<http://schema.org/articleBody>
"Contesta amb un &amp;quot;no ho s\u00E9&amp;quot; a preguntes que alg\u00FA menys savi aprofitaria per lluir-s&amp;#039;hi. \u00C9s massa racional per barrejar certeses amb misteris. Des d&amp;#039;una tribuna senyorial orientada cap al passat, va completant pe\u00E7a per pe\u00E7a l&amp;#039;immens puzle que d\u00F3na sentit a un segle.Viu fluint tranquil cap a la mort. Obrir cossos li ha fet veure que la mat\u00E8ria limita amb la ment al cervell, i amb l&amp;#039;esperit abans i despr\u00E9s de la vida. Als 103 anys la mat\u00E8ria \u00E9s prou lleugera perqu\u00E8 la ment accepti, serena, fondre&amp;#039;s amb l&amp;#039;esperit.Ha curat m\u00E9s amb paraules que amb bistur\u00ED. \u00C9s especialista en l&amp;#039;humanisme que no veu \u00F2rgans sin\u00F3 persones. I no sabria ser l&amp;#039;imp\u00E0vid funcionari de la medicina massificada.\u00C9s prou prefabri\u00E0 per dir grupus sanguinis i prou verge de sons forans per anomenar emingwey a qui el va descriure com un petit i valent cirurgi\u00E0 a Per qui toquen les campanes .Creu en d\u00E9u per\u00F2 no combrega amb rodes de mol\u00ED. Legalitzaria la droga per fer-la barata i desactivaria el terrorisme anant a l&amp;#039;origen del conflicte. La mem\u00F2ria li allarga prou per veure en ETA una resposta a la b\u00E0rbara conquesta de Bilbao.Curant un jueu fugitiu de Hitler, va rebre una gran lli\u00E7\u00F3. Li parlava del franquisme com a negra nit quan el pacient, que venia dels camps d&amp;#039;extermini, li va dir: &amp;quot;A la vida, nom\u00E9s s&amp;#039;ha de creure perdut el que ho est\u00E0 de deb\u00F2&amp;quot;. D&amp;#039;aleshores en\u00E7\u00E0, sempre somriu."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/opinio/Moises-Broggi-Doctorat-lart-viure_0_541745845.html>