<http://schema.org/articleBody>
"L&amp;#039;ultim\u00E0tum del Tribunal Superior de Just\u00EDcia de Catalunya que podria posar en q\u00FCesti\u00F3 el sistema d&amp;#039;immersi\u00F3 ling\u00FC\u00EDstica a l&amp;#039;escola catalana \u00E9s la segona conseq\u00FC\u00E8ncia directa de la sent\u00E8ncia que el Tribunal Constitucional va emetre el juny del 2010 sobre el recurs del PP contra l&amp;#039;Estatut. Primer va ser la suspensi\u00F3 d&amp;#039;alguns preceptes dels reglaments ling\u00FC\u00EDstics d&amp;#039;alguns ajuntaments i administracions que establien el catal\u00E0 com a llengua &amp;quot;preferent&amp;quot; d&amp;#039;\u00FAs en les comunicacions. Unes concrecions que permeten fer-se a la idea de l&amp;#039;abast i els efectes &amp;quot;contundents&amp;quot; de la controvertida resoluci\u00F3 de l&amp;#039;alt tribunal, a criteri del catedr\u00E0tic de dret administratiu de la UAB i director de la revista Llengua i Dret , Antoni Milian. De fet, el Tribunal Suprem s&amp;#039;ha aferrat a la sent\u00E8ncia del Tribunal Constitucional sobre l&amp;#039;Estatut per obligar el TSJC a rectificar la seva pr\u00F2pia doctrina sobre el model ling\u00FC\u00EDstic a l&amp;#039;escola.Per\u00F2 la resoluci\u00F3 del TC t\u00E9 efectes no nom\u00E9s en mat\u00E8ria d&amp;#039;educaci\u00F3, sin\u00F3 tamb\u00E9 en altres \u00E0mbits claus per al tit\u00E0nic proc\u00E9s de normalitzaci\u00F3 ling\u00FC\u00EDstica iniciat a Catalunya despr\u00E9s de d\u00E8cades de prohibicions i persecuci\u00F3 que van deixar en situaci\u00F3 de debilitat el catal\u00E0. Per Eva Pons, professora de dret constitucional de la UB i experta en dret ling\u00FC\u00EDstic, la sent\u00E8ncia del TC &amp;quot;trasllueix la voluntat de posar l\u00EDmits a la normalitzaci\u00F3 ling\u00FC\u00EDstica&amp;quot;. &amp;quot;La sent\u00E8ncia del TC ha fet que la llengua catalana, a m\u00E9s d&amp;#039;in\u00FAtil a Espanya, sigui innecess\u00E0ria a Catalunya&amp;quot;, sentencia Milian.El catal\u00E0, llengua pr\u00F2pia? El deure de con\u00E8ixer-la  i la prefer\u00E8ncia d&amp;#039;\u00FAsUn dels elements m\u00E9s demolidors ha estat el concepte de &amp;quot;llengua pr\u00F2pia&amp;quot; i l&amp;#039;anul\u00B7laci\u00F3 de l&amp;#039;inc\u00EDs &amp;quot;preferent&amp;quot;, que per al TC suposava el perill que el catal\u00E0 fos considerat &amp;quot;privilegiat&amp;quot;, per damunt de l&amp;#039;altra llengua oficial, el castell\u00E0. La sent\u00E8ncia, segons Milian, &amp;quot;desnaturalitza&amp;quot; per complet el concepte de llengua pr\u00F2pia al voltant del qual s&amp;#039;havia constru\u00EFt l&amp;#039;arquitectura de la normalitzaci\u00F3 ling\u00FC\u00EDstica.Anant encara m\u00E9s enll\u00E0, Eva Pons considera que la sent\u00E8ncia esdev\u00E9 ni m\u00E9s ni menys que un clar &amp;quot;atac&amp;quot; al concepte de &amp;quot;llengua pr\u00F2pia&amp;quot;. Per tot plegat, opina que en la resoluci\u00F3 del 2010, el Constitucional va ser m\u00E9s &amp;quot;regressiu&amp;quot; que en altres sent\u00E8ncies que havia em\u00E8s amb anterioritat en qu\u00E8 deixava m\u00E9s oberta la interpretaci\u00F3 tamb\u00E9 entorn a aquest concepte, en restar-li qualsevol validesa jur\u00EDdica. Aix\u00ED, en aquest cas ja estem davant un criteri que &amp;quot;pot atacar el fonament normalitzador&amp;quot; de la llengua, afegeix Pons a l&amp;#039;ARA.Encara m\u00E9s si hi afegim all\u00F2 referit al &amp;quot;deure&amp;quot; de saber catal\u00E0 a Catalunya. La Constituci\u00F3 inclou el deure de con\u00E8ixer el castell\u00E0 en tot el seu \u00E0mbit d&amp;#039;oficialitat, per\u00F2 no l&amp;#039;estableix als seus respectius territoris a les altres lleng\u00FCes oficials. Per aix\u00F2, l&amp;#039;Estatut feia un intent corrector per equiparar efectivament les dues lleng\u00FCes a Catalunya. L&amp;#039;alt tribunal en va salvar la constitucionalitat per\u00F2 li va restar qualsevol conseq\u00FC\u00E8ncia pr\u00E0ctica. Un element &amp;quot;molt greu&amp;quot; a criteri d&amp;#039;Antoni Milian, perqu\u00E8 &amp;quot;en la mesura que el TC atribueix al deure conseq\u00FC\u00E8ncies de l&amp;#039;oficialitat&amp;quot;, \u00E9s tant com &amp;quot;rebaixar el rang d&amp;#039;oficialitat&amp;quot; del catal\u00E0 i subordinar-lo sempre al castell\u00E0.Administraci\u00F3 i llengua. Cap de les lleng\u00FCes cooficials pot ser preferent sobre l&amp;#039;altraDe fet, precisament el primer cas en qu\u00E8, a partir de la sent\u00E8ncia del TC, es van fer el que Milian considera els primers &amp;quot;estralls&amp;quot; en mat\u00E8ria de llengua a les administracions, va ser precisament entorn als usos ling\u00FC\u00EDstics de les administracions. Si b\u00E9 el TSJC havia adm\u00E8s amb anterioritat el car\u00E0cter prioritari (que no exclusiu) de l&amp;#039;\u00FAs del catal\u00E0 en els reglaments d&amp;#039;usos ling\u00FC\u00EDstics de les administracions, en aplicaci\u00F3 de la sent\u00E8ncia del TC, el TSJC ha susp\u00E8s les normatives sobre llengua que estableixin expl\u00EDcitament l&amp;#039;\u00FAs &amp;quot;preferent&amp;quot;.Aix\u00ED, el TSJC ha susp\u00E8s el car\u00E0cter preferent del catal\u00E0 en els reglaments d&amp;#039;usos ling\u00FC\u00EDstics per exemple de l&amp;#039;Ajuntament de Barcelona o la Diputaci\u00F3 de Lleida. Ara b\u00E9, segons Pons, les suspensions faran canviar poc l&amp;#039;aplicaci\u00F3 de la norma que en feien les administracions afectades, que mai han negat l&amp;#039;\u00FAs del castell\u00E0 quan aix\u00ED era requerit.De fet, la mateixa Eva Pons subratllava, per\u00F2, que de la sent\u00E8ncia del TC se n&amp;#039;extreuen elements positius. Per exemple, que admet que totes les administracions establertes a Catalunya han de respectar el dret dels ciutadans a ser atesos en alguna de les dues lleng\u00FCes oficials, aix\u00F2 \u00E9s, tamb\u00E9 en catal\u00E0. Aix\u00F2 implica que jutges, policies o funcionaris estatals establerts a Catalunya han de con\u00E8ixer el catal\u00E0 per respectar els drets ling\u00FC\u00EDstics dels ciutadans. Per\u00F2 la realitat demostra, segons Pons, que &amp;quot;l&amp;#039;Estat no aplica la part de sent\u00E8ncia que li toca complir&amp;quot;.Catal\u00E0 a l&amp;#039;ensenyament. Les dues lleng\u00FCes oficials  han de ser vehiculars a l&amp;#039;escolaPer\u00F2 on realment s&amp;#039;ha tocat os \u00E9s quan s&amp;#039;ha posat en dubte el model d&amp;#039;immersi\u00F3 ling\u00FC\u00EDstica, o de conflu\u00E8ncia, en l&amp;#039;ensenyament, \u00E9s a dir, la no fragmentaci\u00F3 per motiu de llengua a l&amp;#039;escola en benefici de la cohesi\u00F3 social. La sent\u00E8ncia del Constitucional del 2010 ja va ser &amp;quot;regressiva&amp;quot; respecte a la que el mateix tribunal havia em\u00E8s el 1994 quan va ser recorreguda la primera llei de pol\u00EDtica ling\u00FC\u00EDstica. Hi coincideixen tant Milian com Pons, que opinen que si b\u00E9 \u00E9s cert que la sent\u00E8ncia de l&amp;#039;alt tribunal obligava la Generalitat a &amp;quot;corregir&amp;quot; el model perqu\u00E8 el castell\u00E0 fos vehicular tamb\u00E9 en l&amp;#039;educaci\u00F3, el Suprem n&amp;#039;ha fet una lectura &amp;quot;excessivament restrictiva&amp;quot;.De fet, tots dos conflueixen tamb\u00E9 en considerar que el Suprem &amp;quot;s&amp;#039;extralimita&amp;quot; en algunes de les seves funcions, especialment quan considera pr\u00E0cticament normalitzada la llengua a Catalunya, i diu al legislador com ha d&amp;#039;aplicar la sent\u00E8ncia, quan \u00E9s la Generalitat qui t\u00E9 la compet\u00E8ncia per adaptar la norma a la resoluci\u00F3. Per Pons, &amp;quot;el Suprem vol fer de legislador i imposa unes mesures que no es pot interpretar que es derivin de la sent\u00E8ncia del Tribunal Constitucional&amp;quot;.A l&amp;#039;espera de con\u00E8ixer com es resol el recurs de la Generalitat contra la interlocut\u00F2ria del TSJC, encara caldr\u00E0 esperar la resoluci\u00F3 del TC sobre la llei d&amp;#039;educaci\u00F3 de Catalunya que pretenia blindar el model d&amp;#039;immersi\u00F3. Curiosament, el PP no va impugnar alguns articles claus en mat\u00E8ria d&amp;#039;immersi\u00F3 de la LEC, per\u00F2 res fa pensar que l&amp;#039;alt tribunal espanyol pensi a fer una lectura oberta i menys restrictiva de la que ha fet el Suprem. Es fa f\u00E0cil pronosticar un nou rev\u00E9s judicial ja no nom\u00E9s a la immersi\u00F3, sin\u00F3 al model de normalitzaci\u00F3 ling\u00FC\u00EDstica que avala la immensa majoria del Parlament."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/model-sentenciat-pel-TC_0_550145035.html>