<http://schema.org/articleBody>
"La situaci\u00F3 present i futura de la premsa en catal\u00E0 va ser objecte de debat ahir a l&amp;#039;Ateneu Barcelon\u00E8s en una trobada dels directors dels quatre diaris que s&amp;#039;editen en catal\u00E0 per a tot el pa\u00EDs. Tots van coincidir a apuntar el paper cohesionador que han dut a terme aquests mitjans per a la societat catalana, ja sigui perqu\u00E8 van n\u00E9ixer en un moment clau per a la llengua, com \u00E9s el cas de l&amp;#039; Avui i El Punt , o b\u00E9 perqu\u00E8 a trav\u00E9s de la doble edici\u00F3 en catal\u00E0 i castell\u00E0 han pogut &amp;quot;penetrar en el territori&amp;quot; i &amp;quot;ajudar la poblaci\u00F3 castellanoparlant a llegir en un catal\u00E0 planer&amp;quot;, com va destacar el director d&amp;#039; El Peri\u00F3dico , Enric Hern\u00E0ndez, que assegura que el seu rotatiu va fer el pas de treure una edici\u00F3 en catal\u00E0 &amp;quot;quan la situaci\u00F3 socioling\u00FC\u00EDstica ho permetia&amp;quot;.En canvi, tant el director de l&amp;#039;ARA, Carles Capdevila, com el d&amp;#039; El Punt Avui , Xevi Xirgo, van remarcar que en el seu cas &amp;quot;mai&amp;quot; es van plantejar en quina llengua havien d&amp;#039;estar escrites les seves publicacions. Des de La Vanguardia , el director adjunt Enric Juliana -que va excusar la pres\u00E8ncia del director, Jos\u00E9 Antich- va recordar que el rotatiu va n\u00E9ixer fa 130 anys, en un moment que &amp;quot;el castell\u00E0 tenia una pres\u00E8ncia real a la societat catalana&amp;quot;, i va afegir que actualment un 40% dels seus exemplars es llegeixen en catal\u00E0.Pel que fa a la crisi del model de negoci de la premsa escrita, Capdevila va remarcar que les xarxes socials han obligat els mitjans a posar l&amp;#039;usuari al centre: &amp;quot;Els diaris fa molts anys que diuen: \u00ABAix\u00F2 \u00E9s aix\u00ED, tu has de pensar aix\u00ED\u00BB, per\u00F2 nosaltres hem de tractar molt b\u00E9 l&amp;#039;usuari, l&amp;#039;hem d&amp;#039;estimar&amp;quot;. Sobre el model que caldr\u00E0 seguir a partir d&amp;#039;ara, assegura que voldria ser &amp;quot;el primer diari&amp;quot; que el troba, i apunta que passar\u00E0 per &amp;quot;la digitalitzaci\u00F3 i pagar pels continguts&amp;quot;. Una l\u00EDnia semblant \u00E9s la que va indicar Hern\u00E0ndez, que considera que amb internet els rotatius han perdut &amp;quot;el monopoli de la prescripci\u00F3&amp;quot;, i que ara han de &amp;quot;posar la informaci\u00F3 a mans del lector all\u00E0 on sigui&amp;quot;. A m\u00E9s, va admetre: &amp;quot;La caiguda de difusi\u00F3 dels diaris respon tamb\u00E9 als errors que nosaltres mateixos hem com\u00E8s: hem habituat la gent a llegir gratis el mateix que podien comprar al quiosc&amp;quot;.Juliana, en canvi, va defensar que &amp;quot;un diari \u00E9s un diari, encara que s&amp;#039;expressi en molts suports&amp;quot;, i que el fet de tenir m\u00E9s o menys lectors i influ\u00E8ncia dep\u00E8n de la capacitat d&amp;#039;oferir &amp;quot;una estructura que el lector reconeix&amp;quot;. A mig cam\u00ED, Xirgo va admetre que els diaris &amp;quot;han d&amp;#039;anar cap al digital&amp;quot;, tot i que creu que la immediatesa \u00E9s m\u00E9s pr\u00F2pia d&amp;#039;altres mitjans, i que la premsa escrita s&amp;#039;ha de dedicar sobretot a la &amp;quot;reflexi\u00F3&amp;quot;."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/media/diaris-catala-eina-cohesio-social_0_572342834.html>