Așa, de pildă, se vede că Ștefan comandase o spadă făcută după moda „velachesca” adecă românească. Pe atunci era sistemul represaliilor: dacă nu se plătea un lucru sau se făcea o pagubă din partea supușilor unei țeri, se închideau pur și simplu alți supuși ai aceleiași țeri sau se prădau, pentru paguba pricinuită de concetățenii sau compatrioții săi. pînă ce păgubașul își căpăta dreptatea. Era foarte practic, dar foarte nedrept; așa s-a practicat însă în toate țerile de-a lungul evului mediu. Prin urmare, închizînd paranteza, negustorii aduceau brocard și alte fabricate de lux mare, și atunci domnii căutau, natural, să aleagă ei întîi ce era mai bun; baloturile se desfăceau înaintea Măriei sale, care nu se uita la plată. Căci domnii noștri evoluaseră foarte mult de la caracterul țerănesc primitiv; aceasta se vede și după înfățișarea în miniaturile și frescele contemporane (ca de pildă, în evanghelia de la Humor, ca și după ce s-a găsit cu ocazia reparațiilor făcute la Putna sau aiurea, precum în cutare biserică din Bacău, unde au fost înmormîntați oameni de samă din vremea lui Ștefan cel Mare). Desigur că Suceava avea pe vremea aceea o frumoasă înfățișare. Cetatea cea veche, care fusese începută în împrejurări modeste de cei dintîi domni, fusese întărită foarte mult.