<http://schema.org/articleBody>
" Els arquitectes i urbanistes barcelonins es van assabentar ahir, a mig mat\u00ED, de la mort sobtada de Manuel de Sol\u00E0-Morales (Barcelona, 1939-2012). &amp;quot;Dimecres havia de marxar a Anvers, a B\u00E8lgica, a presentar un projecte important&amp;quot;, deia l&amp;#039;arquitecte Oriol Bohigas. La feina feta per Manuel de Sol\u00E0-Morales durant m\u00E9s de quatre d\u00E8cades s&amp;#039;ha desenvolupat en diversos fronts. &amp;quot;Ha estat capa\u00E7 de vehicular pensament a trav\u00E9s de l&amp;#039;urbanisme -deia Bohigas, abans de destacar el seu vessant pedag\u00F2gic-. L&amp;#039;any 1969 va fundar el Laboratori d&amp;#039;Urbanisme de Barcelona i va ser durant molts anys catedr\u00E0tic d&amp;#039;urban\u00EDstica a l&amp;#039;Escola T\u00E8cnica Superior d&amp;#039;Arquitectura de Barcelona&amp;quot;. Les \u00FAltimes aportacions te\u00F2riques de Sol\u00E0-Morales s\u00F3n  Deu lli\u00E7ons sobre Barcelona  (2008) i Cerd\u00E0-Eixample (2010). Vicent Guallart, arquitecte en cap de l&amp;#039;Ajuntament de Barcelona, remarcava que la desaparici\u00F3 de Sol\u00E0-Morales suposa una &amp;quot;gran p\u00E8rdua per a la cultura urban\u00EDstica&amp;quot;. Guallart va inscriure l&amp;#039;arquitecte i urbanista barcelon\u00ED en una tradici\u00F3 que arrenca d&amp;#039;Ildefons Cerd\u00E0. &amp;quot;Hi ha una continu\u00EFtat, entre Cerd\u00E0 i l&amp;#039;obra de Sol\u00E0-Morales. Un dels seus \u00FAltims projectes que destacaria \u00E9s el de les casernes de Sant Andreu, que va ser presentat fa nom\u00E9s uns mesos&amp;quot;. Fill i n\u00E9t d&amp;#039;arquitectes -i germ\u00E0 del tamb\u00E9 arquitecte Ignasi de Sol\u00E0-Morales (1942-2001)-, Manuel de Sol\u00E0-Morales va ser deixeble de Ludovico Quaroni a Roma i de Josep Llu\u00EDs Sert a Harvard, abans d&amp;#039;incorporar-se a l&amp;#039;equip redactor de l&amp;#039;Esquema Director de l&amp;#039;\u00C0rea Metropolitana de Barcelona i coordinar el Pla Comarcal de Barcelona. Va rebre el Premi Nacional d&amp;#039;urbanisme el 1983 pel pla de rehabilitaci\u00F3 de la Barceloneta. L&amp;#039;arquitecte va compaginar l&amp;#039;activitat docent amb la realitzaci\u00F3 d&amp;#039;una quarantena llarga de projectes, entre els quals destaquen el del Moll de la Fusta (1984), l&amp;#039;Illa Diagonal (1992), la reconstrucci\u00F3 del barri de la Sang a Alcoi (1992-2002), el passeig Atl\u00E0ntic de Porto (1999-2002) i la intervenci\u00F3 a l&amp;#039;entorn de l&amp;#039;estaci\u00F3 central de trens de Lovaina (1996-2002).   Al F\u00F2rum 2004 va ser comissari de l&amp;#039;exposici\u00F3  Ciutats/Cantonades , una reflexi\u00F3 sobre el creixement urb\u00E0 a tot el m\u00F3n en qu\u00E8 reivindicava una mirada a escala humana del fenomen. El seu planejament urb\u00E0 tenia molt en compte la mirada del ciutad\u00E0, en detriment de l&amp;#039;espectacularitat. Les seves principals l\u00EDnies de treball han estat les relacions entre ciutat i mar  i l&amp;#039;estructura de les perif\u00E8ries metropolitanes."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.arabalears.cat/cultura/Mor-larquitecte-urbanista-Manuel-Sola-Morales_0_654534587.html>