Question: Vill forskarna som ska arbeta i husen ha detta?

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: Varför behöver gamla byggnader rivas?

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.

Sahlgrenska Universitetssjukhuset :: Svar på vanliga frågor om Sahlgrenska Life


Question: Kan man inte renovera befintliga hus?

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: Vad finns det för planer för bevarande av de hus som ska rivas?

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: Är industrin intresserad av att vara med?

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: Vad är life science?

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: Vad är translationell forskning?

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: Vilka järnvägar i Västra Götaland är det som är lågtrafikerade enligt Trafikverket?

Banorna utgör cirka en tredjedel av det totala järnvägsnätet.

Kinnekullebanan, Viskadalsbanan, Älvsborgsbanan och Norra Bohusbanan är de lågtrafikerade banor som har reguljär persontrafik. Älvhem - Lilla Edet, Lysekilsbanan och DVVJ är också lågtrafikerade banor där det främst körs gods.

Vissa banor är redan i så dåligt skick att de inte längre trafikeras (till exempel Lysekilsbanan). För flera andra är en avveckling så nära som på fem års sikt. Men framförallt körs tåg med reducerad hastighet idag på samtliga banor.

Bara Jönköping har fler lågtrafikerade järnvägar än Västra Götaland, men Västra Götaland har mest lågtrafikerad järnväg räknat i kilometer.

Regional utveckling :: Verksamhetsområden :: Transportinfrastruktur :: Nationell transportplan 2018-2029 :: Regionala banor


Question: Hur stor andel utgör banorna av Västra Götalands totala järnvägsnät?

Banorna utgör cirka en tredjedel av det totala järnvägsnätet.

Kinnekullebanan, Viskadalsbanan, Älvsborgsbanan och Norra Bohusbanan är de lågtrafikerade banor som har reguljär persontrafik. Älvhem - Lilla Edet, Lysekilsbanan och DVVJ är också lågtrafikerade banor där det främst körs gods.

Vissa banor är redan i så dåligt skick att de inte längre trafikeras (till exempel Lysekilsbanan). För flera andra är en avveckling så nära som på fem års sikt. Men framförallt körs tåg med reducerad hastighet idag på samtliga banor.

Bara Jönköping har fler lågtrafikerade järnvägar än Västra Götaland, men Västra Götaland har mest lågtrafikerad järnväg räknat i kilometer.


Question: Hur långt borta är en avveckling?

Banorna utgör cirka en tredjedel av det totala järnvägsnätet.

Kinnekullebanan, Viskadalsbanan, Älvsborgsbanan och Norra Bohusbanan är de lågtrafikerade banor som har reguljär persontrafik. Älvhem - Lilla Edet, Lysekilsbanan och DVVJ är också lågtrafikerade banor där det främst körs gods.

Vissa banor är redan i så dåligt skick att de inte längre trafikeras (till exempel Lysekilsbanan). För flera andra är en avveckling så nära som på fem års sikt. Men framförallt körs tåg med reducerad hastighet idag på samtliga banor.

Bara Jönköping har fler lågtrafikerade järnvägar än Västra Götaland, men Västra Götaland har mest lågtrafikerad järnväg räknat i kilometer.


Question: Hur ligger Västra Götaland till jämfört med andra län i Sverige?

Banorna utgör cirka en tredjedel av det totala järnvägsnätet.

Kinnekullebanan, Viskadalsbanan, Älvsborgsbanan och Norra Bohusbanan är de lågtrafikerade banor som har reguljär persontrafik. Älvhem - Lilla Edet, Lysekilsbanan och DVVJ är också lågtrafikerade banor där det främst körs gods.

Vissa banor är redan i så dåligt skick att de inte längre trafikeras (till exempel Lysekilsbanan). För flera andra är en avveckling så nära som på fem års sikt. Men framförallt körs tåg med reducerad hastighet idag på samtliga banor.

Bara Jönköping har fler lågtrafikerade järnvägar än Västra Götaland, men Västra Götaland har mest lågtrafikerad järnväg räknat i kilometer.


Question: Vad är Arbetsmiljösatsningen?

Koncernstab HR fattar besluten. Hälsan och Stressmedicin har i uppdrag att stötta i förberedelserna inför beslut.

Alla VGR:s förvaltningar och bolag. Ansökan kan gälla en hel förvaltning eller för ett område, men också för enskilda verksamheter, kliniker eller enheter. Viktigt är att oavsett vilken nivå ansökan avser, ska den vara väl förankrad hos er ledning och HR-chef för deras aktiva stöd i arbetet. Det är ni som verksamhet som äger ert utvecklingsarbete och ni ska vara beredda på att tillsätta egna personella resurser och engagera HR-funktionen i arbetet.

Intresseanmälan är öppen mellan 30 november - 15 mars och vi hanterar intresseanmälningarna löpande. Omständigheterna i samband med pandemin kan komma att innebära förändringar i öppethållandet, exempelvis genom att vi öppnar för en andra omgång intresseanmälningar till våren. Detta kommuniceras i så fall här på Arbetsmiljösatsningens sida och via kanaler som Insidan, I-linjen och HR.

Arbetsmiljösatsningen finansieras av en budgetförstärkning från politiken och ligger i detaljbudgeten som sträcker sig ett år i taget, vilket innebär att aktiviteterna ska ske under innevarande år.

Ansvariga hos sökande verksamhet skickar in ansökan via intresseanmälan som är öppen för ansökningar 30 november - 15 mars. Fyll i samtliga delar av intresseanmälan för att öka möjligheten för oss att kunna göra en bedömning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredning av ansökan sker i beredningsgrupp som i förekommande fall kan komma att begära kompletterande information eller ett samtal kring ansökan för att kunna förbereda underlag till beslut. Förslag till beslut skickas till Koncernstab HR, Koncernkontoret för beslut. Ni får återkoppling via e-post.

Arbetsmiljösatsningen är en satsning där VGR:s förvaltningar och bolag kan ansöka om resurser för olika aktiviteter för att utveckla sitt arbetsmiljöarbete och skapa en hållbar arbetsmiljö för medarbetarna. Arbetsmiljösatsningen finansieras av den budgetförstärkning som enligt politiskt beslut i regionfullmäktige tillsatts under året för att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen i regionen.

Vid bedömning av ansökan tas hänsyn till grundproblematiken som beskrivs, förankring, relevans, helhetstänk och långsiktighet samt pågående arbete inom verksamheten. Vid bedömningen och framförallt vid beslut tas också hänsyn till det primära syftet med satsningen som handlar främst om att stärka ett strategiskt, proaktivt och hälsofrämjande arbetsmiljöarbete som primärt rustar organisationen, snarare än individerna. Förstärkningen ska inte ersätta redan planerade insatser i det systematiska arbetsmiljöarbetet, men kan användas för att utveckla det pågående arbetet.

Att fylla i intresseanmälan så gott ni kan är det första steget i ansökan. Det går bra att kontakta er kundansvariga på Hälsan och Arbetslivet vid frågor i samband med att ni fyller i formuläret. När ni sedan skickat in er intresseanmälan blir ni kontaktade av oss inom två till tre veckor, i förekommande fall kan komplettering komma att begäras.

Beredningsgruppen träffas en gång i veckan för att lyfta nyinkomna intresseanmälningar. Beroende av antal intresseanmälningar som inkommer, kan tiden tills ni får återkoppling variera något. I vissa fall kan den som ansöker bli kontaktat för att diskutera ansökan, samt för en eventuell begäran om komplettering, för att kunna ta beslut. Räkna med minst två-tre veckor efter inskickad intresseanmälan innan ni får besked.


Question: Vem kan söka?

Koncernstab HR fattar besluten. Hälsan och Stressmedicin har i uppdrag att stötta i förberedelserna inför beslut.

Alla VGR:s förvaltningar och bolag. Ansökan kan gälla en hel förvaltning eller för ett område, men också för enskilda verksamheter, kliniker eller enheter. Viktigt är att oavsett vilken nivå ansökan avser, ska den vara väl förankrad hos er ledning och HR-chef för deras aktiva stöd i arbetet. Det är ni som verksamhet som äger ert utvecklingsarbete och ni ska vara beredda på att tillsätta egna personella resurser och engagera HR-funktionen i arbetet.

Intresseanmälan är öppen mellan 30 november - 15 mars och vi hanterar intresseanmälningarna löpande. Omständigheterna i samband med pandemin kan komma att innebära förändringar i öppethållandet, exempelvis genom att vi öppnar för en andra omgång intresseanmälningar till våren. Detta kommuniceras i så fall här på Arbetsmiljösatsningens sida och via kanaler som Insidan, I-linjen och HR.

Arbetsmiljösatsningen finansieras av en budgetförstärkning från politiken och ligger i detaljbudgeten som sträcker sig ett år i taget, vilket innebär att aktiviteterna ska ske under innevarande år.

Ansvariga hos sökande verksamhet skickar in ansökan via intresseanmälan som är öppen för ansökningar 30 november - 15 mars. Fyll i samtliga delar av intresseanmälan för att öka möjligheten för oss att kunna göra en bedömning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredning av ansökan sker i beredningsgrupp som i förekommande fall kan komma att begära kompletterande information eller ett samtal kring ansökan för att kunna förbereda underlag till beslut. Förslag till beslut skickas till Koncernstab HR, Koncernkontoret för beslut. Ni får återkoppling via e-post.

Arbetsmiljösatsningen är en satsning där VGR:s förvaltningar och bolag kan ansöka om resurser för olika aktiviteter för att utveckla sitt arbetsmiljöarbete och skapa en hållbar arbetsmiljö för medarbetarna. Arbetsmiljösatsningen finansieras av den budgetförstärkning som enligt politiskt beslut i regionfullmäktige tillsatts under året för att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen i regionen.

Vid bedömning av ansökan tas hänsyn till grundproblematiken som beskrivs, förankring, relevans, helhetstänk och långsiktighet samt pågående arbete inom verksamheten. Vid bedömningen och framförallt vid beslut tas också hänsyn till det primära syftet med satsningen som handlar främst om att stärka ett strategiskt, proaktivt och hälsofrämjande arbetsmiljöarbete som primärt rustar organisationen, snarare än individerna. Förstärkningen ska inte ersätta redan planerade insatser i det systematiska arbetsmiljöarbetet, men kan användas för att utveckla det pågående arbetet.

Att fylla i intresseanmälan så gott ni kan är det första steget i ansökan. Det går bra att kontakta er kundansvariga på Hälsan och Arbetslivet vid frågor i samband med att ni fyller i formuläret. När ni sedan skickat in er intresseanmälan blir ni kontaktade av oss inom två till tre veckor, i förekommande fall kan komplettering komma att begäras.

Beredningsgruppen träffas en gång i veckan för att lyfta nyinkomna intresseanmälningar. Beroende av antal intresseanmälningar som inkommer, kan tiden tills ni får återkoppling variera något. I vissa fall kan den som ansöker bli kontaktat för att diskutera ansökan, samt för en eventuell begäran om komplettering, för att kunna ta beslut. Räkna med minst två-tre veckor efter inskickad intresseanmälan innan ni får besked.


Question: Hur går det till?

Koncernstab HR fattar besluten. Hälsan och Stressmedicin har i uppdrag att stötta i förberedelserna inför beslut.

Alla VGR:s förvaltningar och bolag. Ansökan kan gälla en hel förvaltning eller för ett område, men också för enskilda verksamheter, kliniker eller enheter. Viktigt är att oavsett vilken nivå ansökan avser, ska den vara väl förankrad hos er ledning och HR-chef för deras aktiva stöd i arbetet. Det är ni som verksamhet som äger ert utvecklingsarbete och ni ska vara beredda på att tillsätta egna personella resurser och engagera HR-funktionen i arbetet.

Intresseanmälan är öppen mellan 30 november - 15 mars och vi hanterar intresseanmälningarna löpande. Omständigheterna i samband med pandemin kan komma att innebära förändringar i öppethållandet, exempelvis genom att vi öppnar för en andra omgång intresseanmälningar till våren. Detta kommuniceras i så fall här på Arbetsmiljösatsningens sida och via kanaler som Insidan, I-linjen och HR.

Arbetsmiljösatsningen finansieras av en budgetförstärkning från politiken och ligger i detaljbudgeten som sträcker sig ett år i taget, vilket innebär att aktiviteterna ska ske under innevarande år.

Ansvariga hos sökande verksamhet skickar in ansökan via intresseanmälan som är öppen för ansökningar 30 november - 15 mars. Fyll i samtliga delar av intresseanmälan för att öka möjligheten för oss att kunna göra en bedömning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredning av ansökan sker i beredningsgrupp som i förekommande fall kan komma att begära kompletterande information eller ett samtal kring ansökan för att kunna förbereda underlag till beslut. Förslag till beslut skickas till Koncernstab HR, Koncernkontoret för beslut. Ni får återkoppling via e-post.

Arbetsmiljösatsningen är en satsning där VGR:s förvaltningar och bolag kan ansöka om resurser för olika aktiviteter för att utveckla sitt arbetsmiljöarbete och skapa en hållbar arbetsmiljö för medarbetarna. Arbetsmiljösatsningen finansieras av den budgetförstärkning som enligt politiskt beslut i regionfullmäktige tillsatts under året för att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen i regionen.

Vid bedömning av ansökan tas hänsyn till grundproblematiken som beskrivs, förankring, relevans, helhetstänk och långsiktighet samt pågående arbete inom verksamheten. Vid bedömningen och framförallt vid beslut tas också hänsyn till det primära syftet med satsningen som handlar främst om att stärka ett strategiskt, proaktivt och hälsofrämjande arbetsmiljöarbete som primärt rustar organisationen, snarare än individerna. Förstärkningen ska inte ersätta redan planerade insatser i det systematiska arbetsmiljöarbetet, men kan användas för att utveckla det pågående arbetet.

Att fylla i intresseanmälan så gott ni kan är det första steget i ansökan. Det går bra att kontakta er kundansvariga på Hälsan och Arbetslivet vid frågor i samband med att ni fyller i formuläret. När ni sedan skickat in er intresseanmälan blir ni kontaktade av oss inom två till tre veckor, i förekommande fall kan komplettering komma att begäras.

Beredningsgruppen träffas en gång i veckan för att lyfta nyinkomna intresseanmälningar. Beroende av antal intresseanmälningar som inkommer, kan tiden tills ni får återkoppling variera något. I vissa fall kan den som ansöker bli kontaktat för att diskutera ansökan, samt för en eventuell begäran om komplettering, för att kunna ta beslut. Räkna med minst två-tre veckor efter inskickad intresseanmälan innan ni får besked.


Question: Vad kan Arbetsmiljösatsningen stötta er med?

Koncernstab HR fattar besluten. Hälsan och Stressmedicin har i uppdrag att stötta i förberedelserna inför beslut.

Alla VGR:s förvaltningar och bolag. Ansökan kan gälla en hel förvaltning eller för ett område, men också för enskilda verksamheter, kliniker eller enheter. Viktigt är att oavsett vilken nivå ansökan avser, ska den vara väl förankrad hos er ledning och HR-chef för deras aktiva stöd i arbetet. Det är ni som verksamhet som äger ert utvecklingsarbete och ni ska vara beredda på att tillsätta egna personella resurser och engagera HR-funktionen i arbetet.

Intresseanmälan är öppen mellan 30 november - 15 mars och vi hanterar intresseanmälningarna löpande. Omständigheterna i samband med pandemin kan komma att innebära förändringar i öppethållandet, exempelvis genom att vi öppnar för en andra omgång intresseanmälningar till våren. Detta kommuniceras i så fall här på Arbetsmiljösatsningens sida och via kanaler som Insidan, I-linjen och HR.

Arbetsmiljösatsningen finansieras av en budgetförstärkning från politiken och ligger i detaljbudgeten som sträcker sig ett år i taget, vilket innebär att aktiviteterna ska ske under innevarande år.

Ansvariga hos sökande verksamhet skickar in ansökan via intresseanmälan som är öppen för ansökningar 30 november - 15 mars. Fyll i samtliga delar av intresseanmälan för att öka möjligheten för oss att kunna göra en bedömning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredning av ansökan sker i beredningsgrupp som i förekommande fall kan komma att begära kompletterande information eller ett samtal kring ansökan för att kunna förbereda underlag till beslut. Förslag till beslut skickas till Koncernstab HR, Koncernkontoret för beslut. Ni får återkoppling via e-post.

Arbetsmiljösatsningen är en satsning där VGR:s förvaltningar och bolag kan ansöka om resurser för olika aktiviteter för att utveckla sitt arbetsmiljöarbete och skapa en hållbar arbetsmiljö för medarbetarna. Arbetsmiljösatsningen finansieras av den budgetförstärkning som enligt politiskt beslut i regionfullmäktige tillsatts under året för att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen i regionen.

Vid bedömning av ansökan tas hänsyn till grundproblematiken som beskrivs, förankring, relevans, helhetstänk och långsiktighet samt pågående arbete inom verksamheten. Vid bedömningen och framförallt vid beslut tas också hänsyn till det primära syftet med satsningen som handlar främst om att stärka ett strategiskt, proaktivt och hälsofrämjande arbetsmiljöarbete som primärt rustar organisationen, snarare än individerna. Förstärkningen ska inte ersätta redan planerade insatser i det systematiska arbetsmiljöarbetet, men kan användas för att utveckla det pågående arbetet.

Att fylla i intresseanmälan så gott ni kan är det första steget i ansökan. Det går bra att kontakta er kundansvariga på Hälsan och Arbetslivet vid frågor i samband med att ni fyller i formuläret. När ni sedan skickat in er intresseanmälan blir ni kontaktade av oss inom två till tre veckor, i förekommande fall kan komplettering komma att begäras.

Beredningsgruppen träffas en gång i veckan för att lyfta nyinkomna intresseanmälningar. Beroende av antal intresseanmälningar som inkommer, kan tiden tills ni får återkoppling variera något. I vissa fall kan den som ansöker bli kontaktat för att diskutera ansökan, samt för en eventuell begäran om komplettering, för att kunna ta beslut. Räkna med minst två-tre veckor efter inskickad intresseanmälan innan ni får besked.


Question: När är sista dagen för att skicka in intresseanmälan?

Koncernstab HR fattar besluten. Hälsan och Stressmedicin har i uppdrag att stötta i förberedelserna inför beslut.

Alla VGR:s förvaltningar och bolag. Ansökan kan gälla en hel förvaltning eller för ett område, men också för enskilda verksamheter, kliniker eller enheter. Viktigt är att oavsett vilken nivå ansökan avser, ska den vara väl förankrad hos er ledning och HR-chef för deras aktiva stöd i arbetet. Det är ni som verksamhet som äger ert utvecklingsarbete och ni ska vara beredda på att tillsätta egna personella resurser och engagera HR-funktionen i arbetet.

Intresseanmälan är öppen mellan 30 november - 15 mars och vi hanterar intresseanmälningarna löpande. Omständigheterna i samband med pandemin kan komma att innebära förändringar i öppethållandet, exempelvis genom att vi öppnar för en andra omgång intresseanmälningar till våren. Detta kommuniceras i så fall här på Arbetsmiljösatsningens sida och via kanaler som Insidan, I-linjen och HR.

Arbetsmiljösatsningen finansieras av en budgetförstärkning från politiken och ligger i detaljbudgeten som sträcker sig ett år i taget, vilket innebär att aktiviteterna ska ske under innevarande år.

Ansvariga hos sökande verksamhet skickar in ansökan via intresseanmälan som är öppen för ansökningar 30 november - 15 mars. Fyll i samtliga delar av intresseanmälan för att öka möjligheten för oss att kunna göra en bedömning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredning av ansökan sker i beredningsgrupp som i förekommande fall kan komma att begära kompletterande information eller ett samtal kring ansökan för att kunna förbereda underlag till beslut. Förslag till beslut skickas till Koncernstab HR, Koncernkontoret för beslut. Ni får återkoppling via e-post.

Arbetsmiljösatsningen är en satsning där VGR:s förvaltningar och bolag kan ansöka om resurser för olika aktiviteter för att utveckla sitt arbetsmiljöarbete och skapa en hållbar arbetsmiljö för medarbetarna. Arbetsmiljösatsningen finansieras av den budgetförstärkning som enligt politiskt beslut i regionfullmäktige tillsatts under året för att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen i regionen.

Vid bedömning av ansökan tas hänsyn till grundproblematiken som beskrivs, förankring, relevans, helhetstänk och långsiktighet samt pågående arbete inom verksamheten. Vid bedömningen och framförallt vid beslut tas också hänsyn till det primära syftet med satsningen som handlar främst om att stärka ett strategiskt, proaktivt och hälsofrämjande arbetsmiljöarbete som primärt rustar organisationen, snarare än individerna. Förstärkningen ska inte ersätta redan planerade insatser i det systematiska arbetsmiljöarbetet, men kan användas för att utveckla det pågående arbetet.

Att fylla i intresseanmälan så gott ni kan är det första steget i ansökan. Det går bra att kontakta er kundansvariga på Hälsan och Arbetslivet vid frågor i samband med att ni fyller i formuläret. När ni sedan skickat in er intresseanmälan blir ni kontaktade av oss inom två till tre veckor, i förekommande fall kan komplettering komma att begäras.

Beredningsgruppen träffas en gång i veckan för att lyfta nyinkomna intresseanmälningar. Beroende av antal intresseanmälningar som inkommer, kan tiden tills ni får återkoppling variera något. I vissa fall kan den som ansöker bli kontaktat för att diskutera ansökan, samt för en eventuell begäran om komplettering, för att kunna ta beslut. Räkna med minst två-tre veckor efter inskickad intresseanmälan innan ni får besked.


Question: Vem kan vi vända oss till för att få hjälp med att formulera vår ansökan?

Koncernstab HR fattar besluten. Hälsan och Stressmedicin har i uppdrag att stötta i förberedelserna inför beslut.

Alla VGR:s förvaltningar och bolag. Ansökan kan gälla en hel förvaltning eller för ett område, men också för enskilda verksamheter, kliniker eller enheter. Viktigt är att oavsett vilken nivå ansökan avser, ska den vara väl förankrad hos er ledning och HR-chef för deras aktiva stöd i arbetet. Det är ni som verksamhet som äger ert utvecklingsarbete och ni ska vara beredda på att tillsätta egna personella resurser och engagera HR-funktionen i arbetet.

Intresseanmälan är öppen mellan 30 november - 15 mars och vi hanterar intresseanmälningarna löpande. Omständigheterna i samband med pandemin kan komma att innebära förändringar i öppethållandet, exempelvis genom att vi öppnar för en andra omgång intresseanmälningar till våren. Detta kommuniceras i så fall här på Arbetsmiljösatsningens sida och via kanaler som Insidan, I-linjen och HR.

Arbetsmiljösatsningen finansieras av en budgetförstärkning från politiken och ligger i detaljbudgeten som sträcker sig ett år i taget, vilket innebär att aktiviteterna ska ske under innevarande år.

Ansvariga hos sökande verksamhet skickar in ansökan via intresseanmälan som är öppen för ansökningar 30 november - 15 mars. Fyll i samtliga delar av intresseanmälan för att öka möjligheten för oss att kunna göra en bedömning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredning av ansökan sker i beredningsgrupp som i förekommande fall kan komma att begära kompletterande information eller ett samtal kring ansökan för att kunna förbereda underlag till beslut. Förslag till beslut skickas till Koncernstab HR, Koncernkontoret för beslut. Ni får återkoppling via e-post.

Arbetsmiljösatsningen är en satsning där VGR:s förvaltningar och bolag kan ansöka om resurser för olika aktiviteter för att utveckla sitt arbetsmiljöarbete och skapa en hållbar arbetsmiljö för medarbetarna. Arbetsmiljösatsningen finansieras av den budgetförstärkning som enligt politiskt beslut i regionfullmäktige tillsatts under året för att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen i regionen.

Vid bedömning av ansökan tas hänsyn till grundproblematiken som beskrivs, förankring, relevans, helhetstänk och långsiktighet samt pågående arbete inom verksamheten. Vid bedömningen och framförallt vid beslut tas också hänsyn till det primära syftet med satsningen som handlar främst om att stärka ett strategiskt, proaktivt och hälsofrämjande arbetsmiljöarbete som primärt rustar organisationen, snarare än individerna. Förstärkningen ska inte ersätta redan planerade insatser i det systematiska arbetsmiljöarbetet, men kan användas för att utveckla det pågående arbetet.

Att fylla i intresseanmälan så gott ni kan är det första steget i ansökan. Det går bra att kontakta er kundansvariga på Hälsan och Arbetslivet vid frågor i samband med att ni fyller i formuläret. När ni sedan skickat in er intresseanmälan blir ni kontaktade av oss inom två till tre veckor, i förekommande fall kan komplettering komma att begäras.

Beredningsgruppen träffas en gång i veckan för att lyfta nyinkomna intresseanmälningar. Beroende av antal intresseanmälningar som inkommer, kan tiden tills ni får återkoppling variera något. I vissa fall kan den som ansöker bli kontaktat för att diskutera ansökan, samt för en eventuell begäran om komplettering, för att kunna ta beslut. Räkna med minst två-tre veckor efter inskickad intresseanmälan innan ni får besked.


Question: Hur lång tid tar det att få svar?

Koncernstab HR fattar besluten. Hälsan och Stressmedicin har i uppdrag att stötta i förberedelserna inför beslut.

Alla VGR:s förvaltningar och bolag. Ansökan kan gälla en hel förvaltning eller för ett område, men också för enskilda verksamheter, kliniker eller enheter. Viktigt är att oavsett vilken nivå ansökan avser, ska den vara väl förankrad hos er ledning och HR-chef för deras aktiva stöd i arbetet. Det är ni som verksamhet som äger ert utvecklingsarbete och ni ska vara beredda på att tillsätta egna personella resurser och engagera HR-funktionen i arbetet.

Intresseanmälan är öppen mellan 30 november - 15 mars och vi hanterar intresseanmälningarna löpande. Omständigheterna i samband med pandemin kan komma att innebära förändringar i öppethållandet, exempelvis genom att vi öppnar för en andra omgång intresseanmälningar till våren. Detta kommuniceras i så fall här på Arbetsmiljösatsningens sida och via kanaler som Insidan, I-linjen och HR.

Arbetsmiljösatsningen finansieras av en budgetförstärkning från politiken och ligger i detaljbudgeten som sträcker sig ett år i taget, vilket innebär att aktiviteterna ska ske under innevarande år.

Ansvariga hos sökande verksamhet skickar in ansökan via intresseanmälan som är öppen för ansökningar 30 november - 15 mars. Fyll i samtliga delar av intresseanmälan för att öka möjligheten för oss att kunna göra en bedömning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredning av ansökan sker i beredningsgrupp som i förekommande fall kan komma att begära kompletterande information eller ett samtal kring ansökan för att kunna förbereda underlag till beslut. Förslag till beslut skickas till Koncernstab HR, Koncernkontoret för beslut. Ni får återkoppling via e-post.

Arbetsmiljösatsningen är en satsning där VGR:s förvaltningar och bolag kan ansöka om resurser för olika aktiviteter för att utveckla sitt arbetsmiljöarbete och skapa en hållbar arbetsmiljö för medarbetarna. Arbetsmiljösatsningen finansieras av den budgetförstärkning som enligt politiskt beslut i regionfullmäktige tillsatts under året för att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen i regionen.

Vid bedömning av ansökan tas hänsyn till grundproblematiken som beskrivs, förankring, relevans, helhetstänk och långsiktighet samt pågående arbete inom verksamheten. Vid bedömningen och framförallt vid beslut tas också hänsyn till det primära syftet med satsningen som handlar främst om att stärka ett strategiskt, proaktivt och hälsofrämjande arbetsmiljöarbete som primärt rustar organisationen, snarare än individerna. Förstärkningen ska inte ersätta redan planerade insatser i det systematiska arbetsmiljöarbetet, men kan användas för att utveckla det pågående arbetet.

Att fylla i intresseanmälan så gott ni kan är det första steget i ansökan. Det går bra att kontakta er kundansvariga på Hälsan och Arbetslivet vid frågor i samband med att ni fyller i formuläret. När ni sedan skickat in er intresseanmälan blir ni kontaktade av oss inom två till tre veckor, i förekommande fall kan komplettering komma att begäras.

Beredningsgruppen träffas en gång i veckan för att lyfta nyinkomna intresseanmälningar. Beroende av antal intresseanmälningar som inkommer, kan tiden tills ni får återkoppling variera något. I vissa fall kan den som ansöker bli kontaktat för att diskutera ansökan, samt för en eventuell begäran om komplettering, för att kunna ta beslut. Räkna med minst två-tre veckor efter inskickad intresseanmälan innan ni får besked.


Question: Vem tar beslut om beviljad ansökan?

Koncernstab HR fattar besluten. Hälsan och Stressmedicin har i uppdrag att stötta i förberedelserna inför beslut.

Alla VGR:s förvaltningar och bolag. Ansökan kan gälla en hel förvaltning eller för ett område, men också för enskilda verksamheter, kliniker eller enheter. Viktigt är att oavsett vilken nivå ansökan avser, ska den vara väl förankrad hos er ledning och HR-chef för deras aktiva stöd i arbetet. Det är ni som verksamhet som äger ert utvecklingsarbete och ni ska vara beredda på att tillsätta egna personella resurser och engagera HR-funktionen i arbetet.

Intresseanmälan är öppen mellan 30 november - 15 mars och vi hanterar intresseanmälningarna löpande. Omständigheterna i samband med pandemin kan komma att innebära förändringar i öppethållandet, exempelvis genom att vi öppnar för en andra omgång intresseanmälningar till våren. Detta kommuniceras i så fall här på Arbetsmiljösatsningens sida och via kanaler som Insidan, I-linjen och HR.

Arbetsmiljösatsningen finansieras av en budgetförstärkning från politiken och ligger i detaljbudgeten som sträcker sig ett år i taget, vilket innebär att aktiviteterna ska ske under innevarande år.

Ansvariga hos sökande verksamhet skickar in ansökan via intresseanmälan som är öppen för ansökningar 30 november - 15 mars. Fyll i samtliga delar av intresseanmälan för att öka möjligheten för oss att kunna göra en bedömning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredning av ansökan sker i beredningsgrupp som i förekommande fall kan komma att begära kompletterande information eller ett samtal kring ansökan för att kunna förbereda underlag till beslut. Förslag till beslut skickas till Koncernstab HR, Koncernkontoret för beslut. Ni får återkoppling via e-post.

Arbetsmiljösatsningen är en satsning där VGR:s förvaltningar och bolag kan ansöka om resurser för olika aktiviteter för att utveckla sitt arbetsmiljöarbete och skapa en hållbar arbetsmiljö för medarbetarna. Arbetsmiljösatsningen finansieras av den budgetförstärkning som enligt politiskt beslut i regionfullmäktige tillsatts under året för att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen i regionen.

Vid bedömning av ansökan tas hänsyn till grundproblematiken som beskrivs, förankring, relevans, helhetstänk och långsiktighet samt pågående arbete inom verksamheten. Vid bedömningen och framförallt vid beslut tas också hänsyn till det primära syftet med satsningen som handlar främst om att stärka ett strategiskt, proaktivt och hälsofrämjande arbetsmiljöarbete som primärt rustar organisationen, snarare än individerna. Förstärkningen ska inte ersätta redan planerade insatser i det systematiska arbetsmiljöarbetet, men kan användas för att utveckla det pågående arbetet.

Att fylla i intresseanmälan så gott ni kan är det första steget i ansökan. Det går bra att kontakta er kundansvariga på Hälsan och Arbetslivet vid frågor i samband med att ni fyller i formuläret. När ni sedan skickat in er intresseanmälan blir ni kontaktade av oss inom två till tre veckor, i förekommande fall kan komplettering komma att begäras.

Beredningsgruppen träffas en gång i veckan för att lyfta nyinkomna intresseanmälningar. Beroende av antal intresseanmälningar som inkommer, kan tiden tills ni får återkoppling variera något. I vissa fall kan den som ansöker bli kontaktat för att diskutera ansökan, samt för en eventuell begäran om komplettering, för att kunna ta beslut. Räkna med minst två-tre veckor efter inskickad intresseanmälan innan ni får besked.


Question: Måste arbetet genomföras under året eller går det att fortsätta sin satsning in i nästa år?

Koncernstab HR fattar besluten. Hälsan och Stressmedicin har i uppdrag att stötta i förberedelserna inför beslut.

Alla VGR:s förvaltningar och bolag. Ansökan kan gälla en hel förvaltning eller för ett område, men också för enskilda verksamheter, kliniker eller enheter. Viktigt är att oavsett vilken nivå ansökan avser, ska den vara väl förankrad hos er ledning och HR-chef för deras aktiva stöd i arbetet. Det är ni som verksamhet som äger ert utvecklingsarbete och ni ska vara beredda på att tillsätta egna personella resurser och engagera HR-funktionen i arbetet.

Intresseanmälan är öppen mellan 30 november - 15 mars och vi hanterar intresseanmälningarna löpande. Omständigheterna i samband med pandemin kan komma att innebära förändringar i öppethållandet, exempelvis genom att vi öppnar för en andra omgång intresseanmälningar till våren. Detta kommuniceras i så fall här på Arbetsmiljösatsningens sida och via kanaler som Insidan, I-linjen och HR.

Arbetsmiljösatsningen finansieras av en budgetförstärkning från politiken och ligger i detaljbudgeten som sträcker sig ett år i taget, vilket innebär att aktiviteterna ska ske under innevarande år.

Ansvariga hos sökande verksamhet skickar in ansökan via intresseanmälan som är öppen för ansökningar 30 november - 15 mars. Fyll i samtliga delar av intresseanmälan för att öka möjligheten för oss att kunna göra en bedömning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredning av ansökan sker i beredningsgrupp som i förekommande fall kan komma att begära kompletterande information eller ett samtal kring ansökan för att kunna förbereda underlag till beslut. Förslag till beslut skickas till Koncernstab HR, Koncernkontoret för beslut. Ni får återkoppling via e-post.

Arbetsmiljösatsningen är en satsning där VGR:s förvaltningar och bolag kan ansöka om resurser för olika aktiviteter för att utveckla sitt arbetsmiljöarbete och skapa en hållbar arbetsmiljö för medarbetarna. Arbetsmiljösatsningen finansieras av den budgetförstärkning som enligt politiskt beslut i regionfullmäktige tillsatts under året för att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen i regionen.

Vid bedömning av ansökan tas hänsyn till grundproblematiken som beskrivs, förankring, relevans, helhetstänk och långsiktighet samt pågående arbete inom verksamheten. Vid bedömningen och framförallt vid beslut tas också hänsyn till det primära syftet med satsningen som handlar främst om att stärka ett strategiskt, proaktivt och hälsofrämjande arbetsmiljöarbete som primärt rustar organisationen, snarare än individerna. Förstärkningen ska inte ersätta redan planerade insatser i det systematiska arbetsmiljöarbetet, men kan användas för att utveckla det pågående arbetet.

Att fylla i intresseanmälan så gott ni kan är det första steget i ansökan. Det går bra att kontakta er kundansvariga på Hälsan och Arbetslivet vid frågor i samband med att ni fyller i formuläret. När ni sedan skickat in er intresseanmälan blir ni kontaktade av oss inom två till tre veckor, i förekommande fall kan komplettering komma att begäras.

Beredningsgruppen träffas en gång i veckan för att lyfta nyinkomna intresseanmälningar. Beroende av antal intresseanmälningar som inkommer, kan tiden tills ni får återkoppling variera något. I vissa fall kan den som ansöker bli kontaktat för att diskutera ansökan, samt för en eventuell begäran om komplettering, för att kunna ta beslut. Räkna med minst två-tre veckor efter inskickad intresseanmälan innan ni får besked.