<http://schema.org/articleBody>
"La sal de les falles ha sigut sempre la burla intencionada i nom\u00E9s en la mesura que aquesta burla val, val una falla&amp;quot;. Les paraules de Joan Fuster a l&amp;#039;article  Les Falles, tema de falla \u00E9s la millor definici\u00F3 per a qui no coneix la festa. Els gaireb\u00E9 700 monuments que fins dilluns ocupen la majoria de carrers de Val\u00E8ncia s\u00F3n molt m\u00E9s que una expressi\u00F3 art\u00EDstica. O, almenys, aix\u00F2 eren a l&amp;#039;origen. Les Falles han tingut la seva ra\u00F3 de ser en la cr\u00EDtica de les decisions dels poders p\u00FAblics i la s\u00E0tira dels seus comportaments. Fuster diria que &amp;quot;les falles s\u00F3n, d&amp;#039;alguna manera, una vertadera explosi\u00F3 de sinceritat col\u00B7lectiva&amp;quot;. I aix\u00ED ho van ser durant molts anys. Els ve\u00EFns plasmaven en els ninots els problemes que vivien als seus barris i durant les festes no hi havia alcalde o pol\u00EDtic que s&amp;#039;escap\u00E9s de la cr\u00EDtica i les flames. Malauradament, els anys de dictadura i m\u00E9s tard les majories absolutes del PP van buidar de contingut social les falles per convertir-les en els grans i vistosos monuments d&amp;#039;avui dia, que si b\u00E9 mantenen cert esperit sat\u00EDric, disten molt del missatge subversiu que van popularitzar aquesta festa. A m\u00E9s, el poder pol\u00EDtic va aconseguir domesticar l&amp;#039;activitat fallera, per definici\u00F3 progressista, i la va convertir en una expressi\u00F3 cultural folkl\u00F2rica i regionalista. L&amp;#039;intent homogene\u00EFtzador de la festa va tenir la seva contestaci\u00F3 en algunes comissions que van decidir mantenir viva l&amp;#039;her\u00E8ncia combativa de les primeres falles. \u00C9s el cas de la comissi\u00F3 Arrancapins, al barri d&amp;#039;Abastos. \u00C9s la falla alternativa per excel\u00B7l\u00E8ncia de Val\u00E8ncia. &amp;quot;Alternativa per no seguir els dictats de la Junta Central Fallera&amp;quot;, matisa Josep Antoni Collado, membre de la comissi\u00F3. Es diferencia de la resta, en primer lloc, per posicionar-se i configurar-se no solament com una falla sin\u00F3 tamb\u00E9 com un col\u00B7lectiu social i ve\u00EFnal. En vista de l&amp;#039;actitud apol\u00EDtica de la majoria, Arrancapins ho t\u00E9 clar: &amp;quot;Aquesta \u00E9s una falla progressista, valencianista i laica&amp;quot;. Cadascuna d&amp;#039;aquestes paraules tenen sentit en la vida de la comissi\u00F3. A m\u00E9s, que siguin els mateixos fallers qui fan la falla, els permet fer-la al seu gust i configurar-la d&amp;#039;acord amb l&amp;#039;actualitat. Per exemple, el dia abans de la  plant\u00E0 encara estaven fent els ninots que representarien la Primavera valenciana . A m\u00E9s, els seus cadafals es planten fora de concurs perqu\u00E8 entenen que l&amp;#039;art que plasmen els seus fallers no pot ser avaluat per ning\u00FA i perqu\u00E8 no comparteixen l&amp;#039;\u00E0nim competitiu amb altres comissions. Per\u00F2 no solament en aix\u00F2 la falla \u00E9s progressista. &amp;quot;No acceptem el tracte masclista que imposa la festa&amp;quot;, assenyala Collado i, per aix\u00F2, des de l&amp;#039;any 1991 no hi ha c\u00E0rrecs de fallera major o president, perqu\u00E8 els consideren discriminatoris. Aix\u00ED mateix, des dels anys 80 la falla va abolir tots els c\u00E0rrecs de la comissi\u00F3 per funcionar de manera assemble\u00E0ria. Nom\u00E9s mantenen uns c\u00E0rrecs de manera testimonial per poder inscriure&amp;#039;s en la llista oficial de falles i que la Junta Central no els pugui obrir un expedient. &amp;quot;Ganes no els en falten&amp;quot;, afegeix amb un riure sarc\u00E0stic Collado. Especialment durant els anys de la Transici\u00F3, Arrancapins va lluitar molt a favor de la normalitzaci\u00F3 i la unitat ling\u00FC\u00EDstica i, des de llavors, totes les comunicacions les fan en valenci\u00E0. D&amp;#039;altra banda, com que \u00E9s una falla laica, la comissi\u00F3 no participa en cap tipus d&amp;#039;acte religi\u00F3s. Per\u00F2 si per alguna cosa ha treballat aquesta comissi\u00F3 \u00E9s per tractar de fomentar els valors de les falles com una festa popular i de barri. Els seus actes s\u00F3n p\u00FAblics, al carrer i participatius. Durant la setmana fallera tenen una extensa programaci\u00F3 cultural que tracta de defensar la identitat del Pa\u00EDs Valenci\u00E0. Falles al carrer Per destruir el mite que les falles s\u00F3n per als fallers, van n\u00E9ixer les Falles Populars i Combatives. Aquest any \u00E9s el nov\u00E8 consecutiu que se celebren i el primer que planten la seva pr\u00F2pia falla, per\u00F2 els objectius segueixen sent els mateixos que el primer dia. &amp;quot;Vol\u00EDem obrir una festa que cada vegada era m\u00E9s tancada i recuperar la cultura popular valenciana&amp;quot;, explica Mar Estrela, membre de les Falles Populars i Combatives. Per aconseguir-ho, programen, per exemple, concerts d&amp;#039; albaes o recitals po\u00E8tics de Fuster i Estell\u00E9s. Les Falles populars no tenen cap subvenci\u00F3 i, per aquest motiu, aquest any van emprendre una iniciativa de micromecenatge que els va permetre reunir m\u00E9s dels 2.600 euros que necessitaven."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/Falla-que-no-pogut-domesticar_0_665333480.html>