_:nfafcb546fa15448eb06b0a56e70e479cxb0
<http://schema.org/articleBody>
"&amp;nbsp;\n\r\nБлизо 60% от идеята за създаване на Национална оперативна морска обсервационна (наблюдателна) система (НОМОС) е изпълнена, но това е постигнато само с работа на парче, а за да се реализира целият проект, ролята на държавата е от изключителна важност. Това заяви за в. &amp;bdquo;Черно море&amp;rdquo; гл.ас. инж. Виолета Слабакова от секция &amp;bdquo;Океански технологии&amp;rdquo; към Института по океанология - БАН. Пред България като страна членка на Европейския съюз и страна по редица световни и регионални споразумения за опазване чистотата на океанските и морските води, в частност на Черно море, и изискванията на Рамковата директива за морска стратегия се поставят редица предизвикателства. Тяхното изпълнение налага разработването на изчерпателна и организирана мониторингова система, която обхваща множество аспекти. Реализирането на НОМОС би&amp;nbsp;подпомогнало значително устойчивото развитие черноморското ни крайбрежие и изключителната икономическа зона на България в Черно море чрез осигуряването на оперативна информация и прогнози за морската околна среда. Според инж. Слабакова данните, които се събират в реално време, имат не само научно, но и широко приложно значение. Те служат не само на институциите като ДП &amp;bdquo;Пристанищна инфраструктура&amp;rdquo;, ИА &amp;bdquo;Морска администрация&amp;rdquo;, но и на морския бизнес, туризма и изобщо на цялата общественост.\r\nКато пример за\r\nскорошно тяхно постижение\r\nв тази насока тя посочи разработката &amp;bdquo;Система за наблюдение параметрите на морската среда в пристанищните райони и заливи по българското черноморско крайбрежие&amp;rdquo; (ПОМОС) - един от основните елементи на НОМОС, което стана по поръчка на сегашното ДП &amp;bdquo;Пристанищна инфраструктура&amp;rdquo;. В. &amp;bdquo;Черно море&amp;rdquo; припомня, че тази разработка спечели награда &amp;ldquo;Варна&amp;rdquo; за научно-техническо постижение през 2009 г. Системата осигурява оперативна информация за състоянието на морската среда и прилежащата атмосфера в пристанищните райони и заливи по българското Черноморие и така помага за безопасното корабоплаване. Тя разполага с 14 измервателни пункта, които обхващат цялото черноморско крайбрежие (от Калиакра, Балчик, Варна, нос Емине, Поморие до пристанището на Нефтохим в Бургас ). Монтирани са общо 45 измервателни уреди, които дават оперативни данни в реално време за основните метеорологични и океанографски параметри: вятър - скорост и посока, температура, влажност, слънчева радиация, видимост, соленост, течение, вълнение, ниво и т.н. Повечето пунктове са поставени на подходящи места на пирсовете и цялата информация от тях се предава по интернет до крайния потребител. По думите на инж. Слабакова в процеса на експлоатация&amp;nbsp; на системата\r\nзначителен интерес към информацията,&amp;nbsp;\r\nпредоставяна&amp;nbsp; от ПОМОС, е&amp;nbsp; проявен&amp;nbsp; и от представители на туристическата индустрия, водните спортове&amp;nbsp; и&amp;nbsp; риболова,&amp;nbsp; което&amp;nbsp; доказа&amp;nbsp; нейната&amp;nbsp; обществена полезност.&amp;nbsp; Само за 2010 г., когато системата е била със свободен достъп, са регистрирани над 50 0000 външни посещения на сайта. През 2011 г. Институтът по океанология при БАН предава ПОМОС на нейния собственик ДП &amp;bdquo;Пристанищна инфраструктура&amp;rdquo;. Но предприятието поради липса на средства не успява да поддържа ефективно сложната система.&amp;nbsp;Това довежда до спиране на по-голяма част от измервателната техника, която се нуждае от периодична профилактика, калибриране или подмяна. През декември миналата година със заповед на министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията ПОМОС е безвъзмездно предоставена от ДППИ на ИО - БАН. За съжаление, към момента системата предоставя оперативна информация само от метеостанциите и то не от всички измервателни пунктове. Сега институтът търси варианти за възстановяване и надграждане на&amp;nbsp; системата чрез кандидатстване за финансиране по различни европейски и национални програми. ПОМОС е проектирана така, че да&amp;nbsp; осигури възможност за&amp;nbsp; интегриране&amp;nbsp; на&amp;nbsp; допълнителни сензори в зависимост от интереса на различните потребители. Идеята ни е да инсталираме допълнителни датчици, измерващи основните биохимични характеристики на морската вода, които да предоставят&amp;nbsp; информация&amp;nbsp; за нуждите на екологичния мониторинг, обясни инж. Слабакова.&amp;nbsp;\r\nЦелта на Националната оперативна морска обсервационна система\r\n(НОМОС)&amp;nbsp; е да осигурява адекватна, своевременна и пълна информация за състоянието на морската околна среда, включваща както прогнози, така и анализи. Нещо изключително важно при вземането на решения, свързани със защитата и възстановяването на&amp;nbsp; устойчивото развитие на бреговата зона. Тя е проектирана да интегрира данни от различни източници: брегови станции, подводни полигони, платформи, закотвени буйове, автономни профилиращи сонди, научно-изследователски експедиции, кораби доброволци, спътникови наблюдения. В мащабния проект освен Института по океанология са включени и Националният институт по метеорология и хидрология, хидрографската служба към Военноморските сили,&amp;nbsp; СУ &amp;ldquo;Св. Кл. Охридски&amp;rdquo;, ВВМУ &amp;bdquo;Никола Й. Вапцаров&amp;rdquo;, Техническият университет - Варна.\r\nВсъщност реализацията на НОМОС&amp;nbsp; започна през 2003 г. с\r\nпървия проект в областта на оперативната океанология\r\nза Черно море - &amp;bdquo;Арена&amp;rdquo;, който беше финасиран по 5-а рамкова програма на ЕК, обясни Виолета Слабакова. Оттам нататък малко по малко системата беше надграждана основно с пари от държавни агенции, научни фондове, индустрията, международни фондове. Така вече (общо до 60 на сто) са изградени повечето от основните й елементи, като мониторинговата програма, подсистемите &amp;ldquo;Галата&amp;rdquo;, &amp;bdquo;Шкорпиловци&amp;rdquo;, ПОМОС,&amp;nbsp; БулАрго, BulSeaL, MARINEGEOHAZARD и др. Според океанолога може да се говори много за всеки от изградените й основни елементи (някои частично) - всеки един от тях е уникален и обслужва различни цели. В случая обаче важното е те да бъдат доразвити и интегрирани в общ информационен портал. За това е нужен&amp;nbsp; сериозен финансов и човешки ресурс, какъвто не е по силите само на Института по океанология. Добре би било около идеята да се обединят и всички заинтересувани институции, организации, които също могат да подават информация в общата система. И достъпът до нея да бъде свободен. Защото не само държавата, учените, но и всеки гражданин има право да знае какво се случва с нашето море, допълни инж. Слабакова.\r\n&amp;nbsp;Стефан Денков\r\n"
<https://www.chernomore.bg/a/2-varna/13653-nablyudatelna-sistema-shte-pomaga-za-ustoychivo-razvitie-na-chernomorieto>