<http://schema.org/articleBody>
"Hi va haver un moment en qu\u00E8 els humans van convertir la seva fascinaci\u00F3 per l&amp;#039;espai en un instrument merament pol\u00EDtic. Aquest canvi va iniciar-se a finals de la d\u00E8cada dels 40, quan els avions de reacci\u00F3 dels EUA i de l&amp;#039;URSS van comen\u00E7ar a rivalitzar a l&amp;#039;estratosfera. La revoluci\u00F3 va arribar el 1957, quan els sovi\u00E8tics van enviar a l&amp;#039;espai el primer sat\u00E8l\u00B7lit, l&amp;#039;Sputnik. El 1961 van posar en \u00F2rbita el primer home, Iuri Gagarin, i el 1965 Alexei Leonov va fer el primer passeig espacial. A partir d&amp;#039;aquest moment, la NASA va accelerar i va acabar aconseguint un avantatge insultant respecte de l&amp;#039;URSS. Per\u00F2 la Guerra Freda es va acabar i avui l&amp;#039;Sputnik i Gagarin fins i tot s\u00F3n homenatjats al museu aeroespacial de Washington. L&amp;#039;hegemonia de la NASA tamb\u00E9 s&amp;#039;ha acabat, per\u00F2 tot just fa escasses setmanes, amb l&amp;#039;aterratge, el juliol passat, del seu \u00FAltim transbordador.La NASA d&amp;#039;avui t\u00E9 poc a veure amb l&amp;#039;afany de superaci\u00F3 dels seus inicis. Al llibre The right stuff , Tom Wolfe va relatar els triomfs i les mis\u00E8ries dels primers set astronautes que va tenir la NASA en el projecte Mercury: &amp;quot;Intentarien [l&amp;#039;any 1958] projectar a l&amp;#039;espai una mena de pot en comptes d&amp;#039;una nau; un contenidor, una c\u00E0psula amb un home dins. I l&amp;#039;home no seria un pilot, seria una bola de can\u00F3 i cauria a la Terra com una bola de can\u00F3 [...]. La feina s&amp;#039;encarregaria al Comit\u00E8 Nacional Assessor per a l&amp;#039;Aeron\u00E0utica (NACA), que despr\u00E9s es convertiria en l&amp;#039;Administraci\u00F3 Nacional per a l&amp;#039;Aeron\u00E0utica i l&amp;#039;Espai, la NASA&amp;quot;.&amp;quot;Un monstre burocr\u00E0tic&amp;quot;La NASA va passar d&amp;#039;uns inicis ca\u00F2tics, a remolc dels sovi\u00E8tics, a aconseguir gl\u00F2ries com les missions Apol\u00B7lo a la Lluna o l&amp;#039;arribada de la sonda Viking a Mart el 1976. Des d&amp;#039;aleshores, la NASA ha controlat l&amp;#039;espai, per\u00F2 no amb fites prodigioses, sin\u00F3 bloquejant competidors d&amp;#039;altres pa\u00EFsos i empreses privades. Tots han topat amb un gegant funcionarial del qual depenen l&amp;#039;elecci\u00F3 de pol\u00EDtics, 18.000 llocs de treball directes i 40.000 dels seus prove\u00EFdors quasi exclusius, Boeing i Lockheed Martin. El f\u00EDsic i estrella cient\u00EDfica de la universitat de Princeton Freeman Dyson, hereu dels dos grans divulgadors a favor de la colonitzaci\u00F3 de l&amp;#039;espai -Carl Sagan i Gerard O&amp;#039;Neill-, va escriure l&amp;#039;any 2000 un breu assaig sobre &amp;quot;el monstre burocr\u00E0tic&amp;quot; en qu\u00E8 s&amp;#039;ha convertit la NASA: &amp;quot;Un ens intensament conservador, dedicat a preservar el transbordador i l&amp;#039;Estaci\u00F3 Espacial Internacional (ISS). La NASA \u00E9s ambiciosa sobre el paper, per\u00F2 en la realitat li falten recursos per ser-ho&amp;quot;.Lost in space. The fall of NASA and the dream of a new space age  \u00E9s un dels llibres de refer\u00E8ncia dels cr\u00EDtics als EUA contra l&amp;#039;alian\u00E7a de la NASA amb Boeing i Lockheed Martin, una societat que l&amp;#039;autor del llibre, Greg Klerkx, qualifica de &amp;quot;monopoli controlat per l&amp;#039;Estat&amp;quot;.Klerkx i Dyson han criticat el govern dels EUA perqu\u00E8 despr\u00E9s de la Segona Guerra Mundial va permetre la privatitzaci\u00F3 del sector aeri i va prometre que en el futur faria el mateix amb el sector espacial. Per\u00F2 fins ara no ha estat aix\u00ED.R\u00FAssia es torna a avan\u00E7arDe fet, el gran pas inicial per obrir l&amp;#039;espai als emprenedors privats el va fer R\u00FAssia. Durant la seva primera etapa com a primer ministre i en els dos primers anys com a president rus, Vlad\u00EDmir Putin va rebre nombroses ofertes per convertir l&amp;#039;estaci\u00F3 espacial Mir en un centre de proves per a empreses privades. Moscou fins i tot estava disposat a privatitzar l&amp;#039;estaci\u00F3, per\u00F2 finalment nom\u00E9s s&amp;#039;hi van fer experiments de laboratori per a multinacionals: R\u00FAssia va haver de desconnectar la Mir per la pressi\u00F3 de la NASA, que no acceptava que els russos participessin en la ISS i alhora mantinguessin la Mir. El 2001, 15 anys despr\u00E9s d&amp;#039;entrar en funcionament -i un any despr\u00E9s que la ISS reb\u00E9s el primer astronauta- la Mir va ser desorbitada i enfonsada al Pac\u00EDfic. L&amp;#039;orgull nacional rus va quedar ferit; per aix\u00F2 hi ha una voluntat per part de Moscou de passar comptes amb els EUA ara que una tecnologia obsoleta i l&amp;#039;elevat cost de cada missi\u00F3 han acabat amb el programa de transbordadors de la NASA. La c\u00E0psula russa Soyuz ser\u00E0, almenys en els pr\u00F2xims 5 anys, l&amp;#039;\u00FAnica nau capacitada per viatjar a la ISS.La NASA espera comptar amb un relleu del shuttle  (transbordador) d&amp;#039;aqu\u00ED al 2016, quatre anys abans de la data programada per apagar la ISS. La ISS s&amp;#039;ha endut en l&amp;#039;\u00FAltima d\u00E8cada el gran tall del past\u00EDs pressupostari de la NASA. El diari The Washington Post ha informat que els viatges tripulats de la NASA suposen 255 d\u00F2lars de despesa anual per cada ciutad\u00E0 dels EUA. The New York Times ha recordat que al comen\u00E7ament l&amp;#039;objectiu era que cada viatge d&amp;#039;un transbordador cost\u00E9s 7 milions de d\u00F2lars; finalment, cada missi\u00F3 ha costat de mitjana 1.500 milions. El comit\u00E8 del Congr\u00E9s per als pressupostos de la NASA recomana una reducci\u00F3 d&amp;#039;un 9% respecte del pressupost del 2011, que \u00E9s de 18.400 milions de d\u00F2lars.Amb la crisi del deute p\u00FAblic als EUA, la NASA \u00E9s a la primera l\u00EDnia de les retallades. La NASA ha canviat d&amp;#039;estrat\u00E8gia i s&amp;#039;ha proposat equilibrar la despesa p\u00FAblica amb inversi\u00F3 privada, centrar els diners de l&amp;#039;Estat en missions no tripulades i cedir, per primer cop, el desenvolupament integral d&amp;#039;una nova nau tripulada a un operador privat. En un article publicat aquest juliol a la revista The Space Review , l&amp;#039;expert en la NASA de la Universitat de Florida Central Roger Handberg afirmava: &amp;quot;La NASA \u00E9s l&amp;#039;objectiu \u00F2ptim per fer retallades. I aquestes retallades evidencien que per substituir el transbordador l&amp;#039;alternativa privada \u00E9s l&amp;#039;\u00FAnica opci\u00F3 que tenen els EUA&amp;quot;.Magnats a internet i a l&amp;#039;espaiLa NASA ha obert un concurs per trobar el substitut del programa de transbordadors. Hi participen deu companyies, quatre de les quals ja han estat reconegudes com a projectes m\u00E9s viables: la m\u00E9s ben posicionada, i que ha rebut m\u00E9s subvencions, \u00E9s la c\u00E0psula CST-100, de Boeing; la segona m\u00E9s ben col\u00B7locada \u00E9s la Dream Chaser, l&amp;#039;\u00FAnica nau en competici\u00F3 que no \u00E9s una c\u00E0psula i que pot aterrar per si mateixa. Els dos altres projectes s\u00F3n la c\u00E0psula de la companyia Blue Origin -creada pel fundador d&amp;#039;Amazon, Jeff Bezos- i SpaceX, considerada per la premsa especialitzada com la iniciativa m\u00E9s avan\u00E7ada de totes. SpaceX, propietat d&amp;#039;Elon Musk -cofundador del sistema de pagament per internet Paypal-, va fer hist\u00F2ria el desembre del 2010 en ser la primera empresa privada que posava en \u00F2rbita una nau, la c\u00E0psula Dragon, amb un coet propi, el Falcon 9.Nom\u00E9s un vol privat tripulat ha assolit fins ara l&amp;#039;altura de l&amp;#039;\u00F2rbita terrestre: va ser el 2004, la Spaceshipone, una nau finan\u00E7ada per Paul Allen, el cofundador de Microsoft, dissenyada per portar turistes a l&amp;#039;espai. L&amp;#039;altre precursor privat \u00E9s UP Aerospace, que ha estat construint coets experimentals i que va fundar el 2006 l&amp;#039;\u00FAnica base espacial privada, Spaceport America, a Nou M\u00E8xic (EUA). A Spaceport America es fan llan\u00E7aments de coets i proves pilotades, moltes de participants en els X Prize, els premis m\u00E9s rellevants que existeixen per a la promoci\u00F3 d&amp;#039;iniciatives empresarials privades, i dels quals Google \u00E9s el principal patrocinador."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/societat/Lespai-Mes-enlla-NASA_0_530946911.html>