<http://schema.org/articleBody>
"Durant tota la Setmana Santa les criatures enganxen les cares als aparadors de les pastisseries i els forns per contemplar les mones de Pasqua. Tot i aix\u00F2, el Gremi de Pastissers de Catalunya assegura que ser\u00E0 dif\u00EDcil poder igualar la xifra de vendes de l&amp;#039;any passat, que van ser gaireb\u00E9 700.000 mones a tot Catalunya. &amp;quot;Aquest any se n&amp;#039;estan venent de m\u00E9s petites&amp;quot;, explica Joan Turull, el president del Gremi de Pastisseria. Ara s\u00F3n pocs els pastissers que fan figures de xocolata espectacle, de dif\u00EDcil elaboraci\u00F3, perqu\u00E8 &amp;quot;es dediquen a fer la que vendran segur&amp;quot;, afegeix Turull. Les previsions al Pa\u00EDs Valenci\u00E0 s\u00F3n superiors: el Gremi de Pastissers espera que se&amp;#039;n venguin gaireb\u00E9 900.000. Enguany les novetats de figures de xocolata s\u00F3n les Monster High, el Tint\u00EDn i els coneguts Angry Birds. Es mantenen amb for\u00E7a figures d&amp;#039;altres anys com la Dora Exploradora, la Hello Hitty, els Barrufets, el Mic, els cl\u00E0ssics de la Disney com el Mickey Mouse i la Minnie, i, sobretot, els jugadors del Bar\u00E7a i tamb\u00E9 de l&amp;#039;Espanyol. Hist\u00F2ria de la mona Primer va ser l&amp;#039;ou. Despr\u00E9s va arribar la xocolata. Els padrins regalaven tortells per Pasqua amb tants ous com anys tingu\u00E9s la criatura fins que en compl\u00EDs 13. Tan bon punt la primavera esclatava, les gallines ponien ous a tort i a dret i llavors el padr\u00ED, que era una figura amb pes familiar, s&amp;#039;encarregava de regalar als petits el dol\u00E7 m\u00E9s desitjat per Pasqua, un tortell fet amb ous i decorat amb ous bullits. I \u00E9s que els ous, fr\u00E0gils i durs alhora, simbolitzen la vida que recomen\u00E7a amb el bon temps. Ara b\u00E9, aviat va arribar la xocolata, i la hist\u00F2ria va canviar. La versatilitat d&amp;#039;aquest ingredient ha arribat a desbancar els tortells per convertir-se, tota sola, en la mona per antonom\u00E0sia.  El pastisser Enric Rovira, per exemple, ha passat anys dissenyant ous de xocolata per Pasqua, tot i que aquest any ha trencat amb el passat i ha creat el Floquet de Neu amb xocolata blanca i xocolata amb llet. Aquest ingredient \u00E9s molt important per a Enric Rovira, per\u00F2 no \u00E9s una xocolata qualsevol. &amp;quot;Per Pasqua, hi ha la tend\u00E8ncia a no donar import\u00E0ncia a la qualitat de la xocolata, perqu\u00E8 es prioritza m\u00E9s la forma&amp;quot;, diu. Per qu\u00E8 no es fa servir xocolata negra per a les mones?, es pregunta i diu que &amp;quot;es creu que a les criatures no els agrada, per\u00F2 \u00E9s un pensament erroni&amp;quot;. Per aix\u00F2, en fa servir per a les seves mones. El pastisser Christian Escrib\u00E0 reivindica les mones de Pasqua com una de les tradicions m\u00E9s arrelades del pa\u00EDs, que &amp;quot;comen\u00E7a a agradar a Espanya, per\u00F2 que corre el perill que a Catalunya es perdi, perqu\u00E8 cada vegada m\u00E9s es venen figures de xocolata de poca qualitat&amp;quot;. Enguany, Escrib\u00E0 ha dedicat la mona de Pasqua a l&amp;#039;any del drac xin\u00E8s per la prosperitat i l&amp;#039;energia que simbolitza. Per aix\u00F2, a l&amp;#039;aparador de la pastisseria de Gran Via de Barcelona es pot veure un drac xin\u00E8s de 100 quilos de xocolata, que fa 2,10 m de llarg\u00E0ria i 1,50 m d&amp;#039;al\u00E7ada. L&amp;#039;any passat, Escrib\u00E0 va fer la mona de Pasqua que m\u00E9s dies va durar perqu\u00E8 la va dedicar als quatre partits Bar\u00E7a-Madrid que es van disputar durant les dates de Setmana Santa.  El forner Pere Roche, de L&amp;#039;Obrador del Mol\u00ED de Barcelona, recupera la tradici\u00F3 de les mones de Pasqua tradicionals, &amp;quot;les t\u00EDpiques de brioix, amb els ous bullits de gallina al damunt&amp;quot;, per\u00F2 amb la novetat particular de farcir-la de crema cremada. Roche aposta per la tradici\u00F3 perqu\u00E8, com a forn, la farina \u00E9s la base de tot. &amp;quot;Fem servir farines de proximitat, del pa\u00EDs, de qualitat i de tantes varietats com sigui possible, la de kamut, la d&amp;#039;espelta, l&amp;#039;ecol\u00F2gica -diu-. Aquest any \u00E9s el segon de L&amp;#039;Obrador i puc assegurar que aquesta mona tradicional t\u00E9 una acceptaci\u00F3 molt bona&amp;quot;. Aix\u00F2 no treu, per\u00F2, que els clients li demanin de posar, damunt del rotlle, conills, ous i gats de xocolata, que ja tenen preparats. El flequer Xavier Barriga, del forn Turris, aposta tamb\u00E9 per la mona de flequer, \u00E9s a dir, pel brioix enriquit (amb mantega, sucre, oli d&amp;#039;oliva i pell de llimona i de taronja ratllades) i guarnit amb ous bullits i plomes de colors. Barriga assenyala que les primeres mones de Pasqua eren aquestes, perqu\u00E8 els ous eren el m\u00E9s apreciat, i la xocolata encara no s&amp;#039;havia introdu\u00EFt amb tanta for\u00E7a com ara. &amp;quot;Aquest brioix combina molt b\u00E9 amb la xocolata, de manera que si alg\u00FA hi vol afegir la figura de xocolata \u00E9s perfecte&amp;quot;."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/Mones-mes-petites-tradicionals_0_679132081.html>