_:n1971daa74e0c4f258ef81aa49ce10b88xb0
<http://schema.org/articleBody>
"Jedna moja klientka (42r.) ma privítala na stretnutí s roztrpčeným nepochopením z odpovede svojho potenciálneho zamestnávateľa. Zúčastnila sa pohovoru, kde si podľa všetkého viedla veľmi dobre.\r\nNasvedčovali o tom výsledky testov, vzájomné medziľudské sympatie, nakoniec aj samotný fakt, že postúpila cez dve výberová kolá spomedzi 7 iných účastníkov.Po týždni sa jej dostalo len strohej odpovede :\r\n„Ďakujeme za účasť, vybrali sme si iného kandidáta“\r\nSamozrejme, že jej takáto odpoveď nestačila a veľmi chcela vedieť „reálny dôvod“ prečo si ju nevybrali. O to viac, keďže z pohovorov mala veľmi dobrý pocit a už si aj predstavovala, ako bude s radosťou pracovať pre danú spoločnosť.\r\n\r\nZažila už viacero neúspešných výberových konaní, no tento jej, zdá sa, obzvlášť ležal v žalúdku. Bola rozhodnutá volať do firmy a spýtať sa ich : „Prečo ste ma nevybrali?“\r\nPorozprávali sme sa na tému ako získať konštruktívnu spätnú väzbu z pohovoru, keď ste neuspeli...\r\nJa: „O čo ti ide?“.\r\n\r\nOna : „Chcem to vedieť.“\r\nJa : „Čo chceš vedieť?“\r\nOna : „Dôvod prečo ma nezobrali.“\r\nJa: „Môžeš sa to dozvedieť, ale miera úprimnosti toho čo ti povedia, záleží od toho ako sa na to spýtaš. Keď sa ťa niekto spýta napr. - Prečo si niečo nespravila? - ako sa pritom cítiš?\r\nOna : „No...nie moc dobre, znie mi to ako by mi to vyčítal.“\r\n\r\nJa : „Presne tak, otázka začínajúca na „prečo“ je v našom kontexte používania chápaná často ako výčitka alebo v lepšom prípade pozvánka na intelektuálne debaty – prečo je svet nespravodlivý... atď“\r\nOna : „Ako sa mám teda spýtať?“\r\nJa : „Skús sa namiesto zisťovania dôvodu, prečo ťa nevybrali, zamerať na to, čo by si mala do budúcna spraviť, aby si bola pre nich ideálny kandidát. Vtedy sa tvoj budúci zamestnávateľ dostane do pozície, kde nebude obviňovaný, naopak bude požiadaný o radu a pomoc. A v tejto pozícií je ľuďom oveľa príjemnejšie a sú aj viac otvorení pri dávaní spätnej väzby.“\r\n\r\nOna : „Aha....to mi dáva zmysel.“\r\nJa : „Ideálne je zamerať sa na to, o čo ti vlastne aj reálne ide, teda o rozvoj a rast samej seba.“\r\nNapríklad : Ďakujem za informáciu, keďže som však človek, ktorý sa chce stále zlepšovať, rada by som vedela, čo by som sa mala do budúcna naučiť a zlepšiť, aby som bola pre Vás ideálny kandidát?\r\nDoplňujúce otázky, ktoré môžu pomôcť k získaniu detailov\r\nPotom ešte môžeš rozvinúť odpovede ďalšími otázkami : Ako by to malo vyzerať? Čo konkrétne máte na mysli? Čo by ste mi teda odporúčali?\r\n\r\nJe však možné, že sa ani po takto vypýtanej spätnej väzbe nedozvieš odpoveď, ktorá by ťa uspokojila. Rozhodne však zvýšiš svoju šancu dozvedieť sa niečo konštruktívne, čo ti pomôže do budúcna.\r\nNavyše vyšleš signál, že si človek, ktorý chce na sebe pracovať a to je veľmi cenná vlastnosť pre každého zamestnávateľa. \r\nPrinajhoršom budeš počuť z druhej strany len „zaskočené koktanie“ a to je pre teba tiež signál o kvalite tvojho budúceho zamestnávateľa.\r\n\r\nMgr. Branislav Hromada – certifikovaný kouč, tréner soft skills zručností (filozof, a vládca vesmíru...)"
<https://www.40plus.sk/branislav-hromada-ako-ziskat-konstruktivnu-spatnu-vazbu-z-pohovoru-ked-ste-neuspeli/>