Cît pătrunde în Moldova din influența aceasta apuseană se poate strecura în Muntenia și pe calea Moldovei, prin fata lui Petru Rareș, Chiajna, cunoscută mai mult prin nuvela lui Odobescu decît prin realitatea lucrurilor, – care a fost măritată cu cel puțin doi domni munteni din această vreme, căci, murind unul, Chiajna ia pe celait, reprezintind și mai departe influența părintelui ei. Influența sîrbească din Moldova întîlnește deci anumite piedici care la munteni lipsesc. Așa încît călătorul care ar fi venit în epoca pe care o putem numi a lui Neagoe Basarab – fiindcă după dinsul pînă la jumătatea veacului al XVI-lea nu întîlnim vreo personalitate domnească răspicată, ci numai bieți domni cari astăzi apar pentru ca mîne să dispară –, ar fi avut mult mai mult decît în Moldova impresia că se găsește pe un teritoriu bizantin, oriental, în legătură cu tradițiile răsăritene ale evului mediu. Accst călător, venind din Ardeal – pentru că negustorii din Polonia pe vremea aceea veneau foarte puțini în Țara Românească, deși în micul muzeu de la Curtea de Argeș, creațiunea lui Neagoe Basarab, se întîlnea o cingătoare care vine din Luck; aceasta pe lîngă vechile legături –, trebuiau să se simtă într-o lume nouă, deosebită de aceea pe care o cunoșteau, deși meșteri sași, cum era Celestin de la Sibiiu, lucrau juvaiere pentru domnul muntean și ai săi.