A doua zi, vizita ginerelui domnesc Arghiropulo, a marelui logofăt Filipescu, a marelui postelnic Iacovachi Rizo-Nerulos, scriitorul, a consulului rus Pini, – soția lui Schladen primind pe domnița beizadelei Nicolachi, Catinca lui Cantacuzino-Pașcanu, pe vara domnului și pe d-na Rizo-Nerulos, nepoata lui. Doamna von Schladen e primită apoi de doamnă. Alte vizite se succedă. Oaspeții asistă la balul curții, care e foarte luxos, dar Kreuchely crede că nu era și gustul corespunzător. Contesa e încîntată de Catinca Suțu și de fetele lui vodă. Ea danțează cu beizadeaua. Se joacă apoi hora, romaica, „albaneza”. Se trece la masă, Kreuchely conducind pe d-na Moruzi, cuscra lui Suțu. Skupho, viitor revoluționar al Eteriei, e mehmendarul care va conduce pe von Schladen la hotare: a călătorit în Europa și s-a inițiat în cultura Apusului. În suită, bineînțeles, și oficiosul consul. Prin Bolintin și Găiseni, unde e o mănăstire pustie – cu frumoase inscripții, adaug, din veacul al XVI-lea –, se petrece noaptea la preot. La Găiești primește un boier, – și primește mulțămitor. La Pitești, a cărui situație între vii e rău dată, primirea e în sama ispravnicului Răsti, din familia traducătorului lui Molière sau acesta însuși; fost agent al lui Caragea la Viena, el vorbește bine nemțește și „mai multe limbi europene”.