_:n878ca7c6b3a84528b799d1cad11d4994xb100
<http://schema.org/text>
"csakafidesz,\r\n\r\nNe feledkezzünk meg az illuminátus rend megalapításának, eszme rendszerük kidolgozásának finanszírozásáról. A rend 1785-ös betiltása utáni szabadkőművességbe beolvadásáról.\r\n1812-15 angol-amerikai háború, miután Andrew Jackson kiebrudalja a Rothschildok Bank of the United States vállalkozását.\r\n \"Nathan Mayer Rothschild nem értékeli a történteket és válaszol: „Vagy elfogadják a kérvény meghosszabbítását, vagy végzetes háborúban találja magát az Egyesült Államok.”\"\r\n1816: További 20 évre meghosszabbítják az amerikai nemzeti bankra vonatkozó kérelmet, és újra egyedül irányítják az amerikai tőkeellátást. Ezzel befejeződik az angol háború Amerika ellen, ami több ezer angol és amerikai katona halálát okozta, a Rothschildok azonban megkapják bankjukat.\r\n\r\n- részvétel a rabszolga kereskedelemben\r\n- Kelet-Indiai társaság egyik főrészvényese\r\n\r\n- 1837: Sokévi háború után Andrew Jacksonamerikai elnöknek sikerül véglegesen kiirtani a Rothschildok nemzeti bankját Amerikából. Egészen 1913-ig kell várniuk, amikor újra megveszik harmadik nemzeti bankjukat Amerikában, a Federal Reserve-et.\r\n1838: Amschel Mayer Rothschild kijelenti:\r\n   „Engedjék meg nekem, hogy egy ország tőkéjét nyomtassam és irányítsam, és teljesen mindegy, ki írja a törvényeit.”\r\n1863: A nápolyi Rothschild bank, a C. M. de Rothschild e figli bezár Olaszország egyesülést követően. A Rothschildok egyik amerikai ügynöküket használják fel, hogy olajcéget alapítsanak, amit Standard Oilnak neveznek, és ami hamarosan az összes konkurensét felvásárolja.\r\n1864: Lincoln elnök felismeri, hogy az Orosz cárnak, II. Sándornak (1855–1881) is konfliktust okoznak a Rothschildok, mivel szintén többszörösen visszautasította kísérleteiket, hogy nemzeti bankot alapítsanak Oroszországban.\r\n1876: Otto von Bismarck a következő kijelentést teszi:\r\n„Amerika kettéválasztását már régen a polgárháború előtt megtervezték az európai pénzügyi erők. E bankárok féltek, hogy ha Amerika országként egyben marad, gazdasági és pénzügyi függetlenséget nyer, ami viszont felborítaná uralmukat. A Rothschild-család szava döntő volt. Rögtön felismerték a fantasztikus előnyét, ha eladósodva a bankároknak, az élénk, magabiztos és önellátó Köztársaságot, két gyenge demokráciával helyettesítik. Útnak indították hát titkos ügynökeiket, hogy szakadékot ássanak a Köztársaság két fele közé.”\r\n1886: A francia Rothschild-bank, a De Rothschild Freres jelentős tulajdonhányadot szerez az orosz olajmezőkből és megalapítja a Caspian and Back Sea Petroleum Campany nev alatt futó céget, ami hamarosan a világ második legnagyobb olajtermelő cége lesz.\r\n1887: A Rothschildok finanszírozzák a kimberley-i gyémántbányák egyesítését Dél Afrikában. Hamarosan ők lesznek a legnagyobb tulajdonosok a De Beers cégben, és drágakövet bányásznak Afrikában és Indiában.\r\n- Búr háború a Rhodes vállalkozásokba fektetett kölcsön megmentésére\r\n1895: Edmond James de Rothschild, Jacob (James) Mayer Rothschild legkisebb fia elutazik Palesztínába, és hamarosan az első zsidó kolóniák finanszírozója lesz, hogy előkészítse a Rothschildok hosszú távú elképzelését egy általuk alapított országra.\r\n\r\n1897: A Rothschildok megalapítják a Cionista kongresszust és megszervezik az első találkozóját Münchenben. Mivel a helyiek ellenzik a zsidó jelenlétet, így a kongresszust Bázelben tartják augusztus 29-én.\r\nA találkozó elnöke Theodor Herzl, akit megválasztanak a Cionista Szervezet elnökévé, s átveszik a piros Rothschild jelet, vagyis a hatágú csillagot cionista zászlójukhoz, ami 51 évvel később az izraeli zászlón jelenik meg.\r\n1906: Mivel egyre labilisabb a helyzet a régióban, és mivel egyre nagyobb a konkurencia a Standard Oil és a Caspian and Black Sea Petroleum Company között, a Rothschildok úgy döntenek, hogy eladják cégüket a Royal Dutch and Shellnek.\r\n\r\n1907: Jacob Schiff Rothschild, a Kuhn, Loeb and Co. vezérigazgatója figyelmezteti barátait egy beszédében a new york-i kereskedelmi kamarában:\r\n„Ha nincs nemzeti bankunk, ami felügyeli a pénzeszközeinket, az ország nagyobb pénzügyi válságba keveredik, mint amit valaha is látott.”\r\n\r\n1912: A decemberi Truth folyóiratban George R. Conroy a következőket írja Jacob Schiff bankárról: „Schiff úr a nagy Kuhn, Loeb and Co. magánbank igazgatója, ami a Rothschildok érdekeit képviseli az Atlanti-óceán itteni felén. Sokan nagy pénzügyi stratégának tartják, és már több éve egy Standard Oil nevű hatalmi cég pénzügyi igazgatója. A Harrimanok, a Gouldok és a Rockefellerek legjobb barátai közé tartoznak, és együtt is működtek az összes vasúti vállalkozásban.”\r\n\r\n1913: A Rothschildok megalapítják Amerikában az Anti Defamation League (ADL) elnevezésű társaságot, amit azért találnak ki, hogy mindenkit „antiszemitának” bélyegezzenek, aki megkérdőjelezi a Globális „Elitet”.\r\n\r\nÉrdekes, hogy ugyanabban az évben megnyitják az utolsó és máig létező nemzeti bankjukat Amerikában, a Federal Reserve-et. Charles Lindbergh képviselő a következőket mondta a Federal Reserve-törvényről december 23-án:\r\n\r\n„Ez a törvény megalapozza a Föld leghatalmasabb vagyonkezelő társaságát. Amikor az amerikai elnök aláírja a törvényt, legalizálja a láthatatlan kormány hatalmát a pénz fölött… Minden idők legnagyobb bűntényét követik el ezzel a banki és bakjegy törvénnyel.”1914: A Rothschildok három európai hírügynökséget uralnak, a német Wolffot (alapítva: 1849), az angol Reuterst (1851) és a francia Havas (1835) nevű céget.\r\n\r\nWolff nevű cégüket használják fel a német nép háborús uszítására.\r\n    Mostantól kezdve alig vannak hírek a Rothschildokról a médiában, mivel az övék.\r\n1915-17 bolsevik forradalom finanszírozása a Loeb és Khun, német partnerén a Wartburg bankházon keresztül.\r\n1919  Az N. M. Rothschild &amp; Sons permanens szerepet kap világszinten a napi aranyár meghatározásában. Ezt minden nap délelőtt 11-kor készítik a City of London ugyanazon irodájában\r\n\r\n1939: I. G. Farben, a világ legnagyobb vegyipari termékforgalmazója és a legnagyobb német vasipari forgalmazó lényegesen megnöveli bevételét. Ezt a termelésnövekedést majdnem kizárólag a német hadsereg második világháborús felfegyverkezésére használják. A céget a Rothschildok vezették, és később ők alkalmaznak munkára zsidókat és más népeket a koncentrációs táborokban.\r\n\r\nA XIX. század elején Magyarország a Habsburg uralkodóház fennhatósága alatt állt. A birodalomban a jegybanki feladatokat előbb az 1816. július 1.-től működő Osztrák Nemzeti Bank, majd az 1878. szeptember 30-án létrejött és paritásos alapon dolgozó Osztrák-Magyar Bank látta el.\r\n\r\nAz 1848-49-es forradalom és szabadságharc idején a megalakuló első független magyar kormány a jegybanki feladatok ellátását a Pesti Magyar Kereskedelmi Bankra bízta.\r\n\r\nAz első világháború következményeként 1918. október végén az Osztrák-Magyar Monarchia felbomlott, az Osztrák-Magyar Bankot felszámolták. A központi banki feladatkört az 1921. július 11-én megalakult Magyar Királyi Állami Jegyintézet vette át.\r\nAz első világháború után a népszövetségi kölcsön folyósításának egyik feltétele a kormánytól független Nemzeti Bank megalakulása volt. (Korábban az Osztrák-Magyar Bank, a Monarchia közös jegybankja látta el a központi bank feladatkörét, amelyet az 1921. július 11-én megalakult Magyar Királyi Állami Jegyintézet vett át.) \r\n\r\n Magyarzsákodi Hegedűs Lóránt 1920. december 16. és 1921. szeptember 27. között az első Teleki-kormány, majd a Bethlen-kormány pénzügyminisztere, megbízására Krausz  Tibor  bankár  Londonba  utazott,  mely  utazás  célja  egy  10  millió  forintos  kölcsön  kilátásainak felmérése volt a magyar kormány részére. \r\nHála  a  népszövetségi  ráhatásnak  és  Norman  Montagu  tevékenységének,  a  függetlenség feltételei erőteljesen érvényesültek az 1924-es magyar jegybanki szabályozást  illetően,  ezen  túl  az  1908.  évi  magyar  bankenqueten  elhangzott  javaslatok közül több megjelent, tükröződött az 1924. évi V. tc-ben. Egy  önálló  fejezet,  a  VII.  fejezet  „A  bank  viszonya  a  kormányhoz”  tartalmazta    a    jegybanki    függetlenség    alapszabályait.    A    45-49.cikk    rendelkezései a funkcionális önállóságot teremtették meg a jegybank számára.\r\n\r\n(Montagu Collet Norman, 1st Baron Norman DSO PC (6 September 1871 – 4 February 1950) was an English banker, best known for his role as the Governor of the Bank of England from 1920 to 1944. )/A  Bank of England Rothschild érdekeltség legalábbis ez időben./\r\nA Magyar Nemzeti Bankról szóló 1924. évi V. törvénycikket 1924 áprilisában fogadta el a nemzetgyűlés. Ezt követően, 1924. május 24-én részvénytársasági formában a mai Szabadság tér 8-9. szám alatti bankpalotában megalakult az önálló magyar jegybank, amely egy hónappal később, június 24-én kezdte meg működését. Az intézmény alaptőkéje 30 millió aranykorona volt, és 300 ezer, egyenként 100 aranykorona névértékű részvényre oszlott. A részvények egy része, de nem a többségük, az állam tulajdonában volt. A kormányzat kirendelt kormánybiztosa révén gyakorolt állandó felügyeletet működése felett. Részvényeseit a közgyűlés képviselte. Legfőbb szerve a nagybirtokosok, gyáriparosok és vezető bankok soraiból a közgyűlés által választott tizenhárom tagú főtanács volt, amelynek elnökét a kormány előterjesztésére az államfő nevezte ki. A pénzintézet első elnökének tisztére a Wekerle-kormány egykori pénzügyminiszterét, Popovics Sándort jelölték. A Magyar Nemzeti Bank (MNB) fő feladata a bankjegykibocsátás volt. A központi bank megalakulása után, 1924 júliusában már folyósították a népszövetségi kölcsön 40 százalékát, amellyel sikerült megállítani az inflációt. A kölcsön jelentős része – a fizetési hiány pótlása mellett – a bank ércfedezetének alapjául szolgált. A bank meghatározó szerepet játszott a gazdasági stabilizációban, jórészt Popovics Sándor szakértelmének köszönhetően.\r\nMegalakulásától – 1930 – részvényese és aktív tagja a Nemzetközi Fizetések Bankjának (BIS).\r\n\r\nA NB  akkori alapszabálya egy helyen utalt közvetve a külföldi tőke jelenlétére (22. cikk): „Ha   a   jegybank   alapításában   a   külföldi   tőke   is   részt   vesz,   külföldiek   is   választhatók   főtanácsosokká, de a külföldi honosságú főtanácsosok száma négyet nem haladhat meg.”\r\n\r\nTovábbá ajánlom figyelmed be az alábbi cikket és a 2006 utáni pénzügyi nehézségeinket.\r\nhttps://www.napi.hu/redirectedbyprint/titleunknown.293207.html"
<https://aristo.pestisracok.hu/vegso-harc-a-klerikalizmus-ellen/?replytocom=27416>