghanistan utgör den tredje största nationaliteten av flyktingar globalt sett (efter Syrien och Venezuela).

Nej, det är inte möjligt att ansöka om uppehållstillstånd som kvotflykting. Det är UNHCR eller svensk utlandsmyndighet som kan föreslå personer för vidarebosättning. Vid presentationer för vidarebosättning ska särskilt uppmärksammas utsatta minoriteter, kvinnor och barn. Prövningen sker självständigt av Migrationsverket enligt utlänningslagens regler, efter hörande av Säkerhetspolisen. Det handlar om individuell prövning utifrån bedömning av skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser.

En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl, men måste vara i Sverige eller vid gränsen till Sverige för att kunna söka asyl här. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl.

Varje år tar Sverige ut flyktingar och andra skyddsbehövande i olika delar av världen för överföring och permanent bosättning genom s.k. vidarebosättning. Sedan 2018 har Sveriges flyktingkvot 5000 platser per år. Den svenska flyktingkvoten ska bidra till att lösa utdragna flyktingsituationer som riskerar att bli permanenta. Den kan också erbjuda skydd snabbt till personer i utsatta lägen. Personer som blir uttagna som kvotflyktingar kan befinna sig i flyktingläger, men även i städer eller på landsbygden. Att vidarebosättas till ett annat land kan vara den enda lösningen för personer som varken kan stanna i det första asyllandet eller återvända hem.

Ökat våld, osäkerhet kring framtiden och en svår socioekonomisk situation är faktorer som kommer att verka starkt pådrivande för afghaner att migrera för att söka en säker tillvaro och möjligheter i utlandet. Det är rimligt att anta att de flesta som migrerar i ett första skede kommer att göra det internt. Många kommer troligen i ett senare skede försöka lämna Afghanistan och i första hand ta sig till Iran och Pakistan. Huruvida de sedan stannar i närområdet eller försöker ta sig vidare till Turkiet och Europa är beroende av bland annat politiska och ekonomiska förhållanden samt försörjningsmöjligheter i dessa länder. Migrationskonsekvenserna för Sverige är svåra att uppskatta men bedöms på kort till medellång sikt som små. Den mest sannolika stora migrationen bedöms ske internt samt mot grannländerna Iran och Pakistan. Migration mot Turkiet och vidare mot Europa är beroende av Irans, Pakistans och Turkiets förmåga och vilja att stoppa rörelser internt och över sina gränser.

Enligt uppgifter från IOM uppskattas 5,5 miljoner människor vara internflyktingar i Afghanistan. Fram till 9 augusti har antalet internflyktingar ökat med ca 550 000 i år, och talibanernas maktövertagande kommer sannolikt att resultera i ytterligare ökat antal internflyktingar.

En medborgare i ett land utanför EU som vill flytta till en familjemedlem i Sverige behöver ansöka om uppehållstillstånd innan inresa. Det är Migrationsverket som handlägger ansökan och beslutar om uppehållstillstånd.

Det finns ingen möjlighet för regeringen att fatta beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Ansvarig myndighet Migrationsverket, fattar beslut i det enskilda ärendet och tillämpar därvid utlänningslagens bestämmelser. Enligt 12 kap. 2 § RF har regeringen ingen möjlighet att påverka myndighetsutövning mot enskild.

Migrationsverket fattade den 16 juli 2021 beslut om att tills vidare stoppa avvisning och utvisning till Afghanistan, detta med hänsyn till säkerhetssituationen i Afghanistan. De afghaner som har ett lagakraftvunnet avslag på sin asylansökan kan ansöka hos Migrationsverket om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.

Regeringen hade ett extra regeringssammanträde den 15 augusti. Då beslutades om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer. Det är Migrationsverket som är ansvarig myndighet för beslut om uppehållstillstånd och vidarebosättning. Det regeringsbeslut som togs innebär bl.a att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland för att kunna vidarebosättas tillfälligt tas bort. Det är ambassaden som kommer att föreslå vilka individer det ska röra sig om. Migrationsverket har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom ramen för Sveriges befintliga flyktingkvot på 5 000 platser 2021, för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer än de 500 som redan finns vikta för sådana lägen.


Question: Omfattas lyftredskap av Arbetsmiljöverkets föreskrifter, AFS 2008:3, maskiner?

Ja, lyftredskap omfattas av föreskrifterna om maskiner (AFS 2008:3) som bygger på EUs maskindirektiv. Lyftredskap ska vara CE-märkta.

En arbetsgivare som låter en arbetstagare eller inhyrd arbetskraft använda lyftanordningar eller lyftredskap ska ha dokumentation över dennes praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker användning av utrustningen. I föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:6) 29 §, finns en precisering av vad kunskaperna ska omfatta när det gäller användning av en lyftanordning eller ett lyftredskap. Förutom det befintliga kravet på utbildning och kunskaper tillkommer alltså ett krav på att dessa kunskaper ska dokumenteras. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen.

En riskbedömning avgör om personer i skylift måste vara säkrade med en sele. När man ska använda lyftanordningar och lyftredskap ska arbetsförhållandena undersökas och riskerna bedömas. Resultatet av riskbedömningen avgör om personen ska vara säkrad med ett personligt fallskydd. För att särskilt uppmärksamma två användningssituationer, finns bestämmelser om att personligt fallskydd ska användas om det finns risk för att liften blir påkörd av till exempel ett fordon, eller när den används vid trädbeskärning.

Det krävs dokumenterade praktiska och teoretiska kunskaper för att kunna hantera de kranar som är monterade på lastbilar. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. Läs mer i föreskrifterna om användning av lyftanordningar (AFS 2006:6) 29 §. Se till exempel information om utbildning fordonsmonterad kran hos Tyaskolan.

Endast de som har genomgått utbildning för arbete med arbetsplattform och motorkedjesåg får beskära träd med motorkedjesåg från arbetsplattform. Läs mer i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1).

Ja, hissar som är avsedda för persontransport och som saknar korgdörr eller annat skydd mot schaktväggen ska utrustas med en skylt som varnar för risken att klämmas. Detta framgår av Boverkets föreskrifter. Skrymmande gods får endast transporteras i hissar med skydd mot schaktväggen. Hissen ska antingen ha en korgdörr eller så ska korgöppningen ha en skyddsanordning som stoppar hissen om godset kommer i kontakt med schaktväggen. Mer information om detta hittar du i våra föreskrifter om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:06) 23 §. Om du vill uppgradera säkerheten på en hiss måste du följa Boverkets regler som gäller vid ombyggnad av hissar.

Ja, det finns krav på utbildning och att de praktiska och teoretiska kunskaperna dokumenteras. Det är arbetsgivarens ansvar att bedöma om den utbildning och de kunskaper som arbetstagaren har är relevanta och tillräckliga. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. När det gäller mobila arbetsplattformar har branschen tagit fram en läroplan för utbildning av förare (LLP) baserad på en ISO-standard som innebär att olika utbildningsföretag har möjlighet att erbjuda en likvärdig, kvalitetssäkrad utbildning. Den utbildningen är ett lämpligt sätt att uppfylla kraven på dokumenterade kunskaper när det gäller förare av mobila arbetsplattformar. Det går att läsa mer om läroplanen på Liftutbildningsrådets webbplats.


Question: Krävs det utbildning för att arbeta med mobila arbetsplattformar och i skylift?

Ja, lyftredskap omfattas av föreskrifterna om maskiner (AFS 2008:3) som bygger på EUs maskindirektiv. Lyftredskap ska vara CE-märkta.

En arbetsgivare som låter en arbetstagare eller inhyrd arbetskraft använda lyftanordningar eller lyftredskap ska ha dokumentation över dennes praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker användning av utrustningen. I föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:6) 29 §, finns en precisering av vad kunskaperna ska omfatta när det gäller användning av en lyftanordning eller ett lyftredskap. Förutom det befintliga kravet på utbildning och kunskaper tillkommer alltså ett krav på att dessa kunskaper ska dokumenteras. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen.

En riskbedömning avgör om personer i skylift måste vara säkrade med en sele. När man ska använda lyftanordningar och lyftredskap ska arbetsförhållandena undersökas och riskerna bedömas. Resultatet av riskbedömningen avgör om personen ska vara säkrad med ett personligt fallskydd. För att särskilt uppmärksamma två användningssituationer, finns bestämmelser om att personligt fallskydd ska användas om det finns risk för att liften blir påkörd av till exempel ett fordon, eller när den används vid trädbeskärning.

Det krävs dokumenterade praktiska och teoretiska kunskaper för att kunna hantera de kranar som är monterade på lastbilar. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. Läs mer i föreskrifterna om användning av lyftanordningar (AFS 2006:6) 29 §. Se till exempel information om utbildning fordonsmonterad kran hos Tyaskolan.

Endast de som har genomgått utbildning för arbete med arbetsplattform och motorkedjesåg får beskära träd med motorkedjesåg från arbetsplattform. Läs mer i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1).

Ja, hissar som är avsedda för persontransport och som saknar korgdörr eller annat skydd mot schaktväggen ska utrustas med en skylt som varnar för risken att klämmas. Detta framgår av Boverkets föreskrifter. Skrymmande gods får endast transporteras i hissar med skydd mot schaktväggen. Hissen ska antingen ha en korgdörr eller så ska korgöppningen ha en skyddsanordning som stoppar hissen om godset kommer i kontakt med schaktväggen. Mer information om detta hittar du i våra föreskrifter om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:06) 23 §. Om du vill uppgradera säkerheten på en hiss måste du följa Boverkets regler som gäller vid ombyggnad av hissar.

Ja, det finns krav på utbildning och att de praktiska och teoretiska kunskaperna dokumenteras. Det är arbetsgivarens ansvar att bedöma om den utbildning och de kunskaper som arbetstagaren har är relevanta och tillräckliga. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. När det gäller mobila arbetsplattformar har branschen tagit fram en läroplan för utbildning av förare (LLP) baserad på en ISO-standard som innebär att olika utbildningsföretag har möjlighet att erbjuda en likvärdig, kvalitetssäkrad utbildning. Den utbildningen är ett lämpligt sätt att uppfylla kraven på dokumenterade kunskaper när det gäller förare av mobila arbetsplattformar. Det går att läsa mer om läroplanen på Liftutbildningsrådets webbplats.


Question: Krävs det utbildning för att hantera fordonskranar?

Ja, lyftredskap omfattas av föreskrifterna om maskiner (AFS 2008:3) som bygger på EUs maskindirektiv. Lyftredskap ska vara CE-märkta.

En arbetsgivare som låter en arbetstagare eller inhyrd arbetskraft använda lyftanordningar eller lyftredskap ska ha dokumentation över dennes praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker användning av utrustningen. I föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:6) 29 §, finns en precisering av vad kunskaperna ska omfatta när det gäller användning av en lyftanordning eller ett lyftredskap. Förutom det befintliga kravet på utbildning och kunskaper tillkommer alltså ett krav på att dessa kunskaper ska dokumenteras. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen.

En riskbedömning avgör om personer i skylift måste vara säkrade med en sele. När man ska använda lyftanordningar och lyftredskap ska arbetsförhållandena undersökas och riskerna bedömas. Resultatet av riskbedömningen avgör om personen ska vara säkrad med ett personligt fallskydd. För att särskilt uppmärksamma två användningssituationer, finns bestämmelser om att personligt fallskydd ska användas om det finns risk för att liften blir påkörd av till exempel ett fordon, eller när den används vid trädbeskärning.

Det krävs dokumenterade praktiska och teoretiska kunskaper för att kunna hantera de kranar som är monterade på lastbilar. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. Läs mer i föreskrifterna om användning av lyftanordningar (AFS 2006:6) 29 §. Se till exempel information om utbildning fordonsmonterad kran hos Tyaskolan.

Endast de som har genomgått utbildning för arbete med arbetsplattform och motorkedjesåg får beskära träd med motorkedjesåg från arbetsplattform. Läs mer i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1).

Ja, hissar som är avsedda för persontransport och som saknar korgdörr eller annat skydd mot schaktväggen ska utrustas med en skylt som varnar för risken att klämmas. Detta framgår av Boverkets föreskrifter. Skrymmande gods får endast transporteras i hissar med skydd mot schaktväggen. Hissen ska antingen ha en korgdörr eller så ska korgöppningen ha en skyddsanordning som stoppar hissen om godset kommer i kontakt med schaktväggen. Mer information om detta hittar du i våra föreskrifter om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:06) 23 §. Om du vill uppgradera säkerheten på en hiss måste du följa Boverkets regler som gäller vid ombyggnad av hissar.

Ja, det finns krav på utbildning och att de praktiska och teoretiska kunskaperna dokumenteras. Det är arbetsgivarens ansvar att bedöma om den utbildning och de kunskaper som arbetstagaren har är relevanta och tillräckliga. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. När det gäller mobila arbetsplattformar har branschen tagit fram en läroplan för utbildning av förare (LLP) baserad på en ISO-standard som innebär att olika utbildningsföretag har möjlighet att erbjuda en likvärdig, kvalitetssäkrad utbildning. Den utbildningen är ett lämpligt sätt att uppfylla kraven på dokumenterade kunskaper när det gäller förare av mobila arbetsplattformar. Det går att läsa mer om läroplanen på Liftutbildningsrådets webbplats.


Question: Finns det några regler gällande kunskap och kompetens för sax- och bomliftar?

Ja, lyftredskap omfattas av föreskrifterna om maskiner (AFS 2008:3) som bygger på EUs maskindirektiv. Lyftredskap ska vara CE-märkta.

En arbetsgivare som låter en arbetstagare eller inhyrd arbetskraft använda lyftanordningar eller lyftredskap ska ha dokumentation över dennes praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker användning av utrustningen. I föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:6) 29 §, finns en precisering av vad kunskaperna ska omfatta när det gäller användning av en lyftanordning eller ett lyftredskap. Förutom det befintliga kravet på utbildning och kunskaper tillkommer alltså ett krav på att dessa kunskaper ska dokumenteras. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen.

En riskbedömning avgör om personer i skylift måste vara säkrade med en sele. När man ska använda lyftanordningar och lyftredskap ska arbetsförhållandena undersökas och riskerna bedömas. Resultatet av riskbedömningen avgör om personen ska vara säkrad med ett personligt fallskydd. För att särskilt uppmärksamma två användningssituationer, finns bestämmelser om att personligt fallskydd ska användas om det finns risk för att liften blir påkörd av till exempel ett fordon, eller när den används vid trädbeskärning.

Det krävs dokumenterade praktiska och teoretiska kunskaper för att kunna hantera de kranar som är monterade på lastbilar. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. Läs mer i föreskrifterna om användning av lyftanordningar (AFS 2006:6) 29 §. Se till exempel information om utbildning fordonsmonterad kran hos Tyaskolan.

Endast de som har genomgått utbildning för arbete med arbetsplattform och motorkedjesåg får beskära träd med motorkedjesåg från arbetsplattform. Läs mer i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1).

Ja, hissar som är avsedda för persontransport och som saknar korgdörr eller annat skydd mot schaktväggen ska utrustas med en skylt som varnar för risken att klämmas. Detta framgår av Boverkets föreskrifter. Skrymmande gods får endast transporteras i hissar med skydd mot schaktväggen. Hissen ska antingen ha en korgdörr eller så ska korgöppningen ha en skyddsanordning som stoppar hissen om godset kommer i kontakt med schaktväggen. Mer information om detta hittar du i våra föreskrifter om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:06) 23 §. Om du vill uppgradera säkerheten på en hiss måste du följa Boverkets regler som gäller vid ombyggnad av hissar.

Ja, det finns krav på utbildning och att de praktiska och teoretiska kunskaperna dokumenteras. Det är arbetsgivarens ansvar att bedöma om den utbildning och de kunskaper som arbetstagaren har är relevanta och tillräckliga. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. När det gäller mobila arbetsplattformar har branschen tagit fram en läroplan för utbildning av förare (LLP) baserad på en ISO-standard som innebär att olika utbildningsföretag har möjlighet att erbjuda en likvärdig, kvalitetssäkrad utbildning. Den utbildningen är ett lämpligt sätt att uppfylla kraven på dokumenterade kunskaper när det gäller förare av mobila arbetsplattformar. Det går att läsa mer om läroplanen på Liftutbildningsrådets webbplats.


Question: Vilka regler gäller när man använder motorsåg i skylift?

Ja, lyftredskap omfattas av föreskrifterna om maskiner (AFS 2008:3) som bygger på EUs maskindirektiv. Lyftredskap ska vara CE-märkta.

En arbetsgivare som låter en arbetstagare eller inhyrd arbetskraft använda lyftanordningar eller lyftredskap ska ha dokumentation över dennes praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker användning av utrustningen. I föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:6) 29 §, finns en precisering av vad kunskaperna ska omfatta när det gäller användning av en lyftanordning eller ett lyftredskap. Förutom det befintliga kravet på utbildning och kunskaper tillkommer alltså ett krav på att dessa kunskaper ska dokumenteras. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen.

En riskbedömning avgör om personer i skylift måste vara säkrade med en sele. När man ska använda lyftanordningar och lyftredskap ska arbetsförhållandena undersökas och riskerna bedömas. Resultatet av riskbedömningen avgör om personen ska vara säkrad med ett personligt fallskydd. För att särskilt uppmärksamma två användningssituationer, finns bestämmelser om att personligt fallskydd ska användas om det finns risk för att liften blir påkörd av till exempel ett fordon, eller när den används vid trädbeskärning.

Det krävs dokumenterade praktiska och teoretiska kunskaper för att kunna hantera de kranar som är monterade på lastbilar. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. Läs mer i föreskrifterna om användning av lyftanordningar (AFS 2006:6) 29 §. Se till exempel information om utbildning fordonsmonterad kran hos Tyaskolan.

Endast de som har genomgått utbildning för arbete med arbetsplattform och motorkedjesåg får beskära träd med motorkedjesåg från arbetsplattform. Läs mer i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1).

Ja, hissar som är avsedda för persontransport och som saknar korgdörr eller annat skydd mot schaktväggen ska utrustas med en skylt som varnar för risken att klämmas. Detta framgår av Boverkets föreskrifter. Skrymmande gods får endast transporteras i hissar med skydd mot schaktväggen. Hissen ska antingen ha en korgdörr eller så ska korgöppningen ha en skyddsanordning som stoppar hissen om godset kommer i kontakt med schaktväggen. Mer information om detta hittar du i våra föreskrifter om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:06) 23 §. Om du vill uppgradera säkerheten på en hiss måste du följa Boverkets regler som gäller vid ombyggnad av hissar.

Ja, det finns krav på utbildning och att de praktiska och teoretiska kunskaperna dokumenteras. Det är arbetsgivarens ansvar att bedöma om den utbildning och de kunskaper som arbetstagaren har är relevanta och tillräckliga. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. När det gäller mobila arbetsplattformar har branschen tagit fram en läroplan för utbildning av förare (LLP) baserad på en ISO-standard som innebär att olika utbildningsföretag har möjlighet att erbjuda en likvärdig, kvalitetssäkrad utbildning. Den utbildningen är ett lämpligt sätt att uppfylla kraven på dokumenterade kunskaper när det gäller förare av mobila arbetsplattformar. Det går att läsa mer om läroplanen på Liftutbildningsrådets webbplats.


Question: Krävs säkring med sele när man använder skylift?

Ja, lyftredskap omfattas av föreskrifterna om maskiner (AFS 2008:3) som bygger på EUs maskindirektiv. Lyftredskap ska vara CE-märkta.

En arbetsgivare som låter en arbetstagare eller inhyrd arbetskraft använda lyftanordningar eller lyftredskap ska ha dokumentation över dennes praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker användning av utrustningen. I föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:6) 29 §, finns en precisering av vad kunskaperna ska omfatta när det gäller användning av en lyftanordning eller ett lyftredskap. Förutom det befintliga kravet på utbildning och kunskaper tillkommer alltså ett krav på att dessa kunskaper ska dokumenteras. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen.

En riskbedömning avgör om personer i skylift måste vara säkrade med en sele. När man ska använda lyftanordningar och lyftredskap ska arbetsförhållandena undersökas och riskerna bedömas. Resultatet av riskbedömningen avgör om personen ska vara säkrad med ett personligt fallskydd. För att särskilt uppmärksamma två användningssituationer, finns bestämmelser om att personligt fallskydd ska användas om det finns risk för att liften blir påkörd av till exempel ett fordon, eller när den används vid trädbeskärning.

Det krävs dokumenterade praktiska och teoretiska kunskaper för att kunna hantera de kranar som är monterade på lastbilar. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. Läs mer i föreskrifterna om användning av lyftanordningar (AFS 2006:6) 29 §. Se till exempel information om utbildning fordonsmonterad kran hos Tyaskolan.

Endast de som har genomgått utbildning för arbete med arbetsplattform och motorkedjesåg får beskära träd med motorkedjesåg från arbetsplattform. Läs mer i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1).

Ja, hissar som är avsedda för persontransport och som saknar korgdörr eller annat skydd mot schaktväggen ska utrustas med en skylt som varnar för risken att klämmas. Detta framgår av Boverkets föreskrifter. Skrymmande gods får endast transporteras i hissar med skydd mot schaktväggen. Hissen ska antingen ha en korgdörr eller så ska korgöppningen ha en skyddsanordning som stoppar hissen om godset kommer i kontakt med schaktväggen. Mer information om detta hittar du i våra föreskrifter om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:06) 23 §. Om du vill uppgradera säkerheten på en hiss måste du följa Boverkets regler som gäller vid ombyggnad av hissar.

Ja, det finns krav på utbildning och att de praktiska och teoretiska kunskaperna dokumenteras. Det är arbetsgivarens ansvar att bedöma om den utbildning och de kunskaper som arbetstagaren har är relevanta och tillräckliga. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. När det gäller mobila arbetsplattformar har branschen tagit fram en läroplan för utbildning av förare (LLP) baserad på en ISO-standard som innebär att olika utbildningsföretag har möjlighet att erbjuda en likvärdig, kvalitetssäkrad utbildning. Den utbildningen är ett lämpligt sätt att uppfylla kraven på dokumenterade kunskaper när det gäller förare av mobila arbetsplattformar. Det går att läsa mer om läroplanen på Liftutbildningsrådets webbplats.


Question: Finns det något krav att informera om klämrisker i hissar som saknar skydd mot schaktväggen?

Ja, lyftredskap omfattas av föreskrifterna om maskiner (AFS 2008:3) som bygger på EUs maskindirektiv. Lyftredskap ska vara CE-märkta.

En arbetsgivare som låter en arbetstagare eller inhyrd arbetskraft använda lyftanordningar eller lyftredskap ska ha dokumentation över dennes praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker användning av utrustningen. I föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:6) 29 §, finns en precisering av vad kunskaperna ska omfatta när det gäller användning av en lyftanordning eller ett lyftredskap. Förutom det befintliga kravet på utbildning och kunskaper tillkommer alltså ett krav på att dessa kunskaper ska dokumenteras. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen.

En riskbedömning avgör om personer i skylift måste vara säkrade med en sele. När man ska använda lyftanordningar och lyftredskap ska arbetsförhållandena undersökas och riskerna bedömas. Resultatet av riskbedömningen avgör om personen ska vara säkrad med ett personligt fallskydd. För att särskilt uppmärksamma två användningssituationer, finns bestämmelser om att personligt fallskydd ska användas om det finns risk för att liften blir påkörd av till exempel ett fordon, eller när den används vid trädbeskärning.

Det krävs dokumenterade praktiska och teoretiska kunskaper för att kunna hantera de kranar som är monterade på lastbilar. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. Läs mer i föreskrifterna om användning av lyftanordningar (AFS 2006:6) 29 §. Se till exempel information om utbildning fordonsmonterad kran hos Tyaskolan.

Endast de som har genomgått utbildning för arbete med arbetsplattform och motorkedjesåg får beskära träd med motorkedjesåg från arbetsplattform. Läs mer i föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar (AFS 2012:1).

Ja, hissar som är avsedda för persontransport och som saknar korgdörr eller annat skydd mot schaktväggen ska utrustas med en skylt som varnar för risken att klämmas. Detta framgår av Boverkets föreskrifter. Skrymmande gods får endast transporteras i hissar med skydd mot schaktväggen. Hissen ska antingen ha en korgdörr eller så ska korgöppningen ha en skyddsanordning som stoppar hissen om godset kommer i kontakt med schaktväggen. Mer information om detta hittar du i våra föreskrifter om användning av lyftanordningar och lyftredskap (AFS 2006:06) 23 §. Om du vill uppgradera säkerheten på en hiss måste du följa Boverkets regler som gäller vid ombyggnad av hissar.

Ja, det finns krav på utbildning och att de praktiska och teoretiska kunskaperna dokumenteras. Det är arbetsgivarens ansvar att bedöma om den utbildning och de kunskaper som arbetstagaren har är relevanta och tillräckliga. Arbetsgivaren ska också ge arbetstagaren sitt tillstånd för användningen anordningen. När det gäller mobila arbetsplattformar har branschen tagit fram en läroplan för utbildning av förare (LLP) baserad på en ISO-standard som innebär att olika utbildningsföretag har möjlighet att erbjuda en likvärdig, kvalitetssäkrad utbildning. Den utbildningen är ett lämpligt sätt att uppfylla kraven på dokumenterade kunskaper när det gäller förare av mobila arbetsplattformar. Det går att läsa mer om läroplanen på Liftutbildningsrådets webbplats.


Question: Jag mår dåligt och har varit mobbad eller kränkt på min arbetsplats länge. Vad ska jag göra?

Om du inte känner att du kan vända dig till någon av dina chefer, eller om dina chefer inte följer reglerna så kan du ta kontakt med ditt skyddsombud. Tillsammans med ditt skyddsombud kan du sedan komma överens om hur ni ska gå vidare. Det kan också vara en fråga för de fackförbund som finns på arbetsplatsen.

När det gäller frågor om upprättelse för den enskilde individen så reglerar inte arbetsmiljölagen detta och därför inte heller föreskrifter. Arbetsgivaren ska tillhandahålla stöd för den som drabbats av kränkande särbehandling. Fokus för arbetsmiljöreglerna är alltid att förebygga ohälsa. Föreskrifterna – och vägledningen – gör det tydligare hur man ska arbeta förebyggande mot kränkningar i arbetslivet.

Det kan vi tyvärr inte ge, eftersom vi inte utreder fall av kränkande särbehandling.

Föreskrifterna säger att man ska ha rutiner för och kunskaper om hur man förebygger och hanterar kränkande särbehandling. Det ska vara tydligt vem man ska vända sig till vid kränkande särbehandling. I de allmänna råden står även att man bör kunna vända sig till en högre chef och att den som ska göra en utredning bör vara opartiskt och ha de berördas förtroende.

Du kan göra en anmälan till Diskrimineringsombudsmannen (DO). Arbetsgivaren har också ett antal skyldigheter enligt arbetsmiljölagen och Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Arbetsgivaren ska bland annat snabbt ge utsatta hjälp och stöd.

Det vanligaste är att ta kontakt med sin närmaste chef. Enligt arbetsmiljöreglerna är din arbetsgivare skyldig att förebygga och hantera kränkande särbehandling. Alla chefer och arbetsledare ska ha kunskaper för att förebygga och hantera detta. Den som drabbats ska snabbt få hjälp och stöd.

Ja, arbetsgivaren ska anmäla detta som en arbetssjukdom på www.anmalaarbetsskada.se. Anmälan går då till Försäkringskassan.


Question: Vad ska jag göra om min chef inte lyssnar på mig?

Om du inte känner att du kan vända dig till någon av dina chefer, eller om dina chefer inte följer reglerna så kan du ta kontakt med ditt skyddsombud. Tillsammans med ditt skyddsombud kan du sedan komma överens om hur ni ska gå vidare. Det kan också vara en fråga för de fackförbund som finns på arbetsplatsen.

När det gäller frågor om upprättelse för den enskilde individen så reglerar inte arbetsmiljölagen detta och därför inte heller föreskrifter. Arbetsgivaren ska tillhandahålla stöd för den som drabbats av kränkande särbehandling. Fokus för arbetsmiljöreglerna är alltid att förebygga ohälsa. Föreskrifterna – och vägledningen – gör det tydligare hur man ska arbeta förebyggande mot kränkningar i arbetslivet.

Det kan vi tyvärr inte ge, eftersom vi inte utreder fall av kränkande särbehandling.

Föreskrifterna säger att man ska ha rutiner för och kunskaper om hur man förebygger och hanterar kränkande särbehandling. Det ska vara tydligt vem man ska vända sig till vid kränkande särbehandling. I de allmänna råden står även att man bör kunna vända sig till en högre chef och att den som ska göra en utredning bör vara opartiskt och ha de berördas förtroende.

Du kan göra en anmälan till Diskrimineringsombudsmannen (DO). Arbetsgivaren har också ett antal skyldigheter enligt arbetsmiljölagen och Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Arbetsgivaren ska bland annat snabbt ge utsatta hjälp och stöd.

Det vanligaste är att ta kontakt med sin närmaste chef. Enligt arbetsmiljöreglerna är din arbetsgivare skyldig att förebygga och hantera kränkande särbehandling. Alla chefer och arbetsledare ska ha kunskaper för att förebygga och hantera detta. Den som drabbats ska snabbt få hjälp och stöd.

Ja, arbetsgivaren ska anmäla detta som en arbetssjukdom på www.anmalaarbetsskada.se. Anmälan går då till Försäkringskassan.


Question: Jag är utsatt för sexuella trakasserier/diskriminering på min arbetsplats. Vad ska jag göra?

Om du inte känner att du kan vända dig till någon av dina chefer, eller om dina chefer inte följer reglerna så kan du ta kontakt med ditt skyddsombud. Tillsammans med ditt skyddsombud kan du sedan komma överens om hur ni ska gå vidare. Det kan också vara en fråga för de fackförbund som finns på arbetsplatsen.

När det gäller frågor om upprättelse för den enskilde individen så reglerar inte arbetsmiljölagen detta och därför inte heller föreskrifter. Arbetsgivaren ska tillhandahålla stöd för den som drabbats av kränkande särbehandling. Fokus för arbetsmiljöreglerna är alltid att förebygga ohälsa. Föreskrifterna – och vägledningen – gör det tydligare hur man ska arbeta förebyggande mot kränkningar i arbetslivet.

Det kan vi tyvärr inte ge, eftersom vi inte utreder fall av kränkande särbehandling.

Föreskrifterna säger att man ska ha rutiner för och kunskaper om hur man förebygger och hanterar kränkande särbehandling. Det ska vara tydligt vem man ska vända sig till vid kränkande särbehandling. I de allmänna råden står även att man bör kunna vända sig till en högre chef och att den som ska göra en utredning bör vara opartiskt och ha de berördas förtroende.

Du kan göra en anmälan till Diskrimineringsombudsmannen (DO). Arbetsgivaren har också ett antal skyldigheter enligt arbetsmiljölagen och Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Arbetsgivaren ska bland annat snabbt ge utsatta hjälp och stöd.

Det vanligaste är att ta kontakt med sin närmaste chef. Enligt arbetsmiljöreglerna är din arbetsgivare skyldig att förebygga och hantera kränkande särbehandling. Alla chefer och arbetsledare ska ha kunskaper för att förebygga och hantera detta. Den som drabbats ska snabbt få hjälp och stöd.

Ja, arbetsgivaren ska anmäla detta som en arbetssjukdom på www.anmalaarbetsskada.se. Anmälan går då till Försäkringskassan.


Question: Jag är utsatt för kränkningar och skulle vilja ha ett officiellt uttalande av er i frågan. Hur ska jag göra?

Om du inte känner att du kan vända dig till någon av dina chefer, eller om dina chefer inte följer reglerna så kan du ta kontakt med ditt skyddsombud. Tillsammans med ditt skyddsombud kan du sedan komma överens om hur ni ska gå vidare. Det kan också vara en fråga för de fackförbund som finns på arbetsplatsen.

När det gäller frågor om upprättelse för den enskilde individen så reglerar inte arbetsmiljölagen detta och därför inte heller föreskrifter. Arbetsgivaren ska tillhandahålla stöd för den som drabbats av kränkande särbehandling. Fokus för arbetsmiljöreglerna är alltid att förebygga ohälsa. Föreskrifterna – och vägledningen – gör det tydligare hur man ska arbeta förebyggande mot kränkningar i arbetslivet.

Det kan vi tyvärr inte ge, eftersom vi inte utreder fall av kränkande särbehandling.

Föreskrifterna säger att man ska ha rutiner för och kunskaper om hur man förebygger och hanterar kränkande särbehandling. Det ska vara tydligt vem man ska vända sig till vid kränkande särbehandling. I de allmänna råden står även att man bör kunna vända sig till en högre chef och att den som ska göra en utredning bör vara opartiskt och ha de berördas förtroende.

Du kan göra en anmälan till Diskrimineringsombudsmannen (DO). Arbetsgivaren har också ett antal skyldigheter enligt arbetsmiljölagen och Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Arbetsgivaren ska bland annat snabbt ge utsatta hjälp och stöd.

Det vanligaste är att ta kontakt med sin närmaste chef. Enligt arbetsmiljöreglerna är din arbetsgivare skyldig att förebygga och hantera kränkande särbehandling. Alla chefer och arbetsledare ska ha kunskaper för att förebygga och hantera detta. Den som drabbats ska snabbt få hjälp och stöd.

Ja, arbetsgivaren ska anmäla detta som en arbetssjukdom på www.anmalaarbetsskada.se. Anmälan går då till Försäkringskassan.


Question: Är arbetsgivaren skyldig att anmäla sjukskrivningar på grund av kränkningar och mobbning till Arbetsmiljöverket eller Försäkringskassan?

Om du inte känner att du kan vända dig till någon av dina chefer, eller om dina chefer inte följer reglerna så kan du ta kontakt med ditt skyddsombud. Tillsammans med ditt skyddsombud kan du sedan komma överens om hur ni ska gå vidare. Det kan också vara en fråga för de fackförbund som finns på arbetsplatsen.

När det gäller frågor om upprättelse för den enskilde individen så reglerar inte arbetsmiljölagen detta och därför inte heller föreskrifter. Arbetsgivaren ska tillhandahålla stöd för den som drabbats av kränkande särbehandling. Fokus för arbetsmiljöreglerna är alltid att förebygga ohälsa. Föreskrifterna – och vägledningen – gör det tydligare hur man ska arbeta förebyggande mot kränkningar i arbetslivet.

Det kan vi tyvärr inte ge, eftersom vi inte utreder fall av kränkande särbehandling.

Föreskrifterna säger att man ska ha rutiner för och kunskaper om hur man förebygger och hanterar kränkande särbehandling. Det ska vara tydligt vem man ska vända sig till vid kränkande särbehandling. I de allmänna råden står även att man bör kunna vända sig till en högre chef och att den som ska göra en utredning bör vara opartiskt och ha de berördas förtroende.

Du kan göra en anmälan till Diskrimineringsombudsmannen (DO). Arbetsgivaren har också ett antal skyldigheter enligt arbetsmiljölagen och Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Arbetsgivaren ska bland annat snabbt ge utsatta hjälp och stöd.

Det vanligaste är att ta kontakt med sin närmaste chef. Enligt arbetsmiljöreglerna är din arbetsgivare skyldig att förebygga och hantera kränkande särbehandling. Alla chefer och arbetsledare ska ha kunskaper för att förebygga och hantera detta. Den som drabbats ska snabbt få hjälp och stöd.

Ja, arbetsgivaren ska anmäla detta som en arbetssjukdom på www.anmalaarbetsskada.se. Anmälan går då till Försäkringskassan.


Question: Hur hanteras mobbning i föreskrifterna?

Om du inte känner att du kan vända dig till någon av dina chefer, eller om dina chefer inte följer reglerna så kan du ta kontakt med ditt skyddsombud. Tillsammans med ditt skyddsombud kan du sedan komma överens om hur ni ska gå vidare. Det kan också vara en fråga för de fackförbund som finns på arbetsplatsen.

När det gäller frågor om upprättelse för den enskilde individen så reglerar inte arbetsmiljölagen detta och därför inte heller föreskrifter. Arbetsgivaren ska tillhandahålla stöd för den som drabbats av kränkande särbehandling. Fokus för arbetsmiljöreglerna är alltid att förebygga ohälsa. Föreskrifterna – och vägledningen – gör det tydligare hur man ska arbeta förebyggande mot kränkningar i arbetslivet.

Det kan vi tyvärr inte ge, eftersom vi inte utreder fall av kränkande särbehandling.

Föreskrifterna säger att man ska ha rutiner för och kunskaper om hur man förebygger och hanterar kränkande särbehandling. Det ska vara tydligt vem man ska vända sig till vid kränkande särbehandling. I de allmänna råden står även att man bör kunna vända sig till en högre chef och att den som ska göra en utredning bör vara opartiskt och ha de berördas förtroende.

Du kan göra en anmälan till Diskrimineringsombudsmannen (DO). Arbetsgivaren har också ett antal skyldigheter enligt arbetsmiljölagen och Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Arbetsgivaren ska bland annat snabbt ge utsatta hjälp och stöd.

Det vanligaste är att ta kontakt med sin närmaste chef. Enligt arbetsmiljöreglerna är din arbetsgivare skyldig att förebygga och hantera kränkande särbehandling. Alla chefer och arbetsledare ska ha kunskaper för att förebygga och hantera detta. Den som drabbats ska snabbt få hjälp och stöd.

Ja, arbetsgivaren ska anmäla detta som en arbetssjukdom på www.anmalaarbetsskada.se. Anmälan går då till Försäkringskassan.


Question: Vad kan man som arbetstagare göra i en situation där man känner sig kränkt eller mobbad av sin chef?

Om du inte känner att du kan vända dig till någon av dina chefer, eller om dina chefer inte följer reglerna så kan du ta kontakt med ditt skyddsombud. Tillsammans med ditt skyddsombud kan du sedan komma överens om hur ni ska gå vidare. Det kan också vara en fråga för de fackförbund som finns på arbetsplatsen.

När det gäller frågor om upprättelse för den enskilde individen så reglerar inte arbetsmiljölagen detta och därför inte heller föreskrifter. Arbetsgivaren ska tillhandahålla stöd för den som drabbats av kränkande särbehandling. Fokus för arbetsmiljöreglerna är alltid att förebygga ohälsa. Föreskrifterna – och vägledningen – gör det tydligare hur man ska arbeta förebyggande mot kränkningar i arbetslivet.

Det kan vi tyvärr inte ge, eftersom vi inte utreder fall av kränkande särbehandling.

Föreskrifterna säger att man ska ha rutiner för och kunskaper om hur man förebygger och hanterar kränkande särbehandling. Det ska vara tydligt vem man ska vända sig till vid kränkande särbehandling. I de allmänna råden står även att man bör kunna vända sig till en högre chef och att den som ska göra en utredning bör vara opartiskt och ha de berördas förtroende.

Du kan göra en anmälan till Diskrimineringsombudsmannen (DO). Arbetsgivaren har också ett antal skyldigheter enligt arbetsmiljölagen och Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Arbetsgivaren ska bland annat snabbt ge utsatta hjälp och stöd.

Det vanligaste är att ta kontakt med sin närmaste chef. Enligt arbetsmiljöreglerna är din arbetsgivare skyldig att förebygga och hantera kränkande särbehandling. Alla chefer och arbetsledare ska ha kunskaper för att förebygga och hantera detta. Den som drabbats ska snabbt få hjälp och stöd.

Ja, arbetsgivaren ska anmäla detta som en arbetssjukdom på www.anmalaarbetsskada.se. Anmälan går då till Försäkringskassan.


Question: Mina sparade mätningar försvann i samband med den uppdatering som kom i december 2020. Hur hittar jag dem igen?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: Jag och min kompis har samma mobiltelefonmodeller men får olika mätvärden, varför är det så?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: Jag har mätt två olika ljudkällor (gräsklippare och slipmaskin) varav den ena är uppenbart mycket starkare än den andra men får liknande resultat på ljudnivån, vad kan det bero på?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: När jag mätte vid en stor dovt mullrande fläkt så visade appen endast 40 dB(A) även om jag upplevde ljudet riktigt högt och väldigt störande. Hur gör jag för att mäta ljud med den typen av låga frekvenser?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: Hur vet jag om just min telefon är anpassad eller inte?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: Ni skriver att ni anpassat appen för olika telefonmodeller. Hur bar ni er åt då?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: Varför finns inte appen för min telefon?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: Jag har en del förbättringsförslag men vet inte vart jag ska vända mig med dessa. Var?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: Nu har jag mätt och ljudnivån är alldeles för hög. Vad gör jag nu?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: Hur exakta mätvärden ger bullerappens mätare?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).


Question: Hur blir mina mätningar med en extern mikrofon?

För det första bör du överväga att ta hjälp av någon sakkunnig person som kan hjälpa till att mäta med en riktig ljudnivåmätare. Är din arbetsplats ansluten till företagshälsovården så kontakta dem, de brukar kunna hjälpa till med mätningar. Annars kan du vända dig till konsult som jobbar med bullerfrågor. Tänk på att det är arbetsgivaren, inte arbetstagaren, som är ansvarig för arbetsmiljön och därmed den som är ansvariga för att utreda och åtgärda eventuella problem med buller och störande ljud på en arbetsplats.

Bullerappen ska ses som en indikator. För mer precisa mätningar ska professionell mätutrustning användas.

Vi har listat de anpassade telefonmodellerna på sidan om bullerappen samt på AppStore och PlayStore. Vår plan var även att i samband med senaste uppdateringen av appen lägga till en funktion som flaggade om telefonen inte är kompatibel, men det prioriterades bort på grund av kostnad. Vi hoppas vi kan lägga till den informationen i nästa uppdatering.

Troligtvis kommer vi inte att lägga till fler språk.

Långt ned på nästan varje sida på av.se finns en funktion där du kan kommentera innehållet på sidan. Den inleds med frågan ”Blev du hjälpt av informationen på den här sidan?” Skriv av dig där och uppge din e-postadress om du önskar svar.

Dessvärre måste vi meddela att det var en miss från vår sida. De sedan tidigare sparade mätningarna tycks ha gått förlorade för många iOS-användare. Vi kommer i samband med framtida uppdateringar göra vad vi kan för att undvika att samma problem uppstår igen.

Våra bullerexperter har byggt en stor trälåda med högtalare i ena änden och öppning med tätningsborste i andra änden där en precisionsljudnivåmätare och en telefon legat intill varandra. Därefter justeras apparnas (iOS och Android) kalibreringsfaktor för att få en så likvärdig kurva som bullermätaren som möjligt. När appen installeras känner den av vilken slags telefon och modell som du har och den ställer då själv in den kalibreringsfaktor som det ska vara. Om modellen inte har anpassats så utgår appen från ursprungsläget.

Det kan bero på lite olika faktorer, bland annat: - slitage på telefonerna; - ludd eller annan smuts som sökt sig in i telefonens mikrofon; - ett skal eller fodral som påverkar mikrofonen; När vi anpassar appen för olika modeller så använder vi oss av helt nya telefoner. Det är svårt att avgöra hur den enskilda användarens telefon är i jämförelse med den vi använt vid testtillfället.

Tyvärr så fungerar inte appen så bra vid mätningar av låga frekvenser. Det beror på inbyggda begränsningar i telefonen.

Senaste uppdateringen släpptes i september 2017 och på grund av åtstramad budget kommer inga anpassningar att göras under 2018.

Ingen aning. Testa gärna och återkom till oss om du anser att det fungerar bättre.

Ja det var en bra fråga. Vi tar den med oss till nästa uppdatering.

Vi har valt att prioritera de Android- och Apple-telefoner som vid respektive mättillfälle hade störst marknadsandelar i Sverige i kombination med statistik över vilka telefonmodeller som dominerar surfandet till av.se. Att anpassa en telefonmodell till appen tar en dryg timme vilket innebär en viss kostnad och som myndighet har vi inte obegränsade resurser att lägga på en enskild applikation.

Bullerappen mäter bäst mellan 40 och ca 85 dB(A) om du har en Android-telefon och 40 och upp till 105 dB(A) för vissa iPhone-modeller. Det innebär att även om du med en Android-telefon mäter en ljudkälla som har en högre ljudnivå än 85 dB(A) så kommer du sannolikt ändå inte få ett värde som överstiger 85 dB(A).