<http://schema.org/articleBody>
"L&amp;#039;\u00E8xit escolar dels nois \u00E9s inferior al de les noies. Hi ha un percentatge m\u00E9s gran de nois que repeteixen curs, suspenen m\u00E9s assignatures i els costa m\u00E9s obtenir els t\u00EDtols acad\u00E8mics. Ho detallen les conclusions d&amp;#039;un estudi elaborat pel Consell Escolar de Navarra amb dades d&amp;#039;alumnes d&amp;#039;arreu d&amp;#039;Espanya que es va presentar ahir a M\u00E0laga, on es reunien els presidents dels consells escolars de tots els territoris estatals. L&amp;#039;an\u00E0lisi revela que hi ha menys nois que estudi\u00EFn el curs que els pertoca segons la seva edat (un indicador que s&amp;#039;anomena taxa d&amp;#039;idone\u00EFtat). Gaireb\u00E9 la meitat dels estudiants analitzats (un 48%) ha repetit algun curs abans dels 15 anys, mentre que aquest percentatge \u00E9s m\u00E9s baix en el cas de les noies (36,7%).L&amp;#039;informe no identifica les causes del diferent rendiment per sexes, per\u00F2 s\u00ED que alerta de la necessitat d&amp;#039;actuar de manera urgent per corregir aquesta tend\u00E8ncia. &amp;quot;Volem traslladar aquesta preocupaci\u00F3 a la societat i a l&amp;#039;administraci\u00F3 amb la intenci\u00F3 que es tingui en compte i es prenguin mesures&amp;quot;, afirma a l&amp;#039;ARA Teresa Ucar, presidenta del Consell Escolar de Navarra. Aquesta desigualtat entre escolars en funci\u00F3 del sexe, que no s&amp;#039;explica per q\u00FCestions de capacitat intel\u00B7lectual, es manifesta ben aviat, en les primeres etapes educatives. En els alumnes de 8 anys s&amp;#039;observa que un 7% dels nois estudien cursos inferiors al seu, mentre que aquest endarreriment acad\u00E8mic nom\u00E9s es produeix en un 5% de les noies.Quan s&amp;#039;analitzen els estudiants de 14 anys, la taxa d&amp;#039;idone\u00EFtat entre els uns i els altres ja s&amp;#039;ha elevat deu punts, fet que constata un frac\u00E0s m\u00E9s elevat dels nois. De fet, a mesura que s&amp;#039;avan\u00E7a en el recorregut escolar, la dist\u00E0ncia en el percentatge de repetidors s&amp;#039;incrementa. Al final de l&amp;#039;ESO, el tant per cent de nois repetidors \u00E9s 11 punts m\u00E9s alt que el de les noies. &amp;quot;Cada any que passa, les difer\u00E8ncies s&amp;#039;accentuen m\u00E9s. Ha arribat el moment d&amp;#039;actuar&amp;quot;, subratlla Teresa Ucar. La q\u00FCesti\u00F3 \u00E9s com redre\u00E7ar aquesta situaci\u00F3.Sense excepcions territorialsLa presidenta del Consell Escolar de l&amp;#039;Estat, Carmen Maestro, va expressar ahir des de M\u00E0laga la necessitat d&amp;#039;investigar les causes que originen aquestes difer\u00E8ncies de g\u00E8nere. &amp;quot;S&amp;#039;ha estudiat molt aquesta situaci\u00F3, per\u00F2 no prou per determinar quins factors influeixen en el problema&amp;quot;, va lamentar Maestro, conscient que el menor \u00E8xit escolar dels nens \u00E9s generalitzat a tots els territoris de l&amp;#039;Estat. De fet, l&amp;#039;informe elaborat des de Navarra apunta que aquest fenomen es manifesta des de fa anys a totes les comunitats aut\u00F2nomes, fins i tot en les que aconsegueixen millors resultats acad\u00E8mics. La presidenta del Consell Escolar de l&amp;#039;Estat va indicar que la situaci\u00F3 \u00E9s cada vegada &amp;quot;m\u00E9s alarmant&amp;quot;. Si s&amp;#039;analitzen les dades estatals, la mitjana d&amp;#039;abandonament escolar prematur \u00E9s del 32%. Hi ha una difer\u00E8ncia de 12 punts entre nois i noies. A tots els pa\u00EFsos de la Uni\u00F3 Europea, excepte Bulg\u00E0ria i Romania, el percentatge de nois sense titulaci\u00F3 b\u00E0sica \u00E9s m\u00E9s alt.En ple debat sobre la segregaci\u00F3Resulta significativa l&amp;#039;aparici\u00F3 de dades que certifiquen el ritme d&amp;#039;aprenentatge diferent de nois i noies tenint en compte que el m\u00F3n educatiu mant\u00E9 obert el debat sobre la idone\u00EFtat de finan\u00E7ar escoles segregades (que separin en funci\u00F3 del sexe). La nova llei d&amp;#039;igualtat, encara pendent d&amp;#039;aprovaci\u00F3, obriria la porta a retirar la subvenci\u00F3 a aquests tipus de centres. Resulta dif\u00EDcil afirmar si aquesta mesura s&amp;#039;acabar\u00E0 concretant, atesa l&amp;#039;ambig\u00FCitat de l&amp;#039;avantprojecte. La secretaria d&amp;#039;estat d&amp;#039;Igualtat havia detallat a l&amp;#039;ARA el gener passat que l&amp;#039;esperit de la llei anava en la l\u00EDnia d&amp;#039;acabar amb els concerts de les escoles que separen per sexe, mentre que el ministeri d&amp;#039;Educaci\u00F3 considerava que de l&amp;#039;avantprojecte no se&amp;#039;n podia deduir que s&amp;#039;eliminessin les subvencions a aquests centres. La Generalitat s\u00ED que ha expressat una postura m\u00E9s clara. La consellera d&amp;#039;Ensenyament, Irene Rigau, ha afirmat obertament que \u00E9s partid\u00E0ria d&amp;#039;oferir recursos a les escoles diferenciades. De fet, el seu departament recentment va modificar a l&amp;#039;al\u00E7a el concert educatiu d&amp;#039;un centre escolar de l&amp;#039;Hospitalet de Llobregat, tutelat per l&amp;#039;Opus Dei, que separa nens i nenes."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/nois-pitjors-estudiants-repeteixen-noies_0_438556168.html>