_:neab67f7d7c154381899eb95ed3a1a7b4xb0
<http://schema.org/articleBody>
"Organizācijas, kas apvieno Ziemeļvalstu un Baltijas valstu bankas, parakstījušas memorandu par savstarpējās sadarbības principiem, jomām un attieksmi pret Eiropas Savienībā (ES) notiekošajiem procesiem, kas var ietekmēt Ziemeļvalstu un Baltijas valstu finanšu tirgu un banku darbību. Dokumentā izteikta apņemšanās nodrošināt finanšu tirgus stabilitāti un apstākļus tā turpmākajai attīstībai, vēsta portāls \"Vz.lt\". Dokumentu parakstījušas Somijas Finanšu pakalpojumu federācija, Norvēģijas asociācija \"Finance Norway\", Dānijas Banku asociācija, Zviedrijas Banku asociācija, Igaunijas Banku asociācija, Lietuvas Banku asociācija, Latvijas Komercbanku asociācija un Islandes Finanšu pakalpojumu asociācija.Kā, komentējot šo soli, izteicies Lietuvas Banku asociācijas prezidents Stasis Krops, Ziemeļvalstu un Baltijas valstu banku un finanšu tirgi jau šobrīd ir cieši saistīti, tādēļ ir svarīgi harmonizēt sadarbību un tirgus regulēšanu pēc principiem, kas balstās uz vienotām vērtībām. \"Uzskatu, ka reģiona banku asociēto struktūru darbība var sekmēt jauna ES finanšu tirgu darbības un uzraudzības modeļa izveidi, un mūsu darbības koordinācija palīdzēs ieviest jauninājumus un nodrošināt stabilu sistēmas darbību. Šo memorandu varētu uzskatīt arī par Lietuvas finanšu tirgus pilnveidošanas vadlīniju apkopojumu, kas palīdzēs atbildīgajām institūcijām koordinēt savu darbību,\" viņš uzsvēris. Memorandā norādīts, ka saskaņotai iekšējā finanšu pakalpojumu tirgus darbībai nepieciešama vienota regulēšanas sistēma, kurā visiem tirgus dalībniekiem tiek izvirzītas vienādas prasības neatkarīgi no tā, kurā valstī tie darbojas. Tam ir liela nozīme finansiālās stabilitātes nodrošināšanā, tādēļ visiem jaunajiem tiesību aktiem jābalstās uz atziņu, ka kopējo finansiālo stabilitāti nodrošina katras atsevišķas valsts finansiālā stabilitāte. Tādēļ Ziemeļvalstu un Baltijas valstu banku asociācijas iebilst pret nepamatotu nacionālo tiesību aktu paplašināšanu un papildināšanu, saskaņojot tos ar ES tiesību aktiem, izņemot vienīgi gadījumus, kad ar adekvātām un saskaņotām metodēm veikta analīze liecinātu par nepārprotamiem draudiem finansiālajai stabilitātei.Dokumentā arī atzīts, ka finansiālo krīžu novēršanai ir būtiski nepieciešama spēcīga un efektīva tirgus uzraudzība. Tajā pausts viedoklis, ka arī uzraudzības procedūras būtu jānodrošina starpvalstu mērogā. Svarīgs solis šai virzienā ir Eiropas banku dienesta izveide, bet vēl daudz kas jāpaveic, lai nodrošinātu iedarbīgu un saskaņotu uzraudzību Eiropas līmenī, pastiprinot nacionālo uzraudzības institūciju lomu un to sadarbību. Pesimistiskāko scenāriju gadījumā Eiropas Savienībai nepieciešama efektīva, prognozējama un juridiski skaidra krīžu vadības un lēmumu pieņemšanas struktūra, kas palīdzētu pēc iespējas samazināt sabiedrības zaudējumus kādas bankas sabrukuma gadījumā. Kā uzsvērts dokumentā, lai uzturētu Eiropas finanšu sektora konkurētspēju, ir svarīgi, lai banku darbības regulēšana attīstītos, ņemot vērā pasaulē notiekošās pārmaiņas, tādēļ ir ļoti būtiski šai jomā uzturēt ciešu dialogu starp ES un trešajām valstīm un iegūtos atzinumus ņemt vērā ES institūciju darbībā.LETA. "
<https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/ziemelvalstu-un-baltijas-valstu-banku-asociacijas-vienojas-par-sadarbibas-principiem.a27270/>