<http://schema.org/articleBody>
"D&amp;#039;aqu\u00ED unes d\u00E8cades probablement podrem arribar als 120 anys. Guanyarem quantitat de vida. \u00BFI la qualitat de vida? Actualment, les dones catalanes que tenen m\u00E9s de 65 anys tenen m\u00E9s malalties cr\u00F2niques que els homes. Segons dades de l&amp;#039;Enquesta de Salut de Catalunya, tenen una mitjana de 6 malalties amb qu\u00E8 han de carregar de per vida. Els homes en tenen menys, 4. Tenint en compte que, segons les projeccions, el 2040 hi haur\u00E0 pr\u00E0cticament el doble de gent gran, el gran repte \u00E9s aconseguir envellir amb el m\u00EDnim de xacres possible, envellir b\u00E9. Els experts creuen que \u00E9s necessari preocupar-se per un envelliment saludable, especialment les dones, que s\u00F3n i seran majoria en la vellesa.  &amp;quot;Ens preocupa com arribem a aquestes edats, i precisament es tracta d&amp;#039;una \u00E0rea en qu\u00E8 els aven\u00E7os no s\u00F3n gens espectaculars&amp;quot;, diu Antoni Salv\u00E0, director de l&amp;#039;Institut de l&amp;#039;Envelliment de la Universitat Aut\u00F2noma de Barcelona. &amp;quot;Hem d&amp;#039;aconseguir que la gent sigui aut\u00F2noma tant temps com es pugui. El pla de salut de Catalunya t\u00E9 com a objectiu incrementar un 10% o m\u00E9s l&amp;#039;esperan\u00E7a de vida lliure d&amp;#039;incapacitat d&amp;#039;homes i dones a partir dels 65 anys. I els ingredients s\u00F3n clars: una dieta i uns estils de vida saludables, i un sistema sanitari que no desestimi els problemes dels avis perqu\u00E8 es tracta de gent gran, diu aquest expert. &amp;quot;Tots, fins i tot les fam\u00EDlies i ells mateixos, no han d&amp;#039;acceptar com a normals problemes de salut que avui dia s&amp;#039;infradiagnostiquen&amp;quot;, diu Salv\u00E0. Per exemple, el dolor per artrosi, que afecta m\u00E9s de la meitat dels que tenen m\u00E9s de 65 anys, sovint no es tracta perqu\u00E8 s&amp;#039;assumeix com una cosa normal per l&amp;#039;edat. I si no es tracta, la cadena d&amp;#039;esdeveniments porta a un deteriorament clar: una p\u00E8rdua d&amp;#039;activitat (un 60% de la gent gran diuen que es passen el dia asseguts) porta a perdre massa muscular que, al mateix temps, porta a un afebliment que se suma a qualsevol altra patologia i que facilita les caigudes, tan sentenciadores a aquestes edats. Aquest cercle, doncs, incrementa el risc de discapacitat. Si des d&amp;#039;un inici es tract\u00E9s el dolor com cal, es mantindria certa activitat i s&amp;#039;evitaria aquest cercle.  Entre les xacres a qu\u00E8 cal parar atenci\u00F3 i tractar tan b\u00E9 com es pugui hi ha el mal d&amp;#039;esquena, l&amp;#039;artrosi, la mala circulaci\u00F3 i la pressi\u00F3 alta, que s\u00F3n els principals problemes de salut dels que tenen m\u00E9s de 65 anys a Catalunya. A partir dels 85, m\u00E9s de la meitat tenen cataractes. M\u00E9s persones centen\u00E0ries Les persones que arriben als 100 anys a Catalunya s&amp;#039;han duplicat en una d\u00E8cada. Les dones gaireb\u00E9 multipliquen per quatre els homes: hi ha 1.843 centen\u00E0ries i 479 centenaris, segons l&amp;#039;Institut Catal\u00E0 d&amp;#039;Estad\u00EDstica. Les millors condicions de vida, l&amp;#039;alimentaci\u00F3 i els aven\u00E7os m\u00E8dics expliquen l&amp;#039;augment de la longevitat. Pel que fa a les difer\u00E8ncies en les expectatives de vida entre homes i dones, diversos estudis indiquen que factors biol\u00F2gics, com les hormones i el funcionament del cor, propicien que elles visquin m\u00E9s. Hi ha teories que afirmen que el nostre organisme t\u00E9 un l\u00EDmit en els 120 anys, &amp;quot;seria el l\u00EDmit de la duplicaci\u00F3 cel\u00B7lular&amp;quot;, apunta Salv\u00E0. Per\u00F2 n&amp;#039;hi ha d&amp;#039;altres que creuen que aix\u00F2 pot arribar a ser m\u00E9s, que la recerca pot arribar a introduir noves ter\u00E0pies que apuntin a dianes com, per exemple, l&amp;#039;allargament dels tel\u00F2mers (estructures cel\u00B7lulars relacionades amb l&amp;#039;envelliment). Als pa\u00EFsos rics l&amp;#039;esperan\u00E7a de vida ha augmentat una mitjana de tres mesos per any des de mitjans del segle XIX. Alguns estudis apunten que possiblement els nadons que neixin el 2060 tindran una expectativa de vida de 100 anys. No obstant, tamb\u00E9 hi ha investigadors que diuen que malgrat totes aquestes millores, a causa dels mals estils de vida, la tend\u00E8ncia a viure m\u00E9s anys es podria frenar i, fins i tot, les pr\u00F2ximes generacions podrien viure menys anys. Un dels primers estudis que va fer pron\u00F2stics es va publicar el 2005 al New England Journal of Medicine (NEJM), i diu que l&amp;#039;epid\u00E8mia d&amp;#039;obesitat entre nens es traduir\u00E0 en una reducci\u00F3 de l&amp;#039;esperan\u00E7a de vida d&amp;#039;entre 4 i 9 mesos menys."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/societat/Arribar-centenaris-xacres_0_624537541.html>