Orez se cultivă i i Banat cu supravegherea italianului Secondo Limoni din Viadana. Supa de mei păsăresc (panico) e obișnuită. Ca animale întrebuințează, ca în Romagna, bivolul. Mierea e mai albă ca în Italia. Brînza veche e aproape ca stracchino. Se vorbește și de cultura prunelor, de „șliboviță”, și de a tutunului, dohanul ardelenilor, asupra căreia se insistă, arătîndu-se procedeul. Caronni a fost însărcinat chiar să propuie cumpărarea produsului ardelenesc la Milano. Duzi se găsesc pe alocurea, dar viermii de mătasă nu se cultivă. Călătorul a cunoscut mecanici români țerani cari fac, după modele, piue de sumane, mori de ulei, pe lîngă uneltele de cîmp, acestea obișnuite. Arta de cusut a femeilor e prețuită la italieni: „non ignobili merletti di loro opera talchè in giorno festivo si producono in elegante apparato”. Și el singur dă rețeta colorilor întrebuințate de dînsele[9]. Hrana e din pîne, ierburi fierte, ceapă și usturoi, „paprică”, slănină, ulei de in. Carne numai la serbători. S-ar fi mîncînd și vidra din iazuri, vînzîndu-i-se blana. E la mese numai un blid și numai un pahar. Ca organizație, judele de sat are puteri mari. Bogații vin] pe urmă: femeile îngroapă supt vreun copac banii. În danțuri e o amintire antică și o asămănare italiană.