_:n1df6fcb1d1f94da697a07328de33f5bbxb0
<http://schema.org/articleBody>
"Szimbolikus, amikor a nézőtérről kiviszik a székeket. Ezt a pillanatot örökítette meg a fotoriporter, Máthé Zoltán 2017. július 17-én. Kezdetét veszi az Operaház felújítása, amire egy tavalyi kormányhatározat 23 milliárd forintot irányzott elő, a munkálatokat két évesre tervezik.Ránézésre nincs nagyon rossz állapotban az Andrássy úti épület, kívül-belül megfakultnak tűnik. A szakemberek szerint mégsem elegendő a homlokzat kőfelületének gőzborotvás tisztítása, és a belső terek gyönyörű aranyozását sem elég pusztán leporolni. Az Operaház színpadtechnikai rekonstrukciója mellett az üzemház és további, funkcióváltással érintett ingatlanjainak korszerűsítését is meg szeretnék valósítani két év alatt.A következő évadban az Erkel Színház lesz az Opera központi játszóhelye, az operaházi rekonstrukcióval párhuzamosan elindulhat a produkciók hátterét biztosító Eiffel Műhelyház beruházása is.(Videónk az építész születésének kétszázadik évfordulóján, 2014-ben készült.)Ybl Mikós főműve 133 évvel ezelőtt számos műszaki újdonsággal épült. Az Osztrák-Magyar Monarchiában Budapest igyekezett versenyre kelni Béccsel. Maga Ferenc József is szebbnek tartotta a 24 karátos arannyal díszített pesti dalszínház nézőterét, mint a bécsi operáét.Borsa Mikós, az Operaház legendás (nyugalmazott) műszaki igazgatója mesél arról, mitől olyan bravúros az épület:- Félidőnél tartott az Operaház, amikor Bécsben volt egy hatalmas tűzkatasztrófa. A Ringtheater leégett, és 386 halott volt. Nagyon sok tűzrendészeti előírást hoztak. És a világon először, miután a budapesti operaház volt éppen épülőben, itt valósultak meg ezek. Hogy vasfüggöny legyen, hogy tűzszakaszok legyenek, hogy záporpróba legyen, és minden ilyesmi. A világ első, korszerű hidraulikus színpadtechnikája itt, az Operában valósult meg, a korábbi faszerkezetű barokk színházaktól eltérően – mondta Borsa Miklós, az Operaház korábbi műszaki igazgatója. A nézőtér nagycsillárját is Ybl Miklós tervezte, de idehaza még nem tudták legyártani, ezért a németországi Mainzban készítették. Eredetileg a súlya 3 tonna volt, és gázzal működött. A mai villanyvilágítással ellentétben nem lehetett lekapcsolni teljesen az előadások alatt, mert nehéz lett volna újra meggyújtani a szünetben. Tehát nem oltották el, csak takarékra állították.- Tessék elképzelni azokat a gyönyörű romantikus színházi estéket, amikor a takarékra állított, imbolygó-lobogó gázvilágításban, ami színes, mert a gáz lángja nem fehér, a csillogó, valódi aranyozás közepette, a szépen dekoltált hölgyek, hogy tudtak kokettálni a szomszéd páholyban a huszárkapitányokkal, tehát ez a társadalmi életnek egy olyan fantasztikus és érdekes részét jelenti, Dumas-nak és Jókainak vannak ilyen színházi leírásai – elevenítette fel a korabeli hangulatot Borsa Miklós.Lotz Károly mennyezetképe az Olümposzt mutatja, a 12 görög főistent látjuk. Az építész, Ybl Miklós igyekezett a világhírű operaházakhoz méltó dalszínházat emelni a nézőtéren kívül is. A lépcsőháznak ma is versenyeznie kell a párizsi Garnier-opera nagyvonalú lépcsősorával, a moszkvai bolsoj pompás melléktereivel, a londoni Covent Garden elegáns büfécsarnokával és persze a milánói Scala akusztikájával.operatőr: Bánk Szabolcs és Vizi Attilaszerkesztette: Ács Gáborzene: Rossini – A sevillai borbély, nyitánykezdőkép a cikkhez: MTI/Máthé Zoltán, 2017. Július 17."
<https://hu.euronews.com/culture/2017/07/17/megkezdodott-az-operhaz-felujitasa>