Question: Får en särskilt förordnad vårdnadshavare någon ersättning?

Om en vårdnadsöverflyttning är till barnets bästa och du som familjehemsförälder är positiv till att bli särskilt förordnad vårdnadshavare ansöker socialnämnden till tingsrätten om överflyttning av vårdnaden till dig. Tingsrätten beslutar om vårdnadsöverflyttning om det är uppenbart bäst för barnet. Du blir då särskilt förordnad vårdnadshavare istället för familjehemsförälder.

Efter en vårdnadsöverflyttning har barnet fortfarande rätt att ha kontakt med sina föräldrar. Som särskilt förordnad vårdnadshavare har du tillsammans med barnets föräldrar ett ansvar för att barnets behov av kontakt med föräldrarna så långt möjligt tillgodoses. Du har också ett ansvar för att barnets behov av kontakt med någon annan som står barnet särskilt nära så långt möjligt tillgodoses. Det kan vara mor- och farföräldrar eller syskon. Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare och barnets föräldrar inte kan komma överens om detta kan föräldern väcka talan vid domstol. Det kan också socialnämnden göra, till exempel om barnet riskerar att fara illa av kontakt med en förälder eller om barnet har behov av kontakt med någon som står barnet särskilt nära.

När ett barn har varit placerat i samma familjehem i tre år, är socialnämnden skyldig att överväga om det finns skäl att ansöka hos tingsrätten om överflyttning av vårdnaden till familjehemsföräldrarna. Det ska sedan göras varje år. Men socialnämnden kan överväga vårdnadsöverflyttning närsomhelst under placeringstiden, även tidigare än efter tre år. Socialnämndens skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning syftar till att förhindra att ett barn som har rotat sig i ett familjehem blir uppryckt från en miljö där barnet har funnit sig tillrätta och känner en större trygghet och känslomässig förankring än i sitt föräldrahem.

Du som är särskilt förordnad vårdnadshavare upphör att vara det när barnet fyller 18 år. Men en särskilt förordnad vårdnadshavare har alltid rätt att på egen begäran avsluta uppdraget. Om en särskilt förordnad vårdnadshavare inte längre är lämplig som vårdnadshavare ska uppdraget avslutas. Det är domstolen som beslutar efter ansökan av socialnämnden. Föräldrarna kan också begära att vårdnaden flyttas tillbaka till dem. Tingsrätten beslutar då utifrån vad som är till barnets bästa. Här får barnets behov av att få växa upp under stabila förhållanden och skyddas mot att bli utsatt för omotiverade uppbrott särskild betydelse.

Om vårdnaden av ett barn har flyttats över till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som barnet tidigare har varit familjehemsplacerat hos, får kommunen fortsätta att betala de nya vårdnadshavarna skälig ersättning. Som särskilt förordnad vårdnadshavare har du rätt att få ersättning för den del av uppdraget som är att vara barnets förmyndare. Socialnämnden kan i ett avtal komma överens med dig om bland annat ekonomisk ersättning eller annat stöd.

Alla har rätt att få stöd av den kommun man bor i, men kommunen har enligt lag ett särskilt ansvar för att vid behov ge stöd och hjälp efter en vårdnadsöverflyttning. Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare istället vill ha råd och stöd av den kommun som beslutat om familjehemsplaceringen så kan du begära det.

Som särskilt förordnad vårdnadshavare är du inte försörjningsskyldig. Det är barnets föräldrar som är det. Som vårdnadshavare har du rätt till underhållsbidrag, underhållsstöd, barnbidrag och eventuell barnpension. Ditt ansvar är även att se till att barnet får de bidrag som hen har rätt till.

Vid en vårdnadsöverflyttning upphör familjehemsplaceringen. Det innebär att socialnämnden inte längre har ett ansvar att följa vården av barnet. Till skillnad från att vara familjehemsförälder är du som särskilt förordnad vårdnadshavare juridiskt ansvarig för barnet. Vårdnadshavaren ansvarar för barnets personliga förhållanden och att barnet får sina behov tillgodosedda – både materiella och psykiska. Som särskilt förordnad vårdnadshavare blir du automatiskt också särskilt förordnad förmyndare. Det innebär att du ansvarar för barnets ekonomi.

Nej, barnet ärver inte dig som särskilt förordnade vårdnadshavare. Att vårdnaden flyttas över till särskilt förordnade vårdnadshavare innebär inte att barnets rättsliga anknytning till föräldrarna bryts. Barnet har fortfarande arvsrätt efter sina föräldrar och deras släkt.Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare vill att barnet ska ärva dig måste du upprätta ett testamente.


Question: Kan barnet ha kontakt med sina föräldrar efter en vårdnadsöverflyttning?

Om en vårdnadsöverflyttning är till barnets bästa och du som familjehemsförälder är positiv till att bli särskilt förordnad vårdnadshavare ansöker socialnämnden till tingsrätten om överflyttning av vårdnaden till dig. Tingsrätten beslutar om vårdnadsöverflyttning om det är uppenbart bäst för barnet. Du blir då särskilt förordnad vårdnadshavare istället för familjehemsförälder.

Efter en vårdnadsöverflyttning har barnet fortfarande rätt att ha kontakt med sina föräldrar. Som särskilt förordnad vårdnadshavare har du tillsammans med barnets föräldrar ett ansvar för att barnets behov av kontakt med föräldrarna så långt möjligt tillgodoses. Du har också ett ansvar för att barnets behov av kontakt med någon annan som står barnet särskilt nära så långt möjligt tillgodoses. Det kan vara mor- och farföräldrar eller syskon. Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare och barnets föräldrar inte kan komma överens om detta kan föräldern väcka talan vid domstol. Det kan också socialnämnden göra, till exempel om barnet riskerar att fara illa av kontakt med en förälder eller om barnet har behov av kontakt med någon som står barnet särskilt nära.

När ett barn har varit placerat i samma familjehem i tre år, är socialnämnden skyldig att överväga om det finns skäl att ansöka hos tingsrätten om överflyttning av vårdnaden till familjehemsföräldrarna. Det ska sedan göras varje år. Men socialnämnden kan överväga vårdnadsöverflyttning närsomhelst under placeringstiden, även tidigare än efter tre år. Socialnämndens skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning syftar till att förhindra att ett barn som har rotat sig i ett familjehem blir uppryckt från en miljö där barnet har funnit sig tillrätta och känner en större trygghet och känslomässig förankring än i sitt föräldrahem.

Du som är särskilt förordnad vårdnadshavare upphör att vara det när barnet fyller 18 år. Men en särskilt förordnad vårdnadshavare har alltid rätt att på egen begäran avsluta uppdraget. Om en särskilt förordnad vårdnadshavare inte längre är lämplig som vårdnadshavare ska uppdraget avslutas. Det är domstolen som beslutar efter ansökan av socialnämnden. Föräldrarna kan också begära att vårdnaden flyttas tillbaka till dem. Tingsrätten beslutar då utifrån vad som är till barnets bästa. Här får barnets behov av att få växa upp under stabila förhållanden och skyddas mot att bli utsatt för omotiverade uppbrott särskild betydelse.

Om vårdnaden av ett barn har flyttats över till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som barnet tidigare har varit familjehemsplacerat hos, får kommunen fortsätta att betala de nya vårdnadshavarna skälig ersättning. Som särskilt förordnad vårdnadshavare har du rätt att få ersättning för den del av uppdraget som är att vara barnets förmyndare. Socialnämnden kan i ett avtal komma överens med dig om bland annat ekonomisk ersättning eller annat stöd.

Alla har rätt att få stöd av den kommun man bor i, men kommunen har enligt lag ett särskilt ansvar för att vid behov ge stöd och hjälp efter en vårdnadsöverflyttning. Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare istället vill ha råd och stöd av den kommun som beslutat om familjehemsplaceringen så kan du begära det.

Som särskilt förordnad vårdnadshavare är du inte försörjningsskyldig. Det är barnets föräldrar som är det. Som vårdnadshavare har du rätt till underhållsbidrag, underhållsstöd, barnbidrag och eventuell barnpension. Ditt ansvar är även att se till att barnet får de bidrag som hen har rätt till.

Vid en vårdnadsöverflyttning upphör familjehemsplaceringen. Det innebär att socialnämnden inte längre har ett ansvar att följa vården av barnet. Till skillnad från att vara familjehemsförälder är du som särskilt förordnad vårdnadshavare juridiskt ansvarig för barnet. Vårdnadshavaren ansvarar för barnets personliga förhållanden och att barnet får sina behov tillgodosedda – både materiella och psykiska. Som särskilt förordnad vårdnadshavare blir du automatiskt också särskilt förordnad förmyndare. Det innebär att du ansvarar för barnets ekonomi.

Nej, barnet ärver inte dig som särskilt förordnade vårdnadshavare. Att vårdnaden flyttas över till särskilt förordnade vårdnadshavare innebär inte att barnets rättsliga anknytning till föräldrarna bryts. Barnet har fortfarande arvsrätt efter sina föräldrar och deras släkt.Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare vill att barnet ska ärva dig måste du upprätta ett testamente.

Min insats :: Vårdnadsöverflyttning till familjehem


Question: Vilka har rätt till råd och stöd efter en vårdnadsöverflyttning?

Om en vårdnadsöverflyttning är till barnets bästa och du som familjehemsförälder är positiv till att bli särskilt förordnad vårdnadshavare ansöker socialnämnden till tingsrätten om överflyttning av vårdnaden till dig. Tingsrätten beslutar om vårdnadsöverflyttning om det är uppenbart bäst för barnet. Du blir då särskilt förordnad vårdnadshavare istället för familjehemsförälder.

Efter en vårdnadsöverflyttning har barnet fortfarande rätt att ha kontakt med sina föräldrar. Som särskilt förordnad vårdnadshavare har du tillsammans med barnets föräldrar ett ansvar för att barnets behov av kontakt med föräldrarna så långt möjligt tillgodoses. Du har också ett ansvar för att barnets behov av kontakt med någon annan som står barnet särskilt nära så långt möjligt tillgodoses. Det kan vara mor- och farföräldrar eller syskon. Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare och barnets föräldrar inte kan komma överens om detta kan föräldern väcka talan vid domstol. Det kan också socialnämnden göra, till exempel om barnet riskerar att fara illa av kontakt med en förälder eller om barnet har behov av kontakt med någon som står barnet särskilt nära.

När ett barn har varit placerat i samma familjehem i tre år, är socialnämnden skyldig att överväga om det finns skäl att ansöka hos tingsrätten om överflyttning av vårdnaden till familjehemsföräldrarna. Det ska sedan göras varje år. Men socialnämnden kan överväga vårdnadsöverflyttning närsomhelst under placeringstiden, även tidigare än efter tre år. Socialnämndens skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning syftar till att förhindra att ett barn som har rotat sig i ett familjehem blir uppryckt från en miljö där barnet har funnit sig tillrätta och känner en större trygghet och känslomässig förankring än i sitt föräldrahem.

Du som är särskilt förordnad vårdnadshavare upphör att vara det när barnet fyller 18 år. Men en särskilt förordnad vårdnadshavare har alltid rätt att på egen begäran avsluta uppdraget. Om en särskilt förordnad vårdnadshavare inte längre är lämplig som vårdnadshavare ska uppdraget avslutas. Det är domstolen som beslutar efter ansökan av socialnämnden. Föräldrarna kan också begära att vårdnaden flyttas tillbaka till dem. Tingsrätten beslutar då utifrån vad som är till barnets bästa. Här får barnets behov av att få växa upp under stabila förhållanden och skyddas mot att bli utsatt för omotiverade uppbrott särskild betydelse.

Om vårdnaden av ett barn har flyttats över till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som barnet tidigare har varit familjehemsplacerat hos, får kommunen fortsätta att betala de nya vårdnadshavarna skälig ersättning. Som särskilt förordnad vårdnadshavare har du rätt att få ersättning för den del av uppdraget som är att vara barnets förmyndare. Socialnämnden kan i ett avtal komma överens med dig om bland annat ekonomisk ersättning eller annat stöd.

Alla har rätt att få stöd av den kommun man bor i, men kommunen har enligt lag ett särskilt ansvar för att vid behov ge stöd och hjälp efter en vårdnadsöverflyttning. Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare istället vill ha råd och stöd av den kommun som beslutat om familjehemsplaceringen så kan du begära det.

Som särskilt förordnad vårdnadshavare är du inte försörjningsskyldig. Det är barnets föräldrar som är det. Som vårdnadshavare har du rätt till underhållsbidrag, underhållsstöd, barnbidrag och eventuell barnpension. Ditt ansvar är även att se till att barnet får de bidrag som hen har rätt till.

Vid en vårdnadsöverflyttning upphör familjehemsplaceringen. Det innebär att socialnämnden inte längre har ett ansvar att följa vården av barnet. Till skillnad från att vara familjehemsförälder är du som särskilt förordnad vårdnadshavare juridiskt ansvarig för barnet. Vårdnadshavaren ansvarar för barnets personliga förhållanden och att barnet får sina behov tillgodosedda – både materiella och psykiska. Som särskilt förordnad vårdnadshavare blir du automatiskt också särskilt förordnad förmyndare. Det innebär att du ansvarar för barnets ekonomi.

Nej, barnet ärver inte dig som särskilt förordnade vårdnadshavare. Att vårdnaden flyttas över till särskilt förordnade vårdnadshavare innebär inte att barnets rättsliga anknytning till föräldrarna bryts. Barnet har fortfarande arvsrätt efter sina föräldrar och deras släkt.Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare vill att barnet ska ärva dig måste du upprätta ett testamente.


Question: Hur länge är man särskilt förordnad vårdnadshavare?

Om en vårdnadsöverflyttning är till barnets bästa och du som familjehemsförälder är positiv till att bli särskilt förordnad vårdnadshavare ansöker socialnämnden till tingsrätten om överflyttning av vårdnaden till dig. Tingsrätten beslutar om vårdnadsöverflyttning om det är uppenbart bäst för barnet. Du blir då särskilt förordnad vårdnadshavare istället för familjehemsförälder.

Efter en vårdnadsöverflyttning har barnet fortfarande rätt att ha kontakt med sina föräldrar. Som särskilt förordnad vårdnadshavare har du tillsammans med barnets föräldrar ett ansvar för att barnets behov av kontakt med föräldrarna så långt möjligt tillgodoses. Du har också ett ansvar för att barnets behov av kontakt med någon annan som står barnet särskilt nära så långt möjligt tillgodoses. Det kan vara mor- och farföräldrar eller syskon. Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare och barnets föräldrar inte kan komma överens om detta kan föräldern väcka talan vid domstol. Det kan också socialnämnden göra, till exempel om barnet riskerar att fara illa av kontakt med en förälder eller om barnet har behov av kontakt med någon som står barnet särskilt nära.

När ett barn har varit placerat i samma familjehem i tre år, är socialnämnden skyldig att överväga om det finns skäl att ansöka hos tingsrätten om överflyttning av vårdnaden till familjehemsföräldrarna. Det ska sedan göras varje år. Men socialnämnden kan överväga vårdnadsöverflyttning närsomhelst under placeringstiden, även tidigare än efter tre år. Socialnämndens skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning syftar till att förhindra att ett barn som har rotat sig i ett familjehem blir uppryckt från en miljö där barnet har funnit sig tillrätta och känner en större trygghet och känslomässig förankring än i sitt föräldrahem.

Du som är särskilt förordnad vårdnadshavare upphör att vara det när barnet fyller 18 år. Men en särskilt förordnad vårdnadshavare har alltid rätt att på egen begäran avsluta uppdraget. Om en särskilt förordnad vårdnadshavare inte längre är lämplig som vårdnadshavare ska uppdraget avslutas. Det är domstolen som beslutar efter ansökan av socialnämnden. Föräldrarna kan också begära att vårdnaden flyttas tillbaka till dem. Tingsrätten beslutar då utifrån vad som är till barnets bästa. Här får barnets behov av att få växa upp under stabila förhållanden och skyddas mot att bli utsatt för omotiverade uppbrott särskild betydelse.

Om vårdnaden av ett barn har flyttats över till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som barnet tidigare har varit familjehemsplacerat hos, får kommunen fortsätta att betala de nya vårdnadshavarna skälig ersättning. Som särskilt förordnad vårdnadshavare har du rätt att få ersättning för den del av uppdraget som är att vara barnets förmyndare. Socialnämnden kan i ett avtal komma överens med dig om bland annat ekonomisk ersättning eller annat stöd.

Alla har rätt att få stöd av den kommun man bor i, men kommunen har enligt lag ett särskilt ansvar för att vid behov ge stöd och hjälp efter en vårdnadsöverflyttning. Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare istället vill ha råd och stöd av den kommun som beslutat om familjehemsplaceringen så kan du begära det.

Som särskilt förordnad vårdnadshavare är du inte försörjningsskyldig. Det är barnets föräldrar som är det. Som vårdnadshavare har du rätt till underhållsbidrag, underhållsstöd, barnbidrag och eventuell barnpension. Ditt ansvar är även att se till att barnet får de bidrag som hen har rätt till.

Vid en vårdnadsöverflyttning upphör familjehemsplaceringen. Det innebär att socialnämnden inte längre har ett ansvar att följa vården av barnet. Till skillnad från att vara familjehemsförälder är du som särskilt förordnad vårdnadshavare juridiskt ansvarig för barnet. Vårdnadshavaren ansvarar för barnets personliga förhållanden och att barnet får sina behov tillgodosedda – både materiella och psykiska. Som särskilt förordnad vårdnadshavare blir du automatiskt också särskilt förordnad förmyndare. Det innebär att du ansvarar för barnets ekonomi.

Nej, barnet ärver inte dig som särskilt förordnade vårdnadshavare. Att vårdnaden flyttas över till särskilt förordnade vårdnadshavare innebär inte att barnets rättsliga anknytning till föräldrarna bryts. Barnet har fortfarande arvsrätt efter sina föräldrar och deras släkt.Om du som särskilt förordnad vårdnadshavare vill att barnet ska ärva dig måste du upprätta ett testamente.


Question: Socialförvaltningen har beviljat föreningsbidrag och verksamhetsbidrag till en ideell kvinnojour dit socialtjänsten brukat hänvisa våldsutsatta kvinnor. Vi är nu missnöjda med samarbetet med denna ideella kvinnojour. Ska vi meddela det även till socialförvaltningen som betalat ut verksamhetsbidrag?

Nej, kommunen är inte skyldig att lära ut det till den ideella kvinnojouren. Den ideella föreningen har själv ansvar för att lära sig. Däremot finns det inget som hindrar kommunen från att utbilda den ideella föreningen i regelverket om den själv finner att detta är en framkomlig väg för att uppnå god kvalitet vid utförandet socialtjänst. Många kommuner anser att det är det enda rimliga.

Om en kvinna vänder sig till den ideella föreningen/kvinnojouren direkt, eftersom hon inte vill bli registrerad, måste det givetvis respekteras. Det innebär i sin tur att den ideella föreningen inte behöver följa regelverket som finns i SoL i kontakterna med kvinnan. Att vissa våldsutsatta inte vill ha kontakt med socialtjänsten är en anledning till varför de ideella föreningarna har sådan viktig och avgörande roll i samhället. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att socialtjänsten kan hjälpa på fler och andra sätt än vad den ideella föreningen kan. Kommunen kan både stödja oberoende ideell föreningsverksamhet för sådana kvinnor och betala ersättning för samma kvinnojour när den utför socialtjänst. Det ena utesluter inte det andra.

Om socialnämnden vill att föreningen ska utföra socialtjänst, ska det vara väl specificerat i ett avtal mellan socialnämnd och ideell förening. Att det finns ett uppdragsförhållande om att utföra socialtjänst är en förutsättning för att socialnämnden ska kunna ställa krav på verksamheten utifrån till exempel bestämmelser om god kvalitet i SoL. Om det finns ett sådant uppdragsförhållande mellan socialnämnden och den ideella föreningen och den ideella föreningen inte gör det man kommit överens om, bör det rapporteras tillbaka till den nämnd som ingått avtalet med föreningen. Socialtjänsten kan inte ställa krav på hur den ideella föreningens verksamhet utförs när den ideella föreningen får verksamhetsbidrag. De krav som man med verksamhets- eller föreningsbidrag kan ställa är de samma som för andra föreningar. Det är att föreningens verksamhet ryms inom den kommunala kompetensen, att verksamheten kompletterar kommunens verksamhet samt att den är öppen för alla i den bestämda målgruppen.

Nej, en kvinna som bor på kvinnojour gör det på grund av att hon utsatts för våld. Det är ett stöd och hjälpinsats. Kommunen har enligt SoL en möjlighet att ta ut en skälig avgift. Det viktiga är att utreda de behov kvinnan har. Det är fel att betrakta en våldsutsatt kvinna som vilken person som helst i behov av tillfälligt boende, som till exempel en student. Gör man så riskerar man att osynliggör våldet mot henne och i förekommande fall hennes barn.

Om en våldsutsatt kvinna talar om för receptionist, eller någon annan representant för kommunen, att hon har problem ska det uppfattas som begäran om stöd och hjälp. Då har hon rätt till individuell bedömning. Kvinnan bör hänvisas till socialtjänsten för att de ska kunna ta reda på vilka behov hon har, till exempel behov av ekonomiskt bistånd. Detta gäller alltid, utom då det är helt uppenbart att kvinnan bara söker allmän information.

Det är socialtjänst när insatsen sker på uppdrag av socialnämnden, med biståndsbeslut. Det är ideell föreningsverksamhet när kvinnor på egen hand söker sig dit. Även kvinnor som inte vill ha kontakt med socialtjänsten kan dra nytta av de kvalitetskrav som gäller för socialtjänsten, det vill säga att verksamheten håller god kvalitet. Det är även lämpligt att den ideella föreningen upplyser kvinnan om att hon genom att vända sig till socialtjänsten kan få hjälp med ekonomiskt bistånd och med andra stöd och hjälpinsatser samt om socialnämndens ansvar för medföljande barn. När en kvinna bor på en kvinnojour och har sökt sig dit på egen hand, och samtidigt har medföljande barn, bör föreningen anmäla till socialnämnden om att barnet kan behöva skydd av nämnden.

Kommunens insatser till en enskild kan erbjudas som service. Till service räknas insatser som är allmänt inriktade och generellt utformade som kommunal service till exempel information, rådgivning samt olika typer av öppna verksamheter. Denna service är tillgänglig för alla, utan föregående behovsbedömning eller biståndsbeslut. Samtidigt har kvinnan rätt till en individuell bedömning och det bör kvinnan få information om. När en kommun hänvisar en våldsutsatt kvinna till ”stöd och service” innebär det följaktligen att kvinnans behov inte blivit föremål för en individuell bedömning inom ramen för en utredning. Det fattas inte heller något beslut i socialnämnden om vilka insatser kvinnan har behov av. När kvinnan inte får sina behov prövade och utredda kan det innebära att hon inte får sitt behov av insatser tillgodosett. Om det inte finns något beslut om insatser kan ärendet inte heller följas upp. Kvinnan saknar också möjlighet att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Socialnämnden har ansvar för att särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Forskning har visat att de flesta barn som upplever våld mellan närstående vuxna, själv är utsatta för våld. Om en våldsutsatt kvinna har barn måste därför socialnämnden uppmärksamma och utreda barnet utifrån barnets behov. I alla ärenden som rör en våldsutsatt kvinna bör socialnämnden utreda om något barn har bevittnat våldet eller själv utsatts för våld. Om något barn kan ha bevittnat våld ska den informationen föras vidare till den enhet som utreder barn. Socialnämnden bör skyndsamt göra en förhandsbedömning om av om en utredning ska inledas.

När socialtjänsten beviljat boende på kvinnojour, så gäller regelverket om dokumentation. Socialnämnden har uppföljningsansvaret. I det ligger att följa upp den enskildes dokumentation. Sköter inte socialnämnden det, kan man vända sig till IVO, Inspektionen för vård och omsorg och klaga.

Det är bara när den ideella föreningen genomför insatser till följd av ett socialnämndsbeslut som föreningen är skyldig att dokumentera. Dokumentationsskyldigheten är alltså knuten till att det finns ett beslut som ger den enskilde rätt till en individuellt behovsprövad insats. Om socialnämnden har erbjudit en kvinna insatser som service, till exempel samtalsstöd, och detta ges av en förening, så gäller inte dokumentationsreglerna. Däremot följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att offentligt finansierad verksamhet i viss utsträckning måste dokumenteras för att det ska vara möjligt att redovisa hur medlen används och att följa upp verksamheten. Se vidare i handboken som det hänvisas till ovan.

Den som bedriver socialtjänst (socialnämnd eller enskild verksamhet) är ansvarig för att det finns ett ledningssystem för verksamheten. Om det är detta du menar med kvalitetssystem så gäller ansvaret för att ha ett sådant för såväl socialnämnd som för en ideell kvinnojour, om det finns ett uppdragsförhållande mellan socialtjänst och kvinnojour. När det finns ett uppdragsförhållande mellan socialnämnden och en ideell förening så gäller SoL oavsett om det finns ett formellt upprättat avtal eller om det finns mer löst, muntligt. Det blir mycket enklare och tydligare om man har ett tydligt formellt avtal som tydliggör när den ideella föreningen är utförare av socialtjänst. I alla andra sammanhang som äldreomsorg eller missbruksvården, görs upphandlingar och avtal skrivs mellan den beställande nämnden och utföraren. Detta borde självklart även gälla för utförare av socialtjänst för brottsoffer.

Det är inte fel att kvinnojouren samtalar med kvinnan och upplyser henne om vilket stöd och vilken hjälp hon kan få av socialtjänsten. Med ett beslut från socialnämnden har hon helt annan rättsstatus. Det betyder att hon har rätt att få sina behov utredda och bedömda, hon får ett biståndsbeslut som hon kan klaga på och hon kan vända sig till Socialstyrelsen om hon inte är missnöjd med den hjälp hon fått av socialtjänsten.

Om kvinnojouren utför stöd och service på uppdrag av socialnämnden ingår det även i nämndens ansvar att undersöka och följa upp kvaliteten. Det är alltid den nämnd som beslutat om en insats som har ansvaret för insatsernas kvalitet. Detta ansvar gäller såväl för insatser som nämnden beslutar om, som för insatser som nämnden erbjuder som service. Frågan väcker också denna reflektion: Hur resonerar den socialtjänst som, utan att dessförinnan ordentligt utrett vilket behov den våldsutsatta kvinnan har, hänvisar en extremt utsatt individ till en utförare utan att socialnämnden dessförinnan kontrollerat kvaliteten i det stöd och den service som individen sedan möter?

Utför den ideella föreningen socialtjänst på uppdrag av socialnämnden gäller reglerna om dokumentation i SoL och Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd. Den ideella föreningen ska fortlöpande dokumentera genomförandet av insatsen. Den dokumentation som föreningen bör ha är genomförandeplan och journal. Dokumentationen bör hållas samman i en personakt. Föreningen behöver också ha regler för hur handlingar förvaras. Chefen eller ansvarig inom den ideella kvinnojouren har ansvaret för dokumentationen och för att personalen har kunskap om och följer de regler som gäller.

Den nämnd som beslutat om att bevilja den enskilde bistånd i form av till exempel boende på en kvinnojour, har även ansvar för att följa upp kvaliteten i den utförda tjänsten, oavsett utförare. Vad det får till följd rent organisatoriskt, är en fråga som du bör ställa till din egen kommun.

Frågor och svar om våld i nära relationer


Question: Vi finns i en stor kommun, som är indelad och arbetar utifrån olika stadsdelsnämnder. Vem ska kontrollera och följa upp ideella kvinnojourers verksamhet, personaltäthet, kompetens, rutiner?

Nej, kommunen är inte skyldig att lära ut det till den ideella kvinnojouren. Den ideella föreningen har själv ansvar för att lära sig. Däremot finns det inget som hindrar kommunen från att utbilda den ideella föreningen i regelverket om den själv finner att detta är en framkomlig väg för att uppnå god kvalitet vid utförandet socialtjänst. Många kommuner anser att det är det enda rimliga.

Om en kvinna vänder sig till den ideella föreningen/kvinnojouren direkt, eftersom hon inte vill bli registrerad, måste det givetvis respekteras. Det innebär i sin tur att den ideella föreningen inte behöver följa regelverket som finns i SoL i kontakterna med kvinnan. Att vissa våldsutsatta inte vill ha kontakt med socialtjänsten är en anledning till varför de ideella föreningarna har sådan viktig och avgörande roll i samhället. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att socialtjänsten kan hjälpa på fler och andra sätt än vad den ideella föreningen kan. Kommunen kan både stödja oberoende ideell föreningsverksamhet för sådana kvinnor och betala ersättning för samma kvinnojour när den utför socialtjänst. Det ena utesluter inte det andra.

Om socialnämnden vill att föreningen ska utföra socialtjänst, ska det vara väl specificerat i ett avtal mellan socialnämnd och ideell förening. Att det finns ett uppdragsförhållande om att utföra socialtjänst är en förutsättning för att socialnämnden ska kunna ställa krav på verksamheten utifrån till exempel bestämmelser om god kvalitet i SoL. Om det finns ett sådant uppdragsförhållande mellan socialnämnden och den ideella föreningen och den ideella föreningen inte gör det man kommit överens om, bör det rapporteras tillbaka till den nämnd som ingått avtalet med föreningen. Socialtjänsten kan inte ställa krav på hur den ideella föreningens verksamhet utförs när den ideella föreningen får verksamhetsbidrag. De krav som man med verksamhets- eller föreningsbidrag kan ställa är de samma som för andra föreningar. Det är att föreningens verksamhet ryms inom den kommunala kompetensen, att verksamheten kompletterar kommunens verksamhet samt att den är öppen för alla i den bestämda målgruppen.

Nej, en kvinna som bor på kvinnojour gör det på grund av att hon utsatts för våld. Det är ett stöd och hjälpinsats. Kommunen har enligt SoL en möjlighet att ta ut en skälig avgift. Det viktiga är att utreda de behov kvinnan har. Det är fel att betrakta en våldsutsatt kvinna som vilken person som helst i behov av tillfälligt boende, som till exempel en student. Gör man så riskerar man att osynliggör våldet mot henne och i förekommande fall hennes barn.

Om en våldsutsatt kvinna talar om för receptionist, eller någon annan representant för kommunen, att hon har problem ska det uppfattas som begäran om stöd och hjälp. Då har hon rätt till individuell bedömning. Kvinnan bör hänvisas till socialtjänsten för att de ska kunna ta reda på vilka behov hon har, till exempel behov av ekonomiskt bistånd. Detta gäller alltid, utom då det är helt uppenbart att kvinnan bara söker allmän information.

Det är socialtjänst när insatsen sker på uppdrag av socialnämnden, med biståndsbeslut. Det är ideell föreningsverksamhet när kvinnor på egen hand söker sig dit. Även kvinnor som inte vill ha kontakt med socialtjänsten kan dra nytta av de kvalitetskrav som gäller för socialtjänsten, det vill säga att verksamheten håller god kvalitet. Det är även lämpligt att den ideella föreningen upplyser kvinnan om att hon genom att vända sig till socialtjänsten kan få hjälp med ekonomiskt bistånd och med andra stöd och hjälpinsatser samt om socialnämndens ansvar för medföljande barn. När en kvinna bor på en kvinnojour och har sökt sig dit på egen hand, och samtidigt har medföljande barn, bör föreningen anmäla till socialnämnden om att barnet kan behöva skydd av nämnden.

Kommunens insatser till en enskild kan erbjudas som service. Till service räknas insatser som är allmänt inriktade och generellt utformade som kommunal service till exempel information, rådgivning samt olika typer av öppna verksamheter. Denna service är tillgänglig för alla, utan föregående behovsbedömning eller biståndsbeslut. Samtidigt har kvinnan rätt till en individuell bedömning och det bör kvinnan få information om. När en kommun hänvisar en våldsutsatt kvinna till ”stöd och service” innebär det följaktligen att kvinnans behov inte blivit föremål för en individuell bedömning inom ramen för en utredning. Det fattas inte heller något beslut i socialnämnden om vilka insatser kvinnan har behov av. När kvinnan inte får sina behov prövade och utredda kan det innebära att hon inte får sitt behov av insatser tillgodosett. Om det inte finns något beslut om insatser kan ärendet inte heller följas upp. Kvinnan saknar också möjlighet att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Socialnämnden har ansvar för att särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Forskning har visat att de flesta barn som upplever våld mellan närstående vuxna, själv är utsatta för våld. Om en våldsutsatt kvinna har barn måste därför socialnämnden uppmärksamma och utreda barnet utifrån barnets behov. I alla ärenden som rör en våldsutsatt kvinna bör socialnämnden utreda om något barn har bevittnat våldet eller själv utsatts för våld. Om något barn kan ha bevittnat våld ska den informationen föras vidare till den enhet som utreder barn. Socialnämnden bör skyndsamt göra en förhandsbedömning om av om en utredning ska inledas.

När socialtjänsten beviljat boende på kvinnojour, så gäller regelverket om dokumentation. Socialnämnden har uppföljningsansvaret. I det ligger att följa upp den enskildes dokumentation. Sköter inte socialnämnden det, kan man vända sig till IVO, Inspektionen för vård och omsorg och klaga.

Det är bara när den ideella föreningen genomför insatser till följd av ett socialnämndsbeslut som föreningen är skyldig att dokumentera. Dokumentationsskyldigheten är alltså knuten till att det finns ett beslut som ger den enskilde rätt till en individuellt behovsprövad insats. Om socialnämnden har erbjudit en kvinna insatser som service, till exempel samtalsstöd, och detta ges av en förening, så gäller inte dokumentationsreglerna. Däremot följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att offentligt finansierad verksamhet i viss utsträckning måste dokumenteras för att det ska vara möjligt att redovisa hur medlen används och att följa upp verksamheten. Se vidare i handboken som det hänvisas till ovan.

Den som bedriver socialtjänst (socialnämnd eller enskild verksamhet) är ansvarig för att det finns ett ledningssystem för verksamheten. Om det är detta du menar med kvalitetssystem så gäller ansvaret för att ha ett sådant för såväl socialnämnd som för en ideell kvinnojour, om det finns ett uppdragsförhållande mellan socialtjänst och kvinnojour. När det finns ett uppdragsförhållande mellan socialnämnden och en ideell förening så gäller SoL oavsett om det finns ett formellt upprättat avtal eller om det finns mer löst, muntligt. Det blir mycket enklare och tydligare om man har ett tydligt formellt avtal som tydliggör när den ideella föreningen är utförare av socialtjänst. I alla andra sammanhang som äldreomsorg eller missbruksvården, görs upphandlingar och avtal skrivs mellan den beställande nämnden och utföraren. Detta borde självklart även gälla för utförare av socialtjänst för brottsoffer.

Det är inte fel att kvinnojouren samtalar med kvinnan och upplyser henne om vilket stöd och vilken hjälp hon kan få av socialtjänsten. Med ett beslut från socialnämnden har hon helt annan rättsstatus. Det betyder att hon har rätt att få sina behov utredda och bedömda, hon får ett biståndsbeslut som hon kan klaga på och hon kan vända sig till Socialstyrelsen om hon inte är missnöjd med den hjälp hon fått av socialtjänsten.

Om kvinnojouren utför stöd och service på uppdrag av socialnämnden ingår det även i nämndens ansvar att undersöka och följa upp kvaliteten. Det är alltid den nämnd som beslutat om en insats som har ansvaret för insatsernas kvalitet. Detta ansvar gäller såväl för insatser som nämnden beslutar om, som för insatser som nämnden erbjuder som service. Frågan väcker också denna reflektion: Hur resonerar den socialtjänst som, utan att dessförinnan ordentligt utrett vilket behov den våldsutsatta kvinnan har, hänvisar en extremt utsatt individ till en utförare utan att socialnämnden dessförinnan kontrollerat kvaliteten i det stöd och den service som individen sedan möter?

Utför den ideella föreningen socialtjänst på uppdrag av socialnämnden gäller reglerna om dokumentation i SoL och Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd. Den ideella föreningen ska fortlöpande dokumentera genomförandet av insatsen. Den dokumentation som föreningen bör ha är genomförandeplan och journal. Dokumentationen bör hållas samman i en personakt. Föreningen behöver också ha regler för hur handlingar förvaras. Chefen eller ansvarig inom den ideella kvinnojouren har ansvaret för dokumentationen och för att personalen har kunskap om och följer de regler som gäller.

Den nämnd som beslutat om att bevilja den enskilde bistånd i form av till exempel boende på en kvinnojour, har även ansvar för att följa upp kvaliteten i den utförda tjänsten, oavsett utförare. Vad det får till följd rent organisatoriskt, är en fråga som du bör ställa till din egen kommun.


Question: Om bedömningen är att en kvinnas situation inte behöver utredas, utan hon erbjuds service inom ramen för en ideell kvinnojour. Gäller då kvalitetssystemet för socialtjänsten respektive den ideella kvinnojouren?

Nej, kommunen är inte skyldig att lära ut det till den ideella kvinnojouren. Den ideella föreningen har själv ansvar för att lära sig. Däremot finns det inget som hindrar kommunen från att utbilda den ideella föreningen i regelverket om den själv finner att detta är en framkomlig väg för att uppnå god kvalitet vid utförandet socialtjänst. Många kommuner anser att det är det enda rimliga.

Om en kvinna vänder sig till den ideella föreningen/kvinnojouren direkt, eftersom hon inte vill bli registrerad, måste det givetvis respekteras. Det innebär i sin tur att den ideella föreningen inte behöver följa regelverket som finns i SoL i kontakterna med kvinnan. Att vissa våldsutsatta inte vill ha kontakt med socialtjänsten är en anledning till varför de ideella föreningarna har sådan viktig och avgörande roll i samhället. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att socialtjänsten kan hjälpa på fler och andra sätt än vad den ideella föreningen kan. Kommunen kan både stödja oberoende ideell föreningsverksamhet för sådana kvinnor och betala ersättning för samma kvinnojour när den utför socialtjänst. Det ena utesluter inte det andra.

Om socialnämnden vill att föreningen ska utföra socialtjänst, ska det vara väl specificerat i ett avtal mellan socialnämnd och ideell förening. Att det finns ett uppdragsförhållande om att utföra socialtjänst är en förutsättning för att socialnämnden ska kunna ställa krav på verksamheten utifrån till exempel bestämmelser om god kvalitet i SoL. Om det finns ett sådant uppdragsförhållande mellan socialnämnden och den ideella föreningen och den ideella föreningen inte gör det man kommit överens om, bör det rapporteras tillbaka till den nämnd som ingått avtalet med föreningen. Socialtjänsten kan inte ställa krav på hur den ideella föreningens verksamhet utförs när den ideella föreningen får verksamhetsbidrag. De krav som man med verksamhets- eller föreningsbidrag kan ställa är de samma som för andra föreningar. Det är att föreningens verksamhet ryms inom den kommunala kompetensen, att verksamheten kompletterar kommunens verksamhet samt att den är öppen för alla i den bestämda målgruppen.

Nej, en kvinna som bor på kvinnojour gör det på grund av att hon utsatts för våld. Det är ett stöd och hjälpinsats. Kommunen har enligt SoL en möjlighet att ta ut en skälig avgift. Det viktiga är att utreda de behov kvinnan har. Det är fel att betrakta en våldsutsatt kvinna som vilken person som helst i behov av tillfälligt boende, som till exempel en student. Gör man så riskerar man att osynliggör våldet mot henne och i förekommande fall hennes barn.

Om en våldsutsatt kvinna talar om för receptionist, eller någon annan representant för kommunen, att hon har problem ska det uppfattas som begäran om stöd och hjälp. Då har hon rätt till individuell bedömning. Kvinnan bör hänvisas till socialtjänsten för att de ska kunna ta reda på vilka behov hon har, till exempel behov av ekonomiskt bistånd. Detta gäller alltid, utom då det är helt uppenbart att kvinnan bara söker allmän information.

Det är socialtjänst när insatsen sker på uppdrag av socialnämnden, med biståndsbeslut. Det är ideell föreningsverksamhet när kvinnor på egen hand söker sig dit. Även kvinnor som inte vill ha kontakt med socialtjänsten kan dra nytta av de kvalitetskrav som gäller för socialtjänsten, det vill säga att verksamheten håller god kvalitet. Det är även lämpligt att den ideella föreningen upplyser kvinnan om att hon genom att vända sig till socialtjänsten kan få hjälp med ekonomiskt bistånd och med andra stöd och hjälpinsatser samt om socialnämndens ansvar för medföljande barn. När en kvinna bor på en kvinnojour och har sökt sig dit på egen hand, och samtidigt har medföljande barn, bör föreningen anmäla till socialnämnden om att barnet kan behöva skydd av nämnden.

Kommunens insatser till en enskild kan erbjudas som service. Till service räknas insatser som är allmänt inriktade och generellt utformade som kommunal service till exempel information, rådgivning samt olika typer av öppna verksamheter. Denna service är tillgänglig för alla, utan föregående behovsbedömning eller biståndsbeslut. Samtidigt har kvinnan rätt till en individuell bedömning och det bör kvinnan få information om. När en kommun hänvisar en våldsutsatt kvinna till ”stöd och service” innebär det följaktligen att kvinnans behov inte blivit föremål för en individuell bedömning inom ramen för en utredning. Det fattas inte heller något beslut i socialnämnden om vilka insatser kvinnan har behov av. När kvinnan inte får sina behov prövade och utredda kan det innebära att hon inte får sitt behov av insatser tillgodosett. Om det inte finns något beslut om insatser kan ärendet inte heller följas upp. Kvinnan saknar också möjlighet att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Socialnämnden har ansvar för att särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Forskning har visat att de flesta barn som upplever våld mellan närstående vuxna, själv är utsatta för våld. Om en våldsutsatt kvinna har barn måste därför socialnämnden uppmärksamma och utreda barnet utifrån barnets behov. I alla ärenden som rör en våldsutsatt kvinna bör socialnämnden utreda om något barn har bevittnat våldet eller själv utsatts för våld. Om något barn kan ha bevittnat våld ska den informationen föras vidare till den enhet som utreder barn. Socialnämnden bör skyndsamt göra en förhandsbedömning om av om en utredning ska inledas.

När socialtjänsten beviljat boende på kvinnojour, så gäller regelverket om dokumentation. Socialnämnden har uppföljningsansvaret. I det ligger att följa upp den enskildes dokumentation. Sköter inte socialnämnden det, kan man vända sig till IVO, Inspektionen för vård och omsorg och klaga.

Det är bara när den ideella föreningen genomför insatser till följd av ett socialnämndsbeslut som föreningen är skyldig att dokumentera. Dokumentationsskyldigheten är alltså knuten till att det finns ett beslut som ger den enskilde rätt till en individuellt behovsprövad insats. Om socialnämnden har erbjudit en kvinna insatser som service, till exempel samtalsstöd, och detta ges av en förening, så gäller inte dokumentationsreglerna. Däremot följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att offentligt finansierad verksamhet i viss utsträckning måste dokumenteras för att det ska vara möjligt att redovisa hur medlen används och att följa upp verksamheten. Se vidare i handboken som det hänvisas till ovan.

Den som bedriver socialtjänst (socialnämnd eller enskild verksamhet) är ansvarig för att det finns ett ledningssystem för verksamheten. Om det är detta du menar med kvalitetssystem så gäller ansvaret för att ha ett sådant för såväl socialnämnd som för en ideell kvinnojour, om det finns ett uppdragsförhållande mellan socialtjänst och kvinnojour. När det finns ett uppdragsförhållande mellan socialnämnden och en ideell förening så gäller SoL oavsett om det finns ett formellt upprättat avtal eller om det finns mer löst, muntligt. Det blir mycket enklare och tydligare om man har ett tydligt formellt avtal som tydliggör när den ideella föreningen är utförare av socialtjänst. I alla andra sammanhang som äldreomsorg eller missbruksvården, görs upphandlingar och avtal skrivs mellan den beställande nämnden och utföraren. Detta borde självklart även gälla för utförare av socialtjänst för brottsoffer.

Det är inte fel att kvinnojouren samtalar med kvinnan och upplyser henne om vilket stöd och vilken hjälp hon kan få av socialtjänsten. Med ett beslut från socialnämnden har hon helt annan rättsstatus. Det betyder att hon har rätt att få sina behov utredda och bedömda, hon får ett biståndsbeslut som hon kan klaga på och hon kan vända sig till Socialstyrelsen om hon inte är missnöjd med den hjälp hon fått av socialtjänsten.

Om kvinnojouren utför stöd och service på uppdrag av socialnämnden ingår det även i nämndens ansvar att undersöka och följa upp kvaliteten. Det är alltid den nämnd som beslutat om en insats som har ansvaret för insatsernas kvalitet. Detta ansvar gäller såväl för insatser som nämnden beslutar om, som för insatser som nämnden erbjuder som service. Frågan väcker också denna reflektion: Hur resonerar den socialtjänst som, utan att dessförinnan ordentligt utrett vilket behov den våldsutsatta kvinnan har, hänvisar en extremt utsatt individ till en utförare utan att socialnämnden dessförinnan kontrollerat kvaliteten i det stöd och den service som individen sedan möter?

Utför den ideella föreningen socialtjänst på uppdrag av socialnämnden gäller reglerna om dokumentation i SoL och Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd. Den ideella föreningen ska fortlöpande dokumentera genomförandet av insatsen. Den dokumentation som föreningen bör ha är genomförandeplan och journal. Dokumentationen bör hållas samman i en personakt. Föreningen behöver också ha regler för hur handlingar förvaras. Chefen eller ansvarig inom den ideella kvinnojouren har ansvaret för dokumentationen och för att personalen har kunskap om och följer de regler som gäller.

Den nämnd som beslutat om att bevilja den enskilde bistånd i form av till exempel boende på en kvinnojour, har även ansvar för att följa upp kvaliteten i den utförda tjänsten, oavsett utförare. Vad det får till följd rent organisatoriskt, är en fråga som du bör ställa till din egen kommun.


Question: Hur kan vi veta om den kvinnojour som vi hänvisar till har bra kvalitet på sina tjänster?

Nej, kommunen är inte skyldig att lära ut det till den ideella kvinnojouren. Den ideella föreningen har själv ansvar för att lära sig. Däremot finns det inget som hindrar kommunen från att utbilda den ideella föreningen i regelverket om den själv finner att detta är en framkomlig väg för att uppnå god kvalitet vid utförandet socialtjänst. Många kommuner anser att det är det enda rimliga.

Om en kvinna vänder sig till den ideella föreningen/kvinnojouren direkt, eftersom hon inte vill bli registrerad, måste det givetvis respekteras. Det innebär i sin tur att den ideella föreningen inte behöver följa regelverket som finns i SoL i kontakterna med kvinnan. Att vissa våldsutsatta inte vill ha kontakt med socialtjänsten är en anledning till varför de ideella föreningarna har sådan viktig och avgörande roll i samhället. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att socialtjänsten kan hjälpa på fler och andra sätt än vad den ideella föreningen kan. Kommunen kan både stödja oberoende ideell föreningsverksamhet för sådana kvinnor och betala ersättning för samma kvinnojour när den utför socialtjänst. Det ena utesluter inte det andra.

Om socialnämnden vill att föreningen ska utföra socialtjänst, ska det vara väl specificerat i ett avtal mellan socialnämnd och ideell förening. Att det finns ett uppdragsförhållande om att utföra socialtjänst är en förutsättning för att socialnämnden ska kunna ställa krav på verksamheten utifrån till exempel bestämmelser om god kvalitet i SoL. Om det finns ett sådant uppdragsförhållande mellan socialnämnden och den ideella föreningen och den ideella föreningen inte gör det man kommit överens om, bör det rapporteras tillbaka till den nämnd som ingått avtalet med föreningen. Socialtjänsten kan inte ställa krav på hur den ideella föreningens verksamhet utförs när den ideella föreningen får verksamhetsbidrag. De krav som man med verksamhets- eller föreningsbidrag kan ställa är de samma som för andra föreningar. Det är att föreningens verksamhet ryms inom den kommunala kompetensen, att verksamheten kompletterar kommunens verksamhet samt att den är öppen för alla i den bestämda målgruppen.

Nej, en kvinna som bor på kvinnojour gör det på grund av att hon utsatts för våld. Det är ett stöd och hjälpinsats. Kommunen har enligt SoL en möjlighet att ta ut en skälig avgift. Det viktiga är att utreda de behov kvinnan har. Det är fel att betrakta en våldsutsatt kvinna som vilken person som helst i behov av tillfälligt boende, som till exempel en student. Gör man så riskerar man att osynliggör våldet mot henne och i förekommande fall hennes barn.

Om en våldsutsatt kvinna talar om för receptionist, eller någon annan representant för kommunen, att hon har problem ska det uppfattas som begäran om stöd och hjälp. Då har hon rätt till individuell bedömning. Kvinnan bör hänvisas till socialtjänsten för att de ska kunna ta reda på vilka behov hon har, till exempel behov av ekonomiskt bistånd. Detta gäller alltid, utom då det är helt uppenbart att kvinnan bara söker allmän information.

Det är socialtjänst när insatsen sker på uppdrag av socialnämnden, med biståndsbeslut. Det är ideell föreningsverksamhet när kvinnor på egen hand söker sig dit. Även kvinnor som inte vill ha kontakt med socialtjänsten kan dra nytta av de kvalitetskrav som gäller för socialtjänsten, det vill säga att verksamheten håller god kvalitet. Det är även lämpligt att den ideella föreningen upplyser kvinnan om att hon genom att vända sig till socialtjänsten kan få hjälp med ekonomiskt bistånd och med andra stöd och hjälpinsatser samt om socialnämndens ansvar för medföljande barn. När en kvinna bor på en kvinnojour och har sökt sig dit på egen hand, och samtidigt har medföljande barn, bör föreningen anmäla till socialnämnden om att barnet kan behöva skydd av nämnden.

Kommunens insatser till en enskild kan erbjudas som service. Till service räknas insatser som är allmänt inriktade och generellt utformade som kommunal service till exempel information, rådgivning samt olika typer av öppna verksamheter. Denna service är tillgänglig för alla, utan föregående behovsbedömning eller biståndsbeslut. Samtidigt har kvinnan rätt till en individuell bedömning och det bör kvinnan få information om. När en kommun hänvisar en våldsutsatt kvinna till ”stöd och service” innebär det följaktligen att kvinnans behov inte blivit föremål för en individuell bedömning inom ramen för en utredning. Det fattas inte heller något beslut i socialnämnden om vilka insatser kvinnan har behov av. När kvinnan inte får sina behov prövade och utredda kan det innebära att hon inte får sitt behov av insatser tillgodosett. Om det inte finns något beslut om insatser kan ärendet inte heller följas upp. Kvinnan saknar också möjlighet att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Socialnämnden har ansvar för att särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Forskning har visat att de flesta barn som upplever våld mellan närstående vuxna, själv är utsatta för våld. Om en våldsutsatt kvinna har barn måste därför socialnämnden uppmärksamma och utreda barnet utifrån barnets behov. I alla ärenden som rör en våldsutsatt kvinna bör socialnämnden utreda om något barn har bevittnat våldet eller själv utsatts för våld. Om något barn kan ha bevittnat våld ska den informationen föras vidare till den enhet som utreder barn. Socialnämnden bör skyndsamt göra en förhandsbedömning om av om en utredning ska inledas.

När socialtjänsten beviljat boende på kvinnojour, så gäller regelverket om dokumentation. Socialnämnden har uppföljningsansvaret. I det ligger att följa upp den enskildes dokumentation. Sköter inte socialnämnden det, kan man vända sig till IVO, Inspektionen för vård och omsorg och klaga.

Det är bara när den ideella föreningen genomför insatser till följd av ett socialnämndsbeslut som föreningen är skyldig att dokumentera. Dokumentationsskyldigheten är alltså knuten till att det finns ett beslut som ger den enskilde rätt till en individuellt behovsprövad insats. Om socialnämnden har erbjudit en kvinna insatser som service, till exempel samtalsstöd, och detta ges av en förening, så gäller inte dokumentationsreglerna. Däremot följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att offentligt finansierad verksamhet i viss utsträckning måste dokumenteras för att det ska vara möjligt att redovisa hur medlen används och att följa upp verksamheten. Se vidare i handboken som det hänvisas till ovan.

Den som bedriver socialtjänst (socialnämnd eller enskild verksamhet) är ansvarig för att det finns ett ledningssystem för verksamheten. Om det är detta du menar med kvalitetssystem så gäller ansvaret för att ha ett sådant för såväl socialnämnd som för en ideell kvinnojour, om det finns ett uppdragsförhållande mellan socialtjänst och kvinnojour. När det finns ett uppdragsförhållande mellan socialnämnden och en ideell förening så gäller SoL oavsett om det finns ett formellt upprättat avtal eller om det finns mer löst, muntligt. Det blir mycket enklare och tydligare om man har ett tydligt formellt avtal som tydliggör när den ideella föreningen är utförare av socialtjänst. I alla andra sammanhang som äldreomsorg eller missbruksvården, görs upphandlingar och avtal skrivs mellan den beställande nämnden och utföraren. Detta borde självklart även gälla för utförare av socialtjänst för brottsoffer.

Det är inte fel att kvinnojouren samtalar med kvinnan och upplyser henne om vilket stöd och vilken hjälp hon kan få av socialtjänsten. Med ett beslut från socialnämnden har hon helt annan rättsstatus. Det betyder att hon har rätt att få sina behov utredda och bedömda, hon får ett biståndsbeslut som hon kan klaga på och hon kan vända sig till Socialstyrelsen om hon inte är missnöjd med den hjälp hon fått av socialtjänsten.

Om kvinnojouren utför stöd och service på uppdrag av socialnämnden ingår det även i nämndens ansvar att undersöka och följa upp kvaliteten. Det är alltid den nämnd som beslutat om en insats som har ansvaret för insatsernas kvalitet. Detta ansvar gäller såväl för insatser som nämnden beslutar om, som för insatser som nämnden erbjuder som service. Frågan väcker också denna reflektion: Hur resonerar den socialtjänst som, utan att dessförinnan ordentligt utrett vilket behov den våldsutsatta kvinnan har, hänvisar en extremt utsatt individ till en utförare utan att socialnämnden dessförinnan kontrollerat kvaliteten i det stöd och den service som individen sedan möter?

Utför den ideella föreningen socialtjänst på uppdrag av socialnämnden gäller reglerna om dokumentation i SoL och Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd. Den ideella föreningen ska fortlöpande dokumentera genomförandet av insatsen. Den dokumentation som föreningen bör ha är genomförandeplan och journal. Dokumentationen bör hållas samman i en personakt. Föreningen behöver också ha regler för hur handlingar förvaras. Chefen eller ansvarig inom den ideella kvinnojouren har ansvaret för dokumentationen och för att personalen har kunskap om och följer de regler som gäller.

Den nämnd som beslutat om att bevilja den enskilde bistånd i form av till exempel boende på en kvinnojour, har även ansvar för att följa upp kvaliteten i den utförda tjänsten, oavsett utförare. Vad det får till följd rent organisatoriskt, är en fråga som du bör ställa till din egen kommun.


Question: Vad innebär det att socialnämnden hänvisar till stöd och serviceinsatser?

Nej, kommunen är inte skyldig att lära ut det till den ideella kvinnojouren. Den ideella föreningen har själv ansvar för att lära sig. Däremot finns det inget som hindrar kommunen från att utbilda den ideella föreningen i regelverket om den själv finner att detta är en framkomlig väg för att uppnå god kvalitet vid utförandet socialtjänst. Många kommuner anser att det är det enda rimliga.

Om en kvinna vänder sig till den ideella föreningen/kvinnojouren direkt, eftersom hon inte vill bli registrerad, måste det givetvis respekteras. Det innebär i sin tur att den ideella föreningen inte behöver följa regelverket som finns i SoL i kontakterna med kvinnan. Att vissa våldsutsatta inte vill ha kontakt med socialtjänsten är en anledning till varför de ideella föreningarna har sådan viktig och avgörande roll i samhället. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att socialtjänsten kan hjälpa på fler och andra sätt än vad den ideella föreningen kan. Kommunen kan både stödja oberoende ideell föreningsverksamhet för sådana kvinnor och betala ersättning för samma kvinnojour när den utför socialtjänst. Det ena utesluter inte det andra.

Om socialnämnden vill att föreningen ska utföra socialtjänst, ska det vara väl specificerat i ett avtal mellan socialnämnd och ideell förening. Att det finns ett uppdragsförhållande om att utföra socialtjänst är en förutsättning för att socialnämnden ska kunna ställa krav på verksamheten utifrån till exempel bestämmelser om god kvalitet i SoL. Om det finns ett sådant uppdragsförhållande mellan socialnämnden och den ideella föreningen och den ideella föreningen inte gör det man kommit överens om, bör det rapporteras tillbaka till den nämnd som ingått avtalet med föreningen. Socialtjänsten kan inte ställa krav på hur den ideella föreningens verksamhet utförs när den ideella föreningen får verksamhetsbidrag. De krav som man med verksamhets- eller föreningsbidrag kan ställa är de samma som för andra föreningar. Det är att föreningens verksamhet ryms inom den kommunala kompetensen, att verksamheten kompletterar kommunens verksamhet samt att den är öppen för alla i den bestämda målgruppen.

Nej, en kvinna som bor på kvinnojour gör det på grund av att hon utsatts för våld. Det är ett stöd och hjälpinsats. Kommunen har enligt SoL en möjlighet att ta ut en skälig avgift. Det viktiga är att utreda de behov kvinnan har. Det är fel att betrakta en våldsutsatt kvinna som vilken person som helst i behov av tillfälligt boende, som till exempel en student. Gör man så riskerar man att osynliggör våldet mot henne och i förekommande fall hennes barn.

Om en våldsutsatt kvinna talar om för receptionist, eller någon annan representant för kommunen, att hon har problem ska det uppfattas som begäran om stöd och hjälp. Då har hon rätt till individuell bedömning. Kvinnan bör hänvisas till socialtjänsten för att de ska kunna ta reda på vilka behov hon har, till exempel behov av ekonomiskt bistånd. Detta gäller alltid, utom då det är helt uppenbart att kvinnan bara söker allmän information.

Det är socialtjänst när insatsen sker på uppdrag av socialnämnden, med biståndsbeslut. Det är ideell föreningsverksamhet när kvinnor på egen hand söker sig dit. Även kvinnor som inte vill ha kontakt med socialtjänsten kan dra nytta av de kvalitetskrav som gäller för socialtjänsten, det vill säga att verksamheten håller god kvalitet. Det är även lämpligt att den ideella föreningen upplyser kvinnan om att hon genom att vända sig till socialtjänsten kan få hjälp med ekonomiskt bistånd och med andra stöd och hjälpinsatser samt om socialnämndens ansvar för medföljande barn. När en kvinna bor på en kvinnojour och har sökt sig dit på egen hand, och samtidigt har medföljande barn, bör föreningen anmäla till socialnämnden om att barnet kan behöva skydd av nämnden.

Kommunens insatser till en enskild kan erbjudas som service. Till service räknas insatser som är allmänt inriktade och generellt utformade som kommunal service till exempel information, rådgivning samt olika typer av öppna verksamheter. Denna service är tillgänglig för alla, utan föregående behovsbedömning eller biståndsbeslut. Samtidigt har kvinnan rätt till en individuell bedömning och det bör kvinnan få information om. När en kommun hänvisar en våldsutsatt kvinna till ”stöd och service” innebär det följaktligen att kvinnans behov inte blivit föremål för en individuell bedömning inom ramen för en utredning. Det fattas inte heller något beslut i socialnämnden om vilka insatser kvinnan har behov av. När kvinnan inte får sina behov prövade och utredda kan det innebära att hon inte får sitt behov av insatser tillgodosett. Om det inte finns något beslut om insatser kan ärendet inte heller följas upp. Kvinnan saknar också möjlighet att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Socialnämnden har ansvar för att särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Forskning har visat att de flesta barn som upplever våld mellan närstående vuxna, själv är utsatta för våld. Om en våldsutsatt kvinna har barn måste därför socialnämnden uppmärksamma och utreda barnet utifrån barnets behov. I alla ärenden som rör en våldsutsatt kvinna bör socialnämnden utreda om något barn har bevittnat våldet eller själv utsatts för våld. Om något barn kan ha bevittnat våld ska den informationen föras vidare till den enhet som utreder barn. Socialnämnden bör skyndsamt göra en förhandsbedömning om av om en utredning ska inledas.

När socialtjänsten beviljat boende på kvinnojour, så gäller regelverket om dokumentation. Socialnämnden har uppföljningsansvaret. I det ligger att följa upp den enskildes dokumentation. Sköter inte socialnämnden det, kan man vända sig till IVO, Inspektionen för vård och omsorg och klaga.

Det är bara när den ideella föreningen genomför insatser till följd av ett socialnämndsbeslut som föreningen är skyldig att dokumentera. Dokumentationsskyldigheten är alltså knuten till att det finns ett beslut som ger den enskilde rätt till en individuellt behovsprövad insats. Om socialnämnden har erbjudit en kvinna insatser som service, till exempel samtalsstöd, och detta ges av en förening, så gäller inte dokumentationsreglerna. Däremot följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att offentligt finansierad verksamhet i viss utsträckning måste dokumenteras för att det ska vara möjligt att redovisa hur medlen används och att följa upp verksamheten. Se vidare i handboken som det hänvisas till ovan.

Den som bedriver socialtjänst (socialnämnd eller enskild verksamhet) är ansvarig för att det finns ett ledningssystem för verksamheten. Om det är detta du menar med kvalitetssystem så gäller ansvaret för att ha ett sådant för såväl socialnämnd som för en ideell kvinnojour, om det finns ett uppdragsförhållande mellan socialtjänst och kvinnojour. När det finns ett uppdragsförhållande mellan socialnämnden och en ideell förening så gäller SoL oavsett om det finns ett formellt upprättat avtal eller om det finns mer löst, muntligt. Det blir mycket enklare och tydligare om man har ett tydligt formellt avtal som tydliggör när den ideella föreningen är utförare av socialtjänst. I alla andra sammanhang som äldreomsorg eller missbruksvården, görs upphandlingar och avtal skrivs mellan den beställande nämnden och utföraren. Detta borde självklart även gälla för utförare av socialtjänst för brottsoffer.

Det är inte fel att kvinnojouren samtalar med kvinnan och upplyser henne om vilket stöd och vilken hjälp hon kan få av socialtjänsten. Med ett beslut från socialnämnden har hon helt annan rättsstatus. Det betyder att hon har rätt att få sina behov utredda och bedömda, hon får ett biståndsbeslut som hon kan klaga på och hon kan vända sig till Socialstyrelsen om hon inte är missnöjd med den hjälp hon fått av socialtjänsten.

Om kvinnojouren utför stöd och service på uppdrag av socialnämnden ingår det även i nämndens ansvar att undersöka och följa upp kvaliteten. Det är alltid den nämnd som beslutat om en insats som har ansvaret för insatsernas kvalitet. Detta ansvar gäller såväl för insatser som nämnden beslutar om, som för insatser som nämnden erbjuder som service. Frågan väcker också denna reflektion: Hur resonerar den socialtjänst som, utan att dessförinnan ordentligt utrett vilket behov den våldsutsatta kvinnan har, hänvisar en extremt utsatt individ till en utförare utan att socialnämnden dessförinnan kontrollerat kvaliteten i det stöd och den service som individen sedan möter?

Utför den ideella föreningen socialtjänst på uppdrag av socialnämnden gäller reglerna om dokumentation i SoL och Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd. Den ideella föreningen ska fortlöpande dokumentera genomförandet av insatsen. Den dokumentation som föreningen bör ha är genomförandeplan och journal. Dokumentationen bör hållas samman i en personakt. Föreningen behöver också ha regler för hur handlingar förvaras. Chefen eller ansvarig inom den ideella kvinnojouren har ansvaret för dokumentationen och för att personalen har kunskap om och följer de regler som gäller.

Den nämnd som beslutat om att bevilja den enskilde bistånd i form av till exempel boende på en kvinnojour, har även ansvar för att följa upp kvaliteten i den utförda tjänsten, oavsett utförare. Vad det får till följd rent organisatoriskt, är en fråga som du bör ställa till din egen kommun.


Question: Hur ska den ideella föreningen dokumentera?

Nej, kommunen är inte skyldig att lära ut det till den ideella kvinnojouren. Den ideella föreningen har själv ansvar för att lära sig. Däremot finns det inget som hindrar kommunen från att utbilda den ideella föreningen i regelverket om den själv finner att detta är en framkomlig väg för att uppnå god kvalitet vid utförandet socialtjänst. Många kommuner anser att det är det enda rimliga.

Om en kvinna vänder sig till den ideella föreningen/kvinnojouren direkt, eftersom hon inte vill bli registrerad, måste det givetvis respekteras. Det innebär i sin tur att den ideella föreningen inte behöver följa regelverket som finns i SoL i kontakterna med kvinnan. Att vissa våldsutsatta inte vill ha kontakt med socialtjänsten är en anledning till varför de ideella föreningarna har sådan viktig och avgörande roll i samhället. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att socialtjänsten kan hjälpa på fler och andra sätt än vad den ideella föreningen kan. Kommunen kan både stödja oberoende ideell föreningsverksamhet för sådana kvinnor och betala ersättning för samma kvinnojour när den utför socialtjänst. Det ena utesluter inte det andra.

Om socialnämnden vill att föreningen ska utföra socialtjänst, ska det vara väl specificerat i ett avtal mellan socialnämnd och ideell förening. Att det finns ett uppdragsförhållande om att utföra socialtjänst är en förutsättning för att socialnämnden ska kunna ställa krav på verksamheten utifrån till exempel bestämmelser om god kvalitet i SoL. Om det finns ett sådant uppdragsförhållande mellan socialnämnden och den ideella föreningen och den ideella föreningen inte gör det man kommit överens om, bör det rapporteras tillbaka till den nämnd som ingått avtalet med föreningen. Socialtjänsten kan inte ställa krav på hur den ideella föreningens verksamhet utförs när den ideella föreningen får verksamhetsbidrag. De krav som man med verksamhets- eller föreningsbidrag kan ställa är de samma som för andra föreningar. Det är att föreningens verksamhet ryms inom den kommunala kompetensen, att verksamheten kompletterar kommunens verksamhet samt att den är öppen för alla i den bestämda målgruppen.

Nej, en kvinna som bor på kvinnojour gör det på grund av att hon utsatts för våld. Det är ett stöd och hjälpinsats. Kommunen har enligt SoL en möjlighet att ta ut en skälig avgift. Det viktiga är att utreda de behov kvinnan har. Det är fel att betrakta en våldsutsatt kvinna som vilken person som helst i behov av tillfälligt boende, som till exempel en student. Gör man så riskerar man att osynliggör våldet mot henne och i förekommande fall hennes barn.

Om en våldsutsatt kvinna talar om för receptionist, eller någon annan representant för kommunen, att hon har problem ska det uppfattas som begäran om stöd och hjälp. Då har hon rätt till individuell bedömning. Kvinnan bör hänvisas till socialtjänsten för att de ska kunna ta reda på vilka behov hon har, till exempel behov av ekonomiskt bistånd. Detta gäller alltid, utom då det är helt uppenbart att kvinnan bara söker allmän information.

Det är socialtjänst när insatsen sker på uppdrag av socialnämnden, med biståndsbeslut. Det är ideell föreningsverksamhet när kvinnor på egen hand söker sig dit. Även kvinnor som inte vill ha kontakt med socialtjänsten kan dra nytta av de kvalitetskrav som gäller för socialtjänsten, det vill säga att verksamheten håller god kvalitet. Det är även lämpligt att den ideella föreningen upplyser kvinnan om att hon genom att vända sig till socialtjänsten kan få hjälp med ekonomiskt bistånd och med andra stöd och hjälpinsatser samt om socialnämndens ansvar för medföljande barn. När en kvinna bor på en kvinnojour och har sökt sig dit på egen hand, och samtidigt har medföljande barn, bör föreningen anmäla till socialnämnden om att barnet kan behöva skydd av nämnden.

Kommunens insatser till en enskild kan erbjudas som service. Till service räknas insatser som är allmänt inriktade och generellt utformade som kommunal service till exempel information, rådgivning samt olika typer av öppna verksamheter. Denna service är tillgänglig för alla, utan föregående behovsbedömning eller biståndsbeslut. Samtidigt har kvinnan rätt till en individuell bedömning och det bör kvinnan få information om. När en kommun hänvisar en våldsutsatt kvinna till ”stöd och service” innebär det följaktligen att kvinnans behov inte blivit föremål för en individuell bedömning inom ramen för en utredning. Det fattas inte heller något beslut i socialnämnden om vilka insatser kvinnan har behov av. När kvinnan inte får sina behov prövade och utredda kan det innebära att hon inte får sitt behov av insatser tillgodosett. Om det inte finns något beslut om insatser kan ärendet inte heller följas upp. Kvinnan saknar också möjlighet att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Socialnämnden har ansvar för att särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Forskning har visat att de flesta barn som upplever våld mellan närstående vuxna, själv är utsatta för våld. Om en våldsutsatt kvinna har barn måste därför socialnämnden uppmärksamma och utreda barnet utifrån barnets behov. I alla ärenden som rör en våldsutsatt kvinna bör socialnämnden utreda om något barn har bevittnat våldet eller själv utsatts för våld. Om något barn kan ha bevittnat våld ska den informationen föras vidare till den enhet som utreder barn. Socialnämnden bör skyndsamt göra en förhandsbedömning om av om en utredning ska inledas.

När socialtjänsten beviljat boende på kvinnojour, så gäller regelverket om dokumentation. Socialnämnden har uppföljningsansvaret. I det ligger att följa upp den enskildes dokumentation. Sköter inte socialnämnden det, kan man vända sig till IVO, Inspektionen för vård och omsorg och klaga.

Det är bara när den ideella föreningen genomför insatser till följd av ett socialnämndsbeslut som föreningen är skyldig att dokumentera. Dokumentationsskyldigheten är alltså knuten till att det finns ett beslut som ger den enskilde rätt till en individuellt behovsprövad insats. Om socialnämnden har erbjudit en kvinna insatser som service, till exempel samtalsstöd, och detta ges av en förening, så gäller inte dokumentationsreglerna. Däremot följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att offentligt finansierad verksamhet i viss utsträckning måste dokumenteras för att det ska vara möjligt att redovisa hur medlen används och att följa upp verksamheten. Se vidare i handboken som det hänvisas till ovan.

Den som bedriver socialtjänst (socialnämnd eller enskild verksamhet) är ansvarig för att det finns ett ledningssystem för verksamheten. Om det är detta du menar med kvalitetssystem så gäller ansvaret för att ha ett sådant för såväl socialnämnd som för en ideell kvinnojour, om det finns ett uppdragsförhållande mellan socialtjänst och kvinnojour. När det finns ett uppdragsförhållande mellan socialnämnden och en ideell förening så gäller SoL oavsett om det finns ett formellt upprättat avtal eller om det finns mer löst, muntligt. Det blir mycket enklare och tydligare om man har ett tydligt formellt avtal som tydliggör när den ideella föreningen är utförare av socialtjänst. I alla andra sammanhang som äldreomsorg eller missbruksvården, görs upphandlingar och avtal skrivs mellan den beställande nämnden och utföraren. Detta borde självklart även gälla för utförare av socialtjänst för brottsoffer.

Det är inte fel att kvinnojouren samtalar med kvinnan och upplyser henne om vilket stöd och vilken hjälp hon kan få av socialtjänsten. Med ett beslut från socialnämnden har hon helt annan rättsstatus. Det betyder att hon har rätt att få sina behov utredda och bedömda, hon får ett biståndsbeslut som hon kan klaga på och hon kan vända sig till Socialstyrelsen om hon inte är missnöjd med den hjälp hon fått av socialtjänsten.

Om kvinnojouren utför stöd och service på uppdrag av socialnämnden ingår det även i nämndens ansvar att undersöka och följa upp kvaliteten. Det är alltid den nämnd som beslutat om en insats som har ansvaret för insatsernas kvalitet. Detta ansvar gäller såväl för insatser som nämnden beslutar om, som för insatser som nämnden erbjuder som service. Frågan väcker också denna reflektion: Hur resonerar den socialtjänst som, utan att dessförinnan ordentligt utrett vilket behov den våldsutsatta kvinnan har, hänvisar en extremt utsatt individ till en utförare utan att socialnämnden dessförinnan kontrollerat kvaliteten i det stöd och den service som individen sedan möter?

Utför den ideella föreningen socialtjänst på uppdrag av socialnämnden gäller reglerna om dokumentation i SoL och Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd. Den ideella föreningen ska fortlöpande dokumentera genomförandet av insatsen. Den dokumentation som föreningen bör ha är genomförandeplan och journal. Dokumentationen bör hållas samman i en personakt. Föreningen behöver också ha regler för hur handlingar förvaras. Chefen eller ansvarig inom den ideella kvinnojouren har ansvaret för dokumentationen och för att personalen har kunskap om och följer de regler som gäller.

Den nämnd som beslutat om att bevilja den enskilde bistånd i form av till exempel boende på en kvinnojour, har även ansvar för att följa upp kvaliteten i den utförda tjänsten, oavsett utförare. Vad det får till följd rent organisatoriskt, är en fråga som du bör ställa till din egen kommun.


Question: Är kommunen skyldig att hjälpa den frivilliga organisationen att lära sig hur dokumentationen ska skötas och allt i övrigt de behöver lära sig för att arbeta enligt socialtjänstlagen?

Nej, kommunen är inte skyldig att lära ut det till den ideella kvinnojouren. Den ideella föreningen har själv ansvar för att lära sig. Däremot finns det inget som hindrar kommunen från att utbilda den ideella föreningen i regelverket om den själv finner att detta är en framkomlig väg för att uppnå god kvalitet vid utförandet socialtjänst. Många kommuner anser att det är det enda rimliga.

Om en kvinna vänder sig till den ideella föreningen/kvinnojouren direkt, eftersom hon inte vill bli registrerad, måste det givetvis respekteras. Det innebär i sin tur att den ideella föreningen inte behöver följa regelverket som finns i SoL i kontakterna med kvinnan. Att vissa våldsutsatta inte vill ha kontakt med socialtjänsten är en anledning till varför de ideella föreningarna har sådan viktig och avgörande roll i samhället. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att socialtjänsten kan hjälpa på fler och andra sätt än vad den ideella föreningen kan. Kommunen kan både stödja oberoende ideell föreningsverksamhet för sådana kvinnor och betala ersättning för samma kvinnojour när den utför socialtjänst. Det ena utesluter inte det andra.

Om socialnämnden vill att föreningen ska utföra socialtjänst, ska det vara väl specificerat i ett avtal mellan socialnämnd och ideell förening. Att det finns ett uppdragsförhållande om att utföra socialtjänst är en förutsättning för att socialnämnden ska kunna ställa krav på verksamheten utifrån till exempel bestämmelser om god kvalitet i SoL. Om det finns ett sådant uppdragsförhållande mellan socialnämnden och den ideella föreningen och den ideella föreningen inte gör det man kommit överens om, bör det rapporteras tillbaka till den nämnd som ingått avtalet med föreningen. Socialtjänsten kan inte ställa krav på hur den ideella föreningens verksamhet utförs när den ideella föreningen får verksamhetsbidrag. De krav som man med verksamhets- eller föreningsbidrag kan ställa är de samma som för andra föreningar. Det är att föreningens verksamhet ryms inom den kommunala kompetensen, att verksamheten kompletterar kommunens verksamhet samt att den är öppen för alla i den bestämda målgruppen.

Nej, en kvinna som bor på kvinnojour gör det på grund av att hon utsatts för våld. Det är ett stöd och hjälpinsats. Kommunen har enligt SoL en möjlighet att ta ut en skälig avgift. Det viktiga är att utreda de behov kvinnan har. Det är fel att betrakta en våldsutsatt kvinna som vilken person som helst i behov av tillfälligt boende, som till exempel en student. Gör man så riskerar man att osynliggör våldet mot henne och i förekommande fall hennes barn.

Om en våldsutsatt kvinna talar om för receptionist, eller någon annan representant för kommunen, att hon har problem ska det uppfattas som begäran om stöd och hjälp. Då har hon rätt till individuell bedömning. Kvinnan bör hänvisas till socialtjänsten för att de ska kunna ta reda på vilka behov hon har, till exempel behov av ekonomiskt bistånd. Detta gäller alltid, utom då det är helt uppenbart att kvinnan bara söker allmän information.

Det är socialtjänst när insatsen sker på uppdrag av socialnämnden, med biståndsbeslut. Det är ideell föreningsverksamhet när kvinnor på egen hand söker sig dit. Även kvinnor som inte vill ha kontakt med socialtjänsten kan dra nytta av de kvalitetskrav som gäller för socialtjänsten, det vill säga att verksamheten håller god kvalitet. Det är även lämpligt att den ideella föreningen upplyser kvinnan om att hon genom att vända sig till socialtjänsten kan få hjälp med ekonomiskt bistånd och med andra stöd och hjälpinsatser samt om socialnämndens ansvar för medföljande barn. När en kvinna bor på en kvinnojour och har sökt sig dit på egen hand, och samtidigt har medföljande barn, bör föreningen anmäla till socialnämnden om att barnet kan behöva skydd av nämnden.

Kommunens insatser till en enskild kan erbjudas som service. Till service räknas insatser som är allmänt inriktade och generellt utformade som kommunal service till exempel information, rådgivning samt olika typer av öppna verksamheter. Denna service är tillgänglig för alla, utan föregående behovsbedömning eller biståndsbeslut. Samtidigt har kvinnan rätt till en individuell bedömning och det bör kvinnan få information om. När en kommun hänvisar en våldsutsatt kvinna till ”stöd och service” innebär det följaktligen att kvinnans behov inte blivit föremål för en individuell bedömning inom ramen för en utredning. Det fattas inte heller något beslut i socialnämnden om vilka insatser kvinnan har behov av. När kvinnan inte får sina behov prövade och utredda kan det innebära att hon inte får sitt behov av insatser tillgodosett. Om det inte finns något beslut om insatser kan ärendet inte heller följas upp. Kvinnan saknar också möjlighet att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Socialnämnden har ansvar för att särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Forskning har visat att de flesta barn som upplever våld mellan närstående vuxna, själv är utsatta för våld. Om en våldsutsatt kvinna har barn måste därför socialnämnden uppmärksamma och utreda barnet utifrån barnets behov. I alla ärenden som rör en våldsutsatt kvinna bör socialnämnden utreda om något barn har bevittnat våldet eller själv utsatts för våld. Om något barn kan ha bevittnat våld ska den informationen föras vidare till den enhet som utreder barn. Socialnämnden bör skyndsamt göra en förhandsbedömning om av om en utredning ska inledas.

När socialtjänsten beviljat boende på kvinnojour, så gäller regelverket om dokumentation. Socialnämnden har uppföljningsansvaret. I det ligger att följa upp den enskildes dokumentation. Sköter inte socialnämnden det, kan man vända sig till IVO, Inspektionen för vård och omsorg och klaga.

Det är bara när den ideella föreningen genomför insatser till följd av ett socialnämndsbeslut som föreningen är skyldig att dokumentera. Dokumentationsskyldigheten är alltså knuten till att det finns ett beslut som ger den enskilde rätt till en individuellt behovsprövad insats. Om socialnämnden har erbjudit en kvinna insatser som service, till exempel samtalsstöd, och detta ges av en förening, så gäller inte dokumentationsreglerna. Däremot följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att offentligt finansierad verksamhet i viss utsträckning måste dokumenteras för att det ska vara möjligt att redovisa hur medlen används och att följa upp verksamheten. Se vidare i handboken som det hänvisas till ovan.

Den som bedriver socialtjänst (socialnämnd eller enskild verksamhet) är ansvarig för att det finns ett ledningssystem för verksamheten. Om det är detta du menar med kvalitetssystem så gäller ansvaret för att ha ett sådant för såväl socialnämnd som för en ideell kvinnojour, om det finns ett uppdragsförhållande mellan socialtjänst och kvinnojour. När det finns ett uppdragsförhållande mellan socialnämnden och en ideell förening så gäller SoL oavsett om det finns ett formellt upprättat avtal eller om det finns mer löst, muntligt. Det blir mycket enklare och tydligare om man har ett tydligt formellt avtal som tydliggör när den ideella föreningen är utförare av socialtjänst. I alla andra sammanhang som äldreomsorg eller missbruksvården, görs upphandlingar och avtal skrivs mellan den beställande nämnden och utföraren. Detta borde självklart även gälla för utförare av socialtjänst för brottsoffer.

Det är inte fel att kvinnojouren samtalar med kvinnan och upplyser henne om vilket stöd och vilken hjälp hon kan få av socialtjänsten. Med ett beslut från socialnämnden har hon helt annan rättsstatus. Det betyder att hon har rätt att få sina behov utredda och bedömda, hon får ett biståndsbeslut som hon kan klaga på och hon kan vända sig till Socialstyrelsen om hon inte är missnöjd med den hjälp hon fått av socialtjänsten.

Om kvinnojouren utför stöd och service på uppdrag av socialnämnden ingår det även i nämndens ansvar att undersöka och följa upp kvaliteten. Det är alltid den nämnd som beslutat om en insats som har ansvaret för insatsernas kvalitet. Detta ansvar gäller såväl för insatser som nämnden beslutar om, som för insatser som nämnden erbjuder som service. Frågan väcker också denna reflektion: Hur resonerar den socialtjänst som, utan att dessförinnan ordentligt utrett vilket behov den våldsutsatta kvinnan har, hänvisar en extremt utsatt individ till en utförare utan att socialnämnden dessförinnan kontrollerat kvaliteten i det stöd och den service som individen sedan möter?

Utför den ideella föreningen socialtjänst på uppdrag av socialnämnden gäller reglerna om dokumentation i SoL och Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd. Den ideella föreningen ska fortlöpande dokumentera genomförandet av insatsen. Den dokumentation som föreningen bör ha är genomförandeplan och journal. Dokumentationen bör hållas samman i en personakt. Föreningen behöver också ha regler för hur handlingar förvaras. Chefen eller ansvarig inom den ideella kvinnojouren har ansvaret för dokumentationen och för att personalen har kunskap om och följer de regler som gäller.

Den nämnd som beslutat om att bevilja den enskilde bistånd i form av till exempel boende på en kvinnojour, har även ansvar för att följa upp kvaliteten i den utförda tjänsten, oavsett utförare. Vad det får till följd rent organisatoriskt, är en fråga som du bör ställa till din egen kommun.


Question: Vad har kommunen för ansvar om en receptionist på kommunen hänvisar en kvinna att ta kontakt med kvinnojouren?

Nej, kommunen är inte skyldig att lära ut det till den ideella kvinnojouren. Den ideella föreningen har själv ansvar för att lära sig. Däremot finns det inget som hindrar kommunen från att utbilda den ideella föreningen i regelverket om den själv finner att detta är en framkomlig väg för att uppnå god kvalitet vid utförandet socialtjänst. Många kommuner anser att det är det enda rimliga.

Om en kvinna vänder sig till den ideella föreningen/kvinnojouren direkt, eftersom hon inte vill bli registrerad, måste det givetvis respekteras. Det innebär i sin tur att den ideella föreningen inte behöver följa regelverket som finns i SoL i kontakterna med kvinnan. Att vissa våldsutsatta inte vill ha kontakt med socialtjänsten är en anledning till varför de ideella föreningarna har sådan viktig och avgörande roll i samhället. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att socialtjänsten kan hjälpa på fler och andra sätt än vad den ideella föreningen kan. Kommunen kan både stödja oberoende ideell föreningsverksamhet för sådana kvinnor och betala ersättning för samma kvinnojour när den utför socialtjänst. Det ena utesluter inte det andra.

Om socialnämnden vill att föreningen ska utföra socialtjänst, ska det vara väl specificerat i ett avtal mellan socialnämnd och ideell förening. Att det finns ett uppdragsförhållande om att utföra socialtjänst är en förutsättning för att socialnämnden ska kunna ställa krav på verksamheten utifrån till exempel bestämmelser om god kvalitet i SoL. Om det finns ett sådant uppdragsförhållande mellan socialnämnden och den ideella föreningen och den ideella föreningen inte gör det man kommit överens om, bör det rapporteras tillbaka till den nämnd som ingått avtalet med föreningen. Socialtjänsten kan inte ställa krav på hur den ideella föreningens verksamhet utförs när den ideella föreningen får verksamhetsbidrag. De krav som man med verksamhets- eller föreningsbidrag kan ställa är de samma som för andra föreningar. Det är att föreningens verksamhet ryms inom den kommunala kompetensen, att verksamheten kompletterar kommunens verksamhet samt att den är öppen för alla i den bestämda målgruppen.

Nej, en kvinna som bor på kvinnojour gör det på grund av att hon utsatts för våld. Det är ett stöd och hjälpinsats. Kommunen har enligt SoL en möjlighet att ta ut en skälig avgift. Det viktiga är att utreda de behov kvinnan har. Det är fel att betrakta en våldsutsatt kvinna som vilken person som helst i behov av tillfälligt boende, som till exempel en student. Gör man så riskerar man att osynliggör våldet mot henne och i förekommande fall hennes barn.

Om en våldsutsatt kvinna talar om för receptionist, eller någon annan representant för kommunen, att hon har problem ska det uppfattas som begäran om stöd och hjälp. Då har hon rätt till individuell bedömning. Kvinnan bör hänvisas till socialtjänsten för att de ska kunna ta reda på vilka behov hon har, till exempel behov av ekonomiskt bistånd. Detta gäller alltid, utom då det är helt uppenbart att kvinnan bara söker allmän information.

Det är socialtjänst när insatsen sker på uppdrag av socialnämnden, med biståndsbeslut. Det är ideell föreningsverksamhet när kvinnor på egen hand söker sig dit. Även kvinnor som inte vill ha kontakt med socialtjänsten kan dra nytta av de kvalitetskrav som gäller för socialtjänsten, det vill säga att verksamheten håller god kvalitet. Det är även lämpligt att den ideella föreningen upplyser kvinnan om att hon genom att vända sig till socialtjänsten kan få hjälp med ekonomiskt bistånd och med andra stöd och hjälpinsatser samt om socialnämndens ansvar för medföljande barn. När en kvinna bor på en kvinnojour och har sökt sig dit på egen hand, och samtidigt har medföljande barn, bör föreningen anmäla till socialnämnden om att barnet kan behöva skydd av nämnden.

Kommunens insatser till en enskild kan erbjudas som service. Till service räknas insatser som är allmänt inriktade och generellt utformade som kommunal service till exempel information, rådgivning samt olika typer av öppna verksamheter. Denna service är tillgänglig för alla, utan föregående behovsbedömning eller biståndsbeslut. Samtidigt har kvinnan rätt till en individuell bedömning och det bör kvinnan få information om. När en kommun hänvisar en våldsutsatt kvinna till ”stöd och service” innebär det följaktligen att kvinnans behov inte blivit föremål för en individuell bedömning inom ramen för en utredning. Det fattas inte heller något beslut i socialnämnden om vilka insatser kvinnan har behov av. När kvinnan inte får sina behov prövade och utredda kan det innebära att hon inte får sitt behov av insatser tillgodosett. Om det inte finns något beslut om insatser kan ärendet inte heller följas upp. Kvinnan saknar också möjlighet att överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Socialnämnden har ansvar för att särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Forskning har visat att de flesta barn som upplever våld mellan närstående vuxna, själv är utsatta för våld. Om en våldsutsatt kvinna har barn måste därför socialnämnden uppmärksamma och utreda barnet utifrån barnets behov. I alla ärenden som rör en våldsutsatt kvinna bör socialnämnden utreda om något barn har bevittnat våldet eller själv utsatts för våld. Om något barn kan ha bevittnat våld ska den informationen föras vidare till den enhet som utreder barn. Socialnämnden bör skyndsamt göra en förhandsbedömning om av om en utredning ska inledas.

När socialtjänsten beviljat boende på kvinnojour, så gäller regelverket om dokumentation. Socialnämnden har uppföljningsansvaret. I det ligger att följa upp den enskildes dokumentation. Sköter inte socialnämnden det, kan man vända sig till IVO, Inspektionen för vård och omsorg och klaga.

Det är bara när den ideella föreningen genomför insatser till följd av ett socialnämndsbeslut som föreningen är skyldig att dokumentera. Dokumentationsskyldigheten är alltså knuten till att det finns ett beslut som ger den enskilde rätt till en individuellt behovsprövad insats. Om socialnämnden har erbjudit en kvinna insatser som service, till exempel samtalsstöd, och detta ges av en förening, så gäller inte dokumentationsreglerna. Däremot följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att offentligt finansierad verksamhet i viss utsträckning måste dokumenteras för att det ska vara möjligt att redovisa hur medlen används och att följa upp verksamheten. Se vidare i handboken som det hänvisas till ovan.

Den som bedriver socialtjänst (socialnämnd eller enskild verksamhet) är ansvarig för att det finns ett ledningssystem för verksamheten. Om det är detta du menar med kvalitetssystem så gäller ansvaret för att ha ett sådant för såväl socialnämnd som för en ideell kvinnojour, om det finns ett uppdragsförhållande mellan socialtjänst och kvinnojour. När det finns ett uppdragsförhållande mellan socialnämnden och en ideell förening så gäller SoL oavsett om det finns ett formellt upprättat avtal eller om det finns mer löst, muntligt. Det blir mycket enklare och tydligare om man har ett tydligt formellt avtal som tydliggör när den ideella föreningen är utförare av socialtjänst. I alla andra sammanhang som äldreomsorg eller missbruksvården, görs upphandlingar och avtal skrivs mellan den beställande nämnden och utföraren. Detta borde självklart även gälla för utförare av socialtjänst för brottsoffer.

Det är inte fel att kvinnojouren samtalar med kvinnan och upplyser henne om vilket stöd och vilken hjälp hon kan få av socialtjänsten. Med ett beslut från socialnämnden har hon helt annan rättsstatus. Det betyder att hon har rätt att få sina behov utredda och bedömda, hon får ett biståndsbeslut som hon kan klaga på och hon kan vända sig till Socialstyrelsen om hon inte är missnöjd med den hjälp hon fått av socialtjänsten.

Om kvinnojouren utför stöd och service på uppdrag av socialnämnden ingår det även i nämndens ansvar att undersöka och följa upp kvaliteten. Det är alltid den nämnd som beslutat om en insats som har ansvaret för insatsernas kvalitet. Detta ansvar gäller såväl för insatser som nämnden beslutar om, som för insatser som nämnden erbjuder som service. Frågan väcker också denna reflektion: Hur resonerar den socialtjänst som, utan att dessförinnan ordentligt utrett vilket behov den våldsutsatta kvinnan har, hänvisar en extremt utsatt individ till en utförare utan att socialnämnden dessförinnan kontrollerat kvaliteten i det stöd och den service som individen sedan möter?

Utför den ideella föreningen socialtjänst på uppdrag av socialnämnden gäller reglerna om dokumentation i SoL och Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd. Den ideella föreningen ska fortlöpande dokumentera genomförandet av insatsen. Den dokumentation som föreningen bör ha är genomförandeplan och journal. Dokumentationen bör hållas samman i en personakt. Föreningen behöver också ha regler för hur handlingar förvaras. Chefen eller ansvarig inom den ideella kvinnojouren har ansvaret för dokumentationen och för att personalen har kunskap om och följer de regler som gäller.

Den nämnd som beslutat om att bevilja den enskilde bistånd i form av till exempel boende på en kvinnojour, har även ansvar för att följa upp kvaliteten i den utförda tjänsten, oavsett utförare. Vad det får till följd rent organisatoriskt, är en fråga som du bör ställa till din egen kommun.