În desemnurile lui se văd scene de stradă bucureșteană: Turnul Colței, baluri de modă nouă, hanuri înaintea cărora se odihnesc cai de poștă, popasuri „în stepă”, cu dorobanți de pază, în jurul străinului, un călugăr și o călugăriță, cari, după bisericile ce se văd lîngă ei, sînt munteni, nu moldoveni, ba chiar copii cu steaua în umbra unei biserici bucureștene, Călugărenii lui Mihai Viteazul și priveliștea Bucegiului. Albumul lui Billecocq dă și aceste desemnuri. Se spune că un tablou de acest fel a fost primit la Muzeul Luvrului. Și alții au colaborat la această carte de artă, simpatică nouă. Gravorul Janet Lang înfățișează două doamne în port oriental probabil de Bouquet. Frații Grigore și Alexandru Vodă Ghica sînt redați de Geffroy, ca și frumoasa doamnă Maria a Bibescului, ca și jalnicul mitropolit de reveniri și nesiguranță sufletească, Neofit. Consulul „străin” din București, între doi arnăuți, unul cu felegeanul, celalt cu cafeaua, pe cînd pe fereastră se vede un subțirel turn de biserică, n-are iscălitură (ar părea să fie săpat tot de Lang). Abia la 1866 vom întîlni un desemnator de talent, dacă nu unul mare, și el ni va da în paginile din revista de călătorii Le Tour du Monde povestea schițelor sale, de o admirabilă execuție și de o bogăție unică.