Bîrladul e „un tîrg mare”, dar catolicii n-au decît douăzeci de case. La Huși, care fusese prădat de curînd de către tatari, sînt o sută de case ungurești; la Corni, cum am mai spus. La Iași se numără șeizeci și cinci de case de catolici, cari sînt unguri, dar, observă misionarul, și francezi, venețieni și „alți negustori din Constantinopol”. Cum am pomenit și aiurea, ceasornicarul lui Vasile Lupu era francezul Gașpar Caillé, de la care avem un act de cumpărare, scris, natural, românește, dar purtînd pe dos o însemnare de mîna lui în franțuzește. La Cotnari se păstrează două biserici de piatră. „Cimitirul pare a fi un castel, cu turnul mare ce servește de clopotniță.” Este ușor de recunoscut în această descriere biserica lui Despot, mult mai ruinată astăzi. Sînt șeizeci de case de catolici „sași”, – de fapt germani din părțile de lîngă Tisa, vechi vieri germani de la Tokaj. Trecînd spre Roman, la Săbăoani sînt optzeci de familii de unguri. La Baia, era încă un tîrg mare, „città grande”. Aici se vede o mare biserică de piatră cu turn, a lui Alexandru cel Bun, foarte bine păstrată, deci, încă la începutul domniei lui Vasile Lupu. Erau treizeci și opt de case de sași, la Suceava însă doar opt, căci polonii lui Ieremia Movilă se duseseră de multă vreme, și împreună cu dînșii și elementul catolic cel mai important.