<http://schema.org/articleBody>
"La despesa en salut durant el 2010 ja ha superat en 850 milions d&amp;#039;euros les previsions, segons dades del departament d&amp;#039;Empresa i Ocupaci\u00F3. La cartera de serveis fa temps que est\u00E0 infrafinan\u00E7ada: o s&amp;#039;obtenen m\u00E9s ingressos o s&amp;#039;eliminen prestacions. Garantir la sostenibilitat del sistema sanitari en temps de crisi \u00E9s el repte del conseller de Salut, Boi Ruiz. &amp;quot;Els recursos no s\u00F3n il\u00B7limitats&amp;quot;, va advertir ahir Ruiz, qui va anunciar que per conscienciar la poblaci\u00F3 l&amp;#039;usuari rebr\u00E0 la factura de cada assist\u00E8ncia m\u00E8dica. Tamb\u00E9 es volen introduir criteris de gesti\u00F3 privada als centres p\u00FAblics. El conseller d&amp;#039;Empresa i Ocupaci\u00F3, Andreu Mas-Colell, ja ha advertit que la retallada comen\u00E7ar\u00E0 per la sanitat, que acapara un 43% del pressupost de la Generalitat. El vicedeg\u00E0 d&amp;#039;ESADE , Manel Peir\u00F3, creu, per\u00F2, que \u00E9s injust donar la culpa a la sanitat: &amp;quot;El forat \u00E9s a tots els departaments. \u00C9s la despesa m\u00E9s gran en volum per\u00F2 \u00E9s la partida que d\u00F3na m\u00E9s beneficis socials&amp;quot;. Els professionals volen que qualsevol reforma es faci comptant amb ells. &amp;quot;No es pot deixar d&amp;#039;invertir en sanitat per\u00F2 potser s&amp;#039;ha de gastar millor&amp;quot;, diu Jaume Padr\u00F3s, vicepresident del Col\u00B7legi de Metges. El sector reconeix que cal racionalitzar els serveis sanitaris i retallar despeses. En el que no hi ha acord \u00E9s per on fer anar la tisora. Hem parlat amb professionals del sector -excepte els dels hospitals p\u00FAblics, que no es volen pronunciar fins saber quines seran les retallades- i aquestes s\u00F3n algunes de les seves receptes per millorar l&amp;#039;efici\u00E8ncia del sistema.Cartera de serveis Acotar i posar l\u00EDmits La cartera de serveis no pot continuar creixent de forma il\u00B7limitada. Pocs s&amp;#039;atreveixen a parlar d&amp;#039;eliminar serveis i el mateix conseller de Salut ha garantit que la sanitat p\u00FAblica mantindr\u00E0 el cat\u00E0leg de prestacions. Tot i aix\u00ED, la metge i economista de la salut, Anna Garcia-Alt\u00E9s, diu que &amp;quot;ja \u00E9s hora de plantejar-se l&amp;#039;efectivitat d&amp;#039;alguns serveis&amp;quot;. &amp;quot;No cal fer un cribratge sistem\u00E0tic de tot, hi ha procediments que no s\u00F3n efectius i que no cal fer&amp;quot;. Tot el que s&amp;#039;introdueixi a partir d&amp;#039;ara a la cartera de serveis ha d&amp;#039;estar molt estudiat: &amp;quot;Els tractaments i f\u00E0rmacs nous han de ser avaluats per una ag\u00E8ncia independent i si no aporten millores no hi poden entrar&amp;quot;, diu Padr\u00F3s.Responsabilitat ciutadana No cal anar al metge per un  simple refredat La presidenta del Col\u00B7legi d&amp;#039;Infermeria de Barcelona, Mariona Creus,  creu que el sistema est\u00E0 molt medicalitzat i que caldria &amp;quot;responsabilitzar els ciutadans en la seva autocura&amp;quot;.  Potser no cal anar al CAP cada cop que ens constipem. Les infermeres tenen un rol en educaci\u00F3 sanit\u00E0ria. &amp;quot;Si la gent t\u00E9 m\u00E9s informaci\u00F3 anir\u00E0 menys al metge&amp;quot;, diu.Organitzaci\u00F3 territorial Agrupar serveis per zones &amp;quot;T\u00E9 sentit que tots els hospitals comarcals facin un bypass si nom\u00E9s en fan un a l&amp;#039;any?&amp;quot;, es pregunta Garcia-Alt\u00E9s. Aquesta metge i economista proposa reorganitzar els hospitals de tercer nivell perqu\u00E8 l&amp;#039;oferta es pugui agrupar en el territori i concentrar en determinats centres.De fet, en una entrevista ahir a TV3 el conseller va avan\u00E7ar que els serveis d&amp;#039;hospitals i ambulatoris es reorganitzaran i no s&amp;#039;oferiran totes les prestacions. Tamb\u00E9 vol aprofitar els centres privats abans de construir nous hospitals p\u00FAblics.Historial \u00FAnic No repetir proves Una forma de racionalitzar els serveis sanitaris \u00E9s amb l&amp;#039;historial \u00FAnic independentment del centre o del metge. &amp;quot;L&amp;#039;arbre sanitari ha de tenir acc\u00E9s a l&amp;#039;historial del pacient per, aix\u00ED, no duplicar proves&amp;quot;, diu Aurora Huerga, del sindicat CCOO.Copagament Pagar per anar al metge?Seria una de les mesures m\u00E9s pol\u00E8miques i el govern de la Generalitat ja ha dit que no est\u00E0 sobre la taula. En canvi hi ha veus que diuen que si es pagu\u00E9s, ni que fos un preu simb\u00F2lic, per anar al metge es reduiria la hiperfreq\u00FCentaci\u00F3, sobretot en l&amp;#039;atenci\u00F3 prim\u00E0ria. &amp;quot;Si el copagament passa per dissuadir el pacient d&amp;#039;anar al metge, est\u00E0 mal enfocat&amp;quot;, diu Antoni Gallego, secretari general del sindicat Metges de Catalunya. El Govern ja ha dit que no l&amp;#039;aplicar\u00E0, ja que perjudicaria les classes m\u00E9s desfavorides, com ara els pensionistes. De copagament ja n&amp;#039;hi ha, per\u00F2 en el cap\u00EDtol de farm\u00E0cia.Despesa farmac\u00E8utica Revisar el copagament en  farm\u00E0cia Un jubilat amb poder adquisitiu ha de tenir els medicaments gratis i un aturat no? Una de les propostes del sector passa per revisar el copagament en farm\u00E0cia. El Col\u00B7legi de Farmac\u00E8utics proposa tamb\u00E9 limitar la despesa farmac\u00E8utica en hospitals. &amp;quot;Per qu\u00E8 es donen tants f\u00E0rmacs a trav\u00E9s dels hospitals quan tenim una xarxa de farm\u00E0cies al servei dels ciutadans?&amp;quot;, es pregunta Jordi Dalmases, president del Col\u00B7legi de Farmac\u00E8utics. Assegura que amb la recepta electr\u00F2nica s&amp;#039;ha racionalitzat l&amp;#039;\u00FAs dels medicaments en dispensar nom\u00E9s all\u00F2 que el pacient necessita. CCOO tamb\u00E9 proposa que si el pacient vol comprar un f\u00E0rmac de marca quan hi ha gen\u00E8rics, la Seguretat Social no ho cobreixi, i els metges de prim\u00E0ria demanen poder receptar per principi actiu i no per marques o gen\u00E8rics.Privatitzaci\u00F3 Canviar la gesti\u00F3 d&amp;#039;alguns dels serveis Si el copagament \u00E9s pol\u00E8mic, parlar de privatitzaci\u00F3 de serveis \u00E9s encara m\u00E9s impopular. &amp;quot;En salut, si una cosa hem de deixar enrere \u00E9s el debat de la privatitzaci\u00F3&amp;quot;, deia a aquest diari  l&amp;#039;exconsellera Marina Geli. &amp;quot;El sector p\u00FAblic ja ha incorporat una part important del sector privat i parlar de privatitzaci\u00F3 desmuntaria el nostre model&amp;quot;. La sanitat privada ho veu diferent. &amp;quot;Si privatitzar vol dir donar serveis a empreses amb \u00E0nim de lucre, estem d&amp;#039;acord&amp;quot;, diu Llu\u00EDs Monset, gerent de l&amp;#039;Agrupaci\u00F3 Catalana d&amp;#039;Establiments Sanitaris (ACES).&amp;quot;S&amp;#039;ha d&amp;#039;evolucionar cap a un sistema m\u00E9s obert. Els mercats s\u00F3n m\u00E9s eficients en un entorn de compet\u00E8ncia&amp;quot;. Monset considera que privatitzar alguns serveis &amp;quot;t\u00E9 molts avantatges&amp;quot;. Un altre tema \u00E9s qui paga. &amp;quot;Els ciutadans han de pagar en funci\u00F3 de la seva capacitat econ\u00F2mica per mantenir la gratu\u00EFtat del 20% que es mant\u00E9 en el llindar de la pobresa&amp;quot;, explica Monset, qui tamb\u00E9 proposa modificar la llei d&amp;#039;ordenaci\u00F3  sanit\u00E0ria de Catalunya. &amp;quot;Si no ho fem, nom\u00E9s taparem forats i el sistema tornar\u00E0 a ser deficitari&amp;quot;.Contractaci\u00F3 de m\u00FAtues Desgravaci\u00F3 fiscal de les assegurances privades Aquesta \u00E9s una f\u00F3rmula que tamb\u00E9 recolzava l&amp;#039;exconsellera Geli. A Catalunya hi ha doble afiliaci\u00F3 a la sanitat p\u00FAblica i a m\u00FAtues privades. &amp;quot;Aquest 25% de la poblaci\u00F3 catalana que paga asseguran\u00E7a ha contribu\u00EFt al sosteniment global del sistema&amp;quot;, diu Monset. I la forma de compensar-los \u00E9s que desgravin impostos en la declaraci\u00F3 de la renda. CCOO nom\u00E9s acceptaria aix\u00F2 si &amp;quot;les persones que tenen m\u00FAtua no utilitzen el sistema p\u00FAblic&amp;quot;.Reforma fiscal Apujar impostos El col\u00B7lectiu Dempeus per la Salut P\u00FAblica proposa aconseguir finan\u00E7ament per a la sanitat mitjan\u00E7ant l&amp;#039;augment dels impostos: l&amp;#039;impost sobre la renda i sobre el patrimoni. I es nega que les retallades passin per reduir encara m\u00E9s el sou dels professionals, per retallar les prestacions o per implantar criteris empresarials a la sanitat p\u00FAblica.Aprimar estructures M\u00E9s autonomia dels centres &amp;quot;El nostre sistema sanitari est\u00E0 superdotat d&amp;#039;equips directius, sobretot en la concertada, i aix\u00F2 encareix el sistema&amp;quot;, diu Carme Navarro, de CCOO. El Col\u00B7legi de Metges demana que els centres p\u00FAblics tinguin autonomia real per gestionar pressupostos. &amp;quot;Les traves burocr\u00E0tiques de l&amp;#039;ICS s\u00F3n excessives i no \u00E9s prou flexible per un sistema que ha de ser innovador&amp;quot;, diu Peir\u00F3. I la Societat Catalana de Medicina Familiar tamb\u00E9 demana separar la gesti\u00F3 dels hospitals de la prim\u00E0ria.Ramon Cunillera, director general del Consorci de Salut i Social de Catalunya proposa &amp;quot;aprofitar al m\u00E0xim els recursos&amp;quot;. &amp;quot;Des de l&amp;#039;\u00E0mbit privat es pot donar servei p\u00FAblic i els centres concertats han de poder buscar ingressos m\u00E9s enll\u00E0 de la Generalitat&amp;quot;.Nou model retributiu Ad\u00E9u a la pla\u00E7a vital\u00EDcia L&amp;#039;informe Vilardell ja proposava un model retributiu que reconegu\u00E9s la tasca dels professionals &amp;quot;d&amp;#039;acord amb la seva responsabilitat, dedicaci\u00F3 i compliment d&amp;#039;objectius&amp;quot;.  Segons Peir\u00F3, &amp;quot;no es pot tractar igual els metges que s\u00F3n molt bons i els que no&amp;quot;."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/retallem_0_403759664.html>