<http://schema.org/articleBody>
"&amp;quot;U na ra\u00E7a \u00E9s patrimoni d&amp;#039;un pa\u00EDs. Tant valor t\u00E9 la catedral de Girona com l&amp;#039;ovella ripollesa, i una catedral es pot tornar a aixecar. En canvi, quan s&amp;#039;extingeix una ra\u00E7a ja no hi ha res a fer!&amp;quot; S\u00F3n paraules del ramader Manel Marc\u00E8, propietari del mas Marc\u00E8 de Siurana d&amp;#039;Empord\u00E0 (Alt Empord\u00E0). Despr\u00E8n un amor i respecte per la terra i l&amp;#039;entorn que comparteix amb una generaci\u00F3 de joves pagesos d&amp;#039;entre trenta i quaranta anys compromesos amb el futur de les races aut\u00F2ctones i disposats a innovar f\u00F3rmules per treure rendiment d&amp;#039;aquestes races origin\u00E0ries de les nostres contrades.La Diputaci\u00F3 de Girona i el sindicat agrari JARC impulsen des de fa tres anys el foment i la recuperaci\u00F3 de la poblaci\u00F3 de races aut\u00F2ctones al camp giron\u00ED. L&amp;#039;estrat\u00E8gia consisteix a cedir exemplars a particulars i ramaders perqu\u00E8 es reprodueixin, divulgar les potencialitats d&amp;#039;aquestes races en l&amp;#039;\u00E0mbit forestal i agroalimentari i assessorar sobre com obtenir-ne rendiment econ\u00F2mic.Segons Jack Massachs, t\u00E8cnic de JARC, l&amp;#039;aut\u00E8ntica clau per garantir el futur d&amp;#039;aquests animals \u00E9s aconseguir que els ramaders puguin viure i guanyar-s&amp;#039;hi la vida. &amp;quot;El valor afegit de les races aut\u00F2ctones \u00E9s la qualitat, no la quantitat&amp;quot;, explica Massachs, at\u00E8s que les races aut\u00F2ctones s\u00F3n menys productives que les altres races. Per tant, cal enfocar el negoci cap a un mercat m\u00E9s redu\u00EFt que apreci\u00EF la qualitat de la carn, els ous o la llet d&amp;#039;aquests animals. &amp;quot;La difer\u00E8ncia \u00E9s la consist\u00E8ncia, el gust i la qualitat&amp;quot;, conclou.L&amp;#039;altre argument que esgrimeix Jack Massachs per promoure la recuperaci\u00F3 de les races aut\u00F2ctones \u00E9s la crisi que afecta el sector. Creu que una bona manera de sortir-ne \u00E9s que els petits ramaders es diferenci\u00EFn dels grans oferint un producte de proximitat i ecol\u00F2gic. I aqu\u00ED \u00E9s on entren en joc les races aut\u00F2ctones.El Manel i la Nat\u00E0lia del mas Marc\u00E8 crien un miler d&amp;#039;ovelles ripolleses. Fa cinc anys van decidir elaborar recuit de la llet de les seves ovelles de la manera com tradicionalment es feia a l&amp;#039;Empord\u00E0, en un intent m\u00E9s de treure profit dels seus ramats. Poc es pensaven llavors que aquelles proves inicials de recuperar la recepta tradicional amb quall vegetal acabaria a les taules de nombrosos restaurants amb estrella Michelin. Primer va ser el recuit i m\u00E9s tard arribarien altres derivats l\u00E0ctics com flams, iogurts, formatge madur i feta.S\u00F3n pioners a aprofitar la llet de les ovelles ripolleses. Una de ripollesa produeix menys quantitat i durant menys temps que les altres races. Quin avantatge t\u00E9, doncs? La qualitat. Menys greix i menys prote\u00EFnes, que sumat al tractament ecol\u00F2gic de l&amp;#039;animal d\u00F3na com a resultat un producte de gamma alta que, esclar, es fa pagar: venen la llet a 8 euros el litre.A l&amp;#039;hora d&amp;#039;apostar per recuperar la ra\u00E7a ripollesa tamb\u00E9 hi va pesar el factor emocional. &amp;quot;Volem conservar aquesta ra\u00E7a perqu\u00E8 \u00E9s la que sempre hi ha hagut aqu\u00ED&amp;quot;, explica en Manel, sisena generaci\u00F3 d&amp;#039;una fam\u00EDlia de pastors procedent de la vall de Camprodon. La seva passi\u00F3 pels animals l&amp;#039;ha portat a acollir tamb\u00E9 exemplars de gallines empordanesa i nana flor d&amp;#039;ametller, totes dues races aut\u00F2ctones. Ho fa per afici\u00F3. No en treu rendiment econ\u00F2mic per\u00F2 s\u00ED que n&amp;#039;obt\u00E9 ous i l&amp;#039;ajuden en tasques de compostatge.Augmentar la poblaci\u00F3Precisament, un dels objectius de la iniciativa de JARC i la Diputaci\u00F3 de Girona \u00E9s trobar pagesos disposats a adoptar animals per crear petits centres de reproducci\u00F3 de races aut\u00F2ctones. El mateix Jack Massachs en t\u00E9 un al seu hort de Jui\u00E0 (Giron\u00E8s) que es dedica a produir ous per fer pollets i contribueix aix\u00ED al projecte de donaci\u00F3, essencialment, de gallines empordaneses. Es tracta de donar perpetu\u00EFtat a races aut\u00F2ctones en perill d&amp;#039;extinci\u00F3 com l&amp;#039;oca de l&amp;#039;Empord\u00E0, la gallina empordanesa, la cabra pirinenca o l&amp;#039;ase catal\u00E0.Un altre dels focus d&amp;#039;actuaci\u00F3 per fer sostenible la tinen\u00E7a de races aut\u00F2ctones \u00E9s la comercialitzaci\u00F3 directa dels productes, sense passar pels intermediaris. A l&amp;#039;explotaci\u00F3 Els Closos de Campdev\u00E0nol (Ripoll\u00E8s), el ramader Aleix Perarnau va optar per portar les seves vedelles brunes a l&amp;#039;escorxador i vendre-les al detall en petits paquets de 5 quilos envasats al buit en comptes de vendre la vedella directament a un tractant. Amb aquest nou sistema, Perarnau va multiplicar per tres els beneficis."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/Joves-ramaders-gironins-recuperar-autoctones_0_494350583.html>