Oastea poate fi alcătuită din 40 000 de călăreți și 20 000 de pedeștri. Cu privire la țară, o găsește „roditoare și foarte plăcută și bine așezată, bogată în animale și în toate roadele. Grîul se samănă în april și mai și se adună în august și septembre. Vinurile sînt ca în Friul, pășunile perfecte, și ar putea să hrănească peste 100 000 de cai“. Drumul de aici la Constantinopol se face în unsprezece pînă la douăzeci de zile. Negustorii vin din capitala imperiului turcesc, și pe lîngă negustorii aceștia vin și evrei din Crimeea. Raportul e din 7 decembre 1502. Acum, după ce cunoaștem ce spune însuși Matei de Murano, să încercăm a vedea ce ar mai fi putut el întîlni în calea lui cînd a venit să îngrijească pe Ștefan cel Mare sau ce ar fi putut să cîștige ca experiență după cîteva luni de ședere în Moldova. În Moldova, venind cineva din Veneția, putea să sosească pe mai multe drumuri. Pe drumul Ragusei, urmat de ragusani, pe cari-i găsim poate în părțile noastre încă din 1440, la Tîrgoviște de exemplu, unde pare a fi documentată prezența negustorilor veniți din acest „Dubrovnic” al slavilor de pe Marea Adriatică. În cazul acesta, se străbăteau ținuturile sîrbești, unde ragusanii aveau privilegii de comerț încă de pe vremea lui Ștefan Dușan, și o parte din Bulgaria supusă turcilor, ca și Serbia.