_:n9eac3de1d1f3450ea29ae45284f0bcf1xb0
<http://schema.org/articleBody>
"Система eHealth –не нова ідея у світі. У Великій Британії вона існує вже понад 20 років, в Естонії –10-12. США, Польща, Словенія, Чехія та інші країни світу – також діджиталізують отримання та надання медичних послуг. Західний досвід засвідчує ефективність подібних розробок. Також на тему:МОЗ оприлюднили план розвитку системи eHealth Впровадження системи eHealth у кожній країні залежить від двох ключових параметрів: рівня розвитку інформаційно-комунікаційних технологій; керівництва, нормативної і законодавчої бази, стандартів і людських ресурсів. Усі ці фактори формують можливість переходу медицини на новий рівень. Наприклад, в Естонії дуже добре розвинена система eHealth. Населення Естонії складає 1,3 мільйона осіб, в Україні –42 мільйони. Окрім різної кількості зареєстрованих пацієнтів у системі, є відмінності і в підходах до адміністративних процесів. eHealth швидко розвивається Нині в українській системі eHealth зареєстровано понад 28 мільйонів пацієнтів, 1885 медичних установ, 1221 аптека, 25229 лікарів, 11877 фармацевтів і 23 оператора МІС (медична інформаційна система). Це масштабний результат. Керуючапартнерка компанії EdenLab (компанії IT-розробника системи eHealth) Марина Квашніна “Звичайно, ми використовували і використовуємо досвід інших країн. Зокрема, одним із консультантів українського МОЗ виступив Єжи Міллер, який відповідав за побудову служби здоров'я у Польщі. Нами активно вивчався і використовувався досвід Великої Британії. Щодо самої української системи eHealth та її архітектури –ми будуємо її з огляду на специфіку і завдання нашої системи охорони здоров'я”. Своїм досвідом наші розробники також охоче діляться. Адже українська система eHealth працює за принципом opensource (доступність і відкритість). Так, на конференції в Амстердамі, де представники десятків країн демонстрували свої напрацювання у сфері охорони здоров'я, окремо відзначили й успіхи українських розробників eHealth. У тій же Польщі, яка багато в чому є великим прикладом, не змогли побудувати єдину систему управління закупівлею медичних послуг. В українській національній системі цей функціонал закладався від самого початку: на рівні первинної ланки –на основі підписаних із сімейними лікарями декларацій, на спеціалізованому рівні – на основі даних про надані сервіси (операції, пологи і тощо). Також в української eHealth знеособлені (псевдонімізовані) медичні дані, що підвищує безпеку системи й відповідає європейським правилам GDPR. Крім того, європейські експерти ОЕСР (Організація економічного співробітництва і розвитку) визнали український кейс eHealth одним із найбільш перспективних у форматі приватно-державного партнерства. Що ж вдалося реалізувати у побудові української системи eHealth та в чому її унікальність, розберемося нижче. ТОП-5 проривів української eHealth 1. Рекордно короткий час побудови Унікальність української eHealth в тому, що вона була побудована за рекордно короткий час. З нуля. Уже сьогодні, через три роки від старту робіт, пацієнти користуються послугами сімейних лікарів, представники бізнесу мають можливість працювати у зв'язці з державою, лікарі по-новому оцінюють свою роботу. Водночас Міністерство охорони здоров'я має можливість аналізувати дані, які зберігаються в системі eHealth, і на основі них ухвалювати важливі рішення у сфері охорони здоров'я. В eHealth використовують провідні технології Обсяг даних, які зараз зберігаються в електронній системі охорони здоров'я України, сягає 10 ТБ. Це колосальна кількість інформації, яку можна використовувати для спостереження за станом здоров'я населення (publichealthsurvaillance), прогнозування закупівель медичних препаратів, вакцин тощо на основі не сумнівних статистичних звітів, а реальних даних. Якщо говорити про західні країни, то їхня системи eHealth вибудовувалися десятиліттями. Керуюча партнерка компанії EdenLab (компанії IT-розробника системи eHealth) Марина Квашніна “Україна опинилася в унікальній ситуації. У нас взагалі нічого не було, тому нам нічого не треба було ремонтувати. Тоді як багато країн цей шлях проходили останні десятиліття. Тобто, у них була величезна legacy (спадок, - Ред.), коли тобі доводиться працювати з великою кількістю контрагентів, системами, щось ремонтувати, щось добудовувати. Нам випав унікальний шанс, ми взяли все найкраще з останніх розробок і досягнень, які є усвіті сьогодні ”. 2. Найшвидший у світі запуск електронних рецептів На початку цього року стартував \"електронний рецепт\"для національної програми \"Доступні ліки\" (забезпечує видачу безкоштовних ліків). Запуск електронних рецептів в Україні вийшов найшвидшим у світі, завдяки ефективній адміністративній роботі і якісній IT-розробці. Ексголова НСЗУ Олег Петренко “Завдяки електронним інструментам програма стала зручнішою для пацієнтів, адже вони можуть погасити е-рецепт в будь-якій аптеці, яка уклала договір з НСЗУ, а не тільки в тій, яка прив'язана до місця проживання. Ми знаємо, що 26% всіх виписаних електронних рецептів погашаються впродовж години. А це говорить про те, що людині досить усього лише години, щоб відвідати свого лікаря, отримати е-рецепт і потім –\"Доступні ліки\"”. Процес використання електронного рецепта максимально простий: після того, як його виписує лікар, пацієнт отримує на мобільний телефон номер е-рецепта і код підтвердження. Далі потрібно прийти до аптеки, що бере участь у програмі \"Доступні ліки\", назвати цей номер і код та отримати безкоштовно (або з невеликою доплатою) препарат. Нині, за даними НСЗУ, виписано понад 5 мільйонів електронних рецептів. Наступним етапом буде можливість лікарям виписати будь-який препарат в електронній формі. За словами експертів, коли це буде реалізовано, ми відійдемо від практики, коли будь-який папірець можна купити у лікаря. Тепер система не дозволить цього зробити. Крім того, рецепти будуть виписуватися на діючу речовину, без зазначення назви і фірми-виробника препарату. Це виключить можливість того, що лікар прописує ліки тієї фірми, з якою співпрацює. eHealth робить медицину доступнішою 3. Ефективна відкрита архітектура Українська система eHealth має дворівневу відкриту архітектуру, в якій центральний рівень виконує функцію хаба для зберігання, обробки та обміну інформацією. Системи периферійного рівня (медичні, аптечні, лабораторні інформаційні системи тощо) взаємодіють з центральним компонентом через API (програмний інтерфейс програми). Відкрита архітектура –що це? Архітектура програмного забезпечення, на яку опубліковані специфікації, що дозволяє іншим виробникам легко розробляти доповнення. EHealth є центральною частиною екосистеми, навколо неї знаходиться велика кількість комерційних компаній. Центральний компонент eHealth не взаємодіє з пацієнтом безпосередньо, це роблять МІСи, які працюють з лікарнями, аптеками і так далі. Також на тему:Продовження медреформи: заклади вторинної та третинної ланки переходять на електронну систему Будь-який виробник програмного забезпечення для медичних установ може інтегруватися з eHealth і надати зручний інтерфейс для своїх користувачів. Керівники клінік мають змогу у будь-який момент змінити постачальника МІС, оскільки всі дані зберігаються в eHealth. Власниками даних є самі користувачі. Вони авторизують постачальника МІС, через якого хочуть працювати з eHealth. Всі охочікомпанії, зокрема, МІСи, можуть заходити на відкритий портал, бачити код і всю інформацію щодо системи. Виходячи з цього, вони можуть створювати свої розробки, продукти, пропозиції і брати участь у відкритих тендерах. 4. Найбільша система на FHIR-протоколі В українській системі eHealth використовується новітній стандарт обміну медичною інформацією FHIR (англ. Fast Health care Interoperability Resources - ресурси швидкої взаємодії у сфері охорони здоров'я). FHIR API рекомендований у США для доступу до публічної медичної інформації. Стандарт FHIR застосовують такі гіганти, як Google і Apple. У момент, коли ми починали, застосування цього стандарту було досить ризикованим, дуже інноваційним. А на сьогодні – це стандарт галузі. Відтак, наш вибір був правильним. Перехід на цей стандарт виявився настільки стрімким, що вже зараз – по суті, третій рік – найбільші компанії світу, серед них і Amazon, працюють на FHIR. І так вийшло, що українська eHealth-платформа – серед ключових новаторів та інтеграторів цього стандарту, – розповів Станіслав Островський, один із керівників EdenLab. Суть цього стандарту в наступному: медичні дані, на основі міжнародних кодів, зберігаються таким чином, щоб будь-яка лікарня у будь-якій точці світу могла зрозуміти результати обстеження, проведеного будь-яким лікарем. Це означає, що якщо ви зі своєю карткою від лікаря Нестеренка потрапите до лікаря Джонатана, він абсолютно точно зрозуміє, що мав на увазі лікар Нестеренко. Це і є стандарт передачі, обробки та зберігання медичних даних. Приміром, ви приходите до лікаря і говорите: \"У мене третій день нежить, він зеленого кольору\". Сказане вами буде розкладено на цеглинки: \"нежить\", \"зелений колір\", \"три дні поспіль\". І якщо ви наступного разу кудись звернетеся, то цей або інший лікар чітко побачить вашу історію хвороби, оскільки певним симптомам відповідають спеціальні коди. Коли через п'ять років вся ця \"аналітика\" збереться, то за запитом \"нежить\" ви отримаєте абсолютно всю історію усіх ваших супутніх хвороб, точно так, як це відбувалося, скажімо, з тиском. І з цим можна буде працювати, наприклад, прогнозувати гіпертонічний криз. Керуюча партнерка компанії EdenLab (компанії IT-розробника системи eHealth) Марина Квашніна “ Насамперед це дає повноту даних по медицині. По-друге – інтероперабельність, коли всі лікарі в змозі прочитати історію хвороби будь-якою мовою. І третє, що алгоритми можуть без лікарів (поки додатково до лікарів) ставити діагнози і давати прогнози стосовно зміни вашого здоров'я – це те, що зараз відбувається у медицині”. 5. Найшвидші темпи підписання декларацій Темпи наповнення й освоєння української системи e-Health були рекордними. Зокрема, наскільки швидкого підписання декларацій не було ні у кого. Право вибору лікаря для первинної допомоги було відкрите у квітні 2018 року. З січня 2019 року всі лікарі мають технічну можливість укладати декларації оптимальної кількості: сімейний лікар – 1800, терапевт – 2000, педіатр – 900. Нині 28 мільйонів українців вже скористалися цією можливістю. Пацієнт в Україні має право на безкоштовну консультацію зі своїм лікарем у клініці по запису, може спілкуватися з ним телефоном. Водночас, лікар не може вносити дані до електронної системи без відома пацієнта, а медичні заклади – змушувати людей підписувати декларації з дільничними. \"Право вільного вибору лікаря є основоположним у кампанії \"Лікар для кожної сім'ї\". Воно закріплене у \"Порядку вибору лікаря, який надає первинну медичну допомогу\", затвердженому наказом Міністерства охорони здоров'я № 503 від 19.03.2018 року\", – йдеться у повідомленні МОЗ. Сьогодні є можливість вибрати лікаря первинної ланки. Вузькі фахівці – лор, кардіолог, офтальмолог, невропатолог та інші – це вже вторинна ланка, там реформа почнеться найближчим часом. Так, Україна не перша країна, яка стала на шлях діджиталізації медицини. Світовий ринок eHealth у 2018 році аналітики оцінюють у 47,6 мільярда доларів, а у 2023 році, за прогнозами, він досягне позначки від 132 до 308 мільярдів доларів. Країнами-лідерами, де система електронної медицини вже працює давно й успішно, є США, Німеччина та Велика Британія. Але і там є свої труднощі. Зараз без IT-складової складно побудувати ефективну систему. IT-компанії, які беруть участь у розробці української eHealth, справляються дуже добре, як в ефективності, так і за часом. Але побудова наскільки глобальної системи – це завдання на багато років уперед. Потрібен час, аби багатомільйонна країна відчула переваги діджитал-медицини. Але Україна уже відчуває. І це лише початок. Автор: Тетяна Василенко Більше новин, що стосуються лікування, медицини, харчування, здорового способу життя та багато іншого – читайте у розділі Здоров'я."
<https://health.24tv.ua/medreforma_v_ukrayini_top_5_dosyagnen_sistemi_ehealth_n1243637>