<http://schema.org/articleBody>
"S\u00F3n dos vells conflictes en hemisferis diferents. Separats per mig planeta. Per\u00F2 tenen en com\u00FA que estan considerats els models m\u00E9s exitosos al m\u00F3n per aconseguir la pau i la reconciliaci\u00F3, els m\u00E9s estudiats i els m\u00E9s copiats, amb m\u00E9s o menys fortuna, en altres processos semblants. Tamb\u00E9 en el cas del Pa\u00EDs Basc, on el mirall irland\u00E8s i el sud-afric\u00E0 han estat sempre molt presents. Impulsors d&amp;#039;aquells processos com el l\u00EDder hist\u00F2ric del Sinn F\u00E9in, Gerry Adams, i l&amp;#039;advocat sud-afric\u00E0 Brian Currin van ser ahir a Sant Sebasti\u00E0.Irlanda del NordUn proc\u00E9s de pau en qu\u00E8 s&amp;#039;emmiralla el Pa\u00EDs Basc tot i les difer\u00E8nciesEl proc\u00E9s de pau a Irlanda del Nord, que va culminar amb els Acords de Divendres Sant l&amp;#039;any 1998, ha estat sempre el gran referent per a la pacificaci\u00F3 al Pa\u00EDs Basc. Gr\u00E0cies a aquell acord, negociat sota els auspicis de la comunitat internacional, l&amp;#039;Ex\u00E8rcit Republic\u00E0 Irland\u00E8s (IRA) va entregar les armes en un proc\u00E9s que es va acabar l&amp;#039;any 2005 -els paramilitars unionistes tamb\u00E9 ho han anat fent-, i es va obrir la porta a dotar de m\u00E9s poder decisori Irlanda del Nord.Tots dos conflictes tenen punts en com\u00FA -els dos territoris estan emmarcats dins de la Uni\u00F3 Europea-, per\u00F2 m\u00E9s enll\u00E0 d&amp;#039;aix\u00F2 els analistes consideren que no s\u00F3n comparables. &amp;quot;Al Pa\u00EDs Basc, en l&amp;#039;\u00FAltima fase, ETA va dur a terme una viol\u00E8ncia purament terrorista, mentre que a Irlanda del Nord podem dir que hi havia un enfrontament m\u00E9s clar entre dos b\u00E0ndols armats&amp;quot;, explica Rafael Grasa, president de l&amp;#039;Institut Catal\u00E0 Internacional per la Pau (ICIP). &amp;quot;L&amp;#039;altra difer\u00E8ncia \u00E9s que en l&amp;#039;Acord de Divendres Sant -continua Grasa- es va fixar un pla per dotar de poder pol\u00EDtic Irlanda de Nord, una fita que el Pa\u00EDs Basc, de fet, ja t\u00E9&amp;quot;.&amp;quot;En el cas irland\u00E8s hi va haver una negociaci\u00F3 entre les parts abans d&amp;#039;arribar a la pau, mentre que a Euskadi ETA ha fet passos unilateralment, i aix\u00F2 fa singular aquest cas&amp;quot;, diu el director de l&amp;#039;Escola de Cultura de Pau de la UAB, Vicen\u00E7 Fisas, que admet que ETA ha adoptat alguns dels gestos i cert vocabulari que l&amp;#039;IRA va fer servir en el proc\u00E9s de pacificaci\u00F3.Sud-\u00E0fricaLa reconciliaci\u00F3 social que semblava impossible d&amp;#039;aconseguirSi mai hi ha hagut una societat absolutament dividida i trencada, aquesta era la sud-africana, on la reconciliaci\u00F3 semblava impossible. La lluita contra la separaci\u00F3 entre blancs i negres va culminar l&amp;#039;any 1990 amb la sortida de Nelson Mandela de la pres\u00F3, despr\u00E9s de gaireb\u00E9 trenta anys entre reixes per encap\u00E7alar el Congr\u00E9s Nacional Afric\u00E0, que reclamava el final de l&amp;#039;apartheid.El proc\u00E9s de reconciliaci\u00F3 iniciat des d&amp;#039;aleshores, tampoc exempt d&amp;#039;alts i baixos, ha donat fruits, i hi ha experi\u00E8ncies esperan\u00E7adores de perd\u00F3 entre v\u00EDctimes, o familiars de v\u00EDctimes, i executors que podria servir de model a la societat basca. &amp;quot;La cultura africana, m\u00E9s donada a girar full que no pas en altres llocs del m\u00F3n, ha facilitat molt les coses en aquest cas&amp;quot;, explica Vicen\u00E7 Fisas.&amp;quot;El de Sud-\u00E0frica tothom el considerava un conflicte intractable, per\u00F2 finalment s&amp;#039;ha resolt amb la voluntat de mirar endavant&amp;quot;, diu Rafael Grasa des de l&amp;#039;ICIP."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/cronica/Irlanda-Nord-Sud-africa-models-pau_0_574742574.html>