<http://schema.org/articleBody>
"Nascut a Sallagosa (Alta Cerdanya) l&amp;#039;any 1920, Jordi Pere Cerd\u00E0 (pseud\u00F2nim d&amp;#039;Antoni Cayrol) ha estat un dels noms fonamentals de la literatura nord-catalana de la segona meitat del segle XX. La seva obra po\u00E8tica va ser editada l&amp;#039;any 1988 per Columna aprofitant que dos anys abans li havia estat lliurada la Creu de Sant Jordi.L&amp;#039;any 1993 Ramon Sim\u00F3 -actual director del festival Grec- va estrenar al teatre Romea una adaptaci\u00F3 de Quatre dones i el sol . La bona acollida cr\u00EDtica i de p\u00FAblic de l&amp;#039;obra va contribuir a fer-lo mereixedor del Premi d&amp;#039;Honor de les Lletres Catalanes el 1995. Quatre anys despr\u00E9s, Cerd\u00E0 s&amp;#039;emportaria el Premi Nacional de literatura amb la novel\u00B7la Passos estrets per terres altes.\u00DAnic, at\u00EDpic i interessantEstablert a Perpiny\u00E0 des de l&amp;#039;any 1960, on compaginaria la tasca de llibreter amb la de carnisser, Cerd\u00E0 va anar construint una obra generosa que, arrelada en la poesia, tastaria tamb\u00E9 la narrativa en t\u00EDtols com Contalles de la Cerdanya, i el teatre, cas de La set de la terra  i Angeleta . Un dels seus amics \u00EDntims i divulgadors del seu llegat creatiu va ser \u00C0lex Susanna, actual director adjunt de l&amp;#039;Institut Ramon Llull. &amp;quot;El vaig con\u00E8ixer despr\u00E9s d&amp;#039;impartir un curs de poesia catalana a la Universitat Catalana d&amp;#039;Estiu -recordava ahir-. Havia estat parlant de la import\u00E0ncia de Josep Sebasti\u00E0 Pons i un home gran em va recomanar que m&amp;#039;aprop\u00E9s a l&amp;#039;altre gran poeta nord-catal\u00E0 del segle XX, Jordi Pere Cerd\u00E0&amp;quot;. El primer contacte de Susanna amb l&amp;#039;obra de Cerd\u00E0 li va permetre &amp;quot;topar amb un gran escriptor&amp;quot; i editar-li Dietari de l&amp;#039;alba i Poesia completa a finals de la d\u00E8cada dels 80. &amp;quot;El que converteix la veu de Cerd\u00E0 en una veu \u00FAnica, at\u00EDpica i interessant\u00EDssima \u00E9s la combinaci\u00F3 de dos aspectes que poques vegades van de bracet -explicava Susanna-: d&amp;#039;una banda, una saviesa humana i ling\u00FC\u00EDstica terral, que arrencava de molt lluny, i, de l&amp;#039;altra, la condici\u00F3 de lector vora\u00E7, especialment de filosofia&amp;quot;.Finestrals d&amp;#039;un capvespre  (2009), llibre de mem\u00F2ries, condensa la humanitat de l&amp;#039;escriptor i la for\u00E7a d&amp;#039;un idiolecte gaireb\u00E9 propi, nodrit a partir de neologismes, arcaismes i occitanismes: &amp;quot;L&amp;#039;obra de Cerd\u00E0 -afegia Susanna- ens remet a un m\u00F3n passat, fins i tot mitol\u00F2gic, i alhora modern. Aquesta duplicitat \u00E9s molt dif\u00EDcil de trobar&amp;quot;.De Jordi Pere Cerd\u00E0, el president de la Generalitat, Artur Mas, n&amp;#039;ha destacat el vessant &amp;quot;d&amp;#039;activista cultural i pol\u00EDtic&amp;quot;, manifestat a trav\u00E9s de la cofundaci\u00F3 del Grup Rossellon\u00E8s d&amp;#039;Estudis Catalans i la col\u00B7laboraci\u00F3 amb revistes culturals i cient\u00EDfiques com Europe , Action Po\u00E8tique , Sant Joan i Barres i Oc . Per al conseller de Cultura, Ferran Mascarell, Cerd\u00E0 &amp;quot;ha estat un pont entre Catalunya i el Rossell\u00F3, i Catalunya i el m\u00F3n&amp;quot;. &amp;quot;Amb la seva capacitat de recrear veus d&amp;#039;autors com Maragall i Verdaguer ha estat probablement qui ha fet m\u00E9s per difondre la tradici\u00F3 liter\u00E0ria de la modernitat catalana als lectors del Rossell\u00F3&amp;quot;."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.arabalears.cat/cultura/Mor-lescriptor-Jordi-Pere-Cerda_0_554344605.html>