_:n2726b7478a0b4911889da191db31f5f0xb0
<http://schema.org/articleBody>
"<p>\r\n\t<em>15 травня 2020 року, ймовірно, в Україні буде продовжено заборону на російські соціальні мережі. Нагадаємо, доступ до сервісів групи Mail.Ru – соцмереж «ВКонтакте» та «Одноклассники» – був закритий на території нашої країни указом президента Петра Порошенка від 28 квітня 2017-го терміном на три роки. Тоді ці ресурси були визнані шкідливим інструментом пропаганди з боку РФ. Чому ситуація досі не змінилася, і заборона залишається актуальною, спеціально для <strong>Mind</strong> розповідає директор агентства PLEON Talan <strong>Катерина Співакова</strong>.</em></p>\r\n<p>\r\n\tМайже половина планети з'єднана комп'ютерною мережею. Якщо в 1993 році до інтернету було підключено 3 млн комп'ютерів, то через п'ять років їх стало 16 млн, а в 2014 році вже 41% населення Землі мали доступ до мережі.</p>\r\n<p>\r\n\t<strong>Чим корисні та небезпечні соцмережі?</strong> Сьогодні саме в інтернеті б'ється серце світової комунікації та комерції, і експерти почали вивчати, як саме отримувати прибуток від нашого бажання або природної потреби ділитися інформацією. Найбільші дивіденди лідери впливу мають у соціальних мережах. Разом із тим тут розпалюються світові конфлікти, народжуються теорії змови, ведуться міжусобні війни.</p>\r\n<p>\r\n\tВміти використовувати інтернет і розуміти його – це абсолютно різні речі. Соціальні мережі давно перестали бути лише способом відновлення і підтримання зв'язків, платформою для висловлення особистої думки або привітання друзів. За відсутності реального контакту між людьми через соціальні мережі успішно поширюються ідеологічні, етнічні та релігійні конфлікти.</p>\r\n<p>\r\n\t<strong>Чим відрізняються нові інформаційні війни? </strong>У них виграють не володарі найбільших армій, забезпечених ракетами і бомбами, а ті, хто здатен формувати сюжетні лінії, впливати на нашу інтерпретацію подій, викликати певні реакції, які спонукають до дій, створювати зв'язки, дуже схожі на особисті, і відчуття товариськості.</p>\r\n<div class=\"post__frame\">\r\n\t<p>\r\n\t\tПри цьому переможець онлайн-битв виграє не лише в мережі, але і в реальному світі. Адже коли люди починають вірити в нереальні події, то сила впливу таких вигаданих фактів на поведінку прирівнюється до сили впливу реальних.</p>\r\n</div>\r\n<p>\r\n\tПеребуваючи в онлайні, ми приділяємо увагу певним ідеям, і наша залученість стає частиною бойових дій у конфлікті, про існування якого ми часто навіть не здогадуємося.</p>\r\n<p>\r\n\t<strong>Як працює інтернет-пропаганда?</strong> У 2016 році дослідники з подивом виявили, що в 59% випадків користувачі самі не відкривали ті посилання, які вони поширювали. Це красномовно демонструє невибірковість інтернет-аудиторії: приводом для репосту може бути портрет улюбленого політичного діяча, кричущий заголовок, гучна заява – зрештою, все, що насправді лише є грою на емоціях.</p>\r\n<div class=\"post__frame\">\r\n\t<p>\r\n\t\tАле реагуючи на фейк або маніпуляцію негативним коментарем, лайком чи шером, ми розганяємо цю інформацію серед свого оточення. А чим частіше ми чуємо або читаємо твердження, тим менш критично ми його сприймаємо. Так і виходить, що з часом ми віримо в речі, які спочатку викликали відторгнення.</p>\r\n</div>\r\n<p>\r\n\tЦією механікою вміло користуються російські пропагандистські сайти. Як правило, вони застосовують такі стратегії: відхилити критику, спотворити факти, відвернути від основної проблеми і стривожити аудиторію.</p>\r\n<div class=\"post__frame\">\r\n\t<p>\r\n\t\tОсновна мета пропагандистських закидів з РФ – показати, що Україна не відбулася як держава, а шлях європейської інтеграції був обраний хибно. А також – відвернути споживача контенту від проблем всередині його країни і перемкнути його на зовнішні подразники.</p>\r\n</div>\r\n<p>\r\n\tНад поширенням подібного контенту працюють численні російські «ботоферми». І ми бачимо, що у них це добре виходить.</p>\r\n<p>\r\n\t<strong>Чи можна цьому протидіяти?</strong> Протистояти впливу російської пропаганди вдалося завдяки закриттю низки веб-ресурсів. Доступ до соціальних мереж «ВКонтакте» й «Одноклассники» було закрито на території України у квітні 2017 року. На той момент основною цільовою аудиторією «ВКонтакте» були молоді люди до 35 років, аудиторія «Одноклассников» була переважно 40+.</p>\r\n<p>\r\n\t<strong>Як змінилася аудиторія цих соцмереж з моменту заборони:</strong></p>\r\n<div class=\"img_box2_c\" style=\"max-width: 750px;\">\r\n\t<div class=\"pr\">\r\n\t\t<a class=\"zoom1\" href=\"//s.mind.ua/img/forall/i/2020/1587548426_big.jpg\" rel=\"nofollow\" target=\"_blank\">&nbsp;</a><img alt=\"\" src=\"//s.mind.ua/img/forall/i/2020/1587548426.jpg\" title=\"\"></div>\r\n</div>\r\n<div class=\"img_box2_c\" style=\"max-width: 750px;\">\r\n\t<div class=\"pr\">\r\n\t\t<a class=\"zoom1\" href=\"//s.mind.ua/img/forall/i/2020/1587548453_big.jpg\" rel=\"nofollow\" target=\"_blank\">&nbsp;</a><img alt=\"\" src=\"//s.mind.ua/img/forall/i/2020/1587548453.jpg\" title=\"\"></div>\r\n</div>\r\n<div class=\"img_box2_c\" style=\"max-width: 750px;\">\r\n\t<div class=\"pr\">\r\n\t\t<a class=\"zoom1\" href=\"//s.mind.ua/img/forall/i/2020/1587548474_big.jpg\" rel=\"nofollow\" target=\"_blank\">&nbsp;</a><img alt=\"\" src=\"//s.mind.ua/img/forall/i/2020/1587548474.jpg\" title=\"\"></div>\r\n</div>\r\n<p>\r\n\t<em>Дані: OMD Media Direction, AGAMA Communications на основі GemiusAudience</em></p>\r\n<p>\r\n\t<strong>Що далі?</strong> 15 травня термін заборони російських соціальних мереж спливає. Не секрет, що частина користувачів не гребують візитами на VK і «Одноклассники» через VPN – для них кінець обмежень нічого не змінює. Але, якщо заборону не буде продовжено, то і решта аудиторії почне повертатися на занедбані акаунти, не замислюючись про наслідки. При не надто райдужному прогнозі, ми дуже швидко повернемося до показників 2017 року за унікальними результатами пошуку.</p>\r\n<p>\r\n\tІнтернет наразі – основний засіб комунікації по всьому світу. У доступному для огляду майбутньому ситуація не зміниться: головні гравці залишаться тими ж. Їх можна любити чи ненавидіти, але більшість відомих соціальних мереж і надалі відіграватимуть вирішальну роль у громадському та політичному житті всіх країн. І нам самим вирішувати, який бік приймати, у що вірити і який контент впливатиме на наше майбутнє.</p>"
<https://mind.ua/openmind/20210184-lajkni-propagandu-yak-mi-nesvidomo-beremo-uchast-v-informacijnih-vijnah>