<http://schema.org/articleBody>
"Ferran Mascarell no ho t\u00E9 gens f\u00E0cil, precisament perqu\u00E8 se n&amp;#039;espera molt -tothom valora el seu coneixement del sector- i perqu\u00E8 segurament tindr\u00E0 poc a oferir. Si m\u00E9s no, poc pressupost. L&amp;#039;austeritat ser\u00E0 la norma a tot el govern, tamb\u00E9 en el camp cultural. Posar ordre intern entre institucions i administraci\u00F3, potenciar la projecci\u00F3 exterior, mimar la creaci\u00F3 i atendre els sectors on hi ha m\u00E9s feina pendent -per exemple, la ind\u00FAstria del cinema- s\u00F3n algunes de les prioritats que marquen els experts consultats per l&amp;#039;ARA: el cr\u00EDtic d&amp;#039;art Daniel Giralt-Miracle, l&amp;#039;escriptor Ferran Torrent, l&amp;#039;empresari Daniel Mart\u00EDnez, el fil\u00F2sof Josep Ramoneda, el programador teatral Salvador Sunyer, la productora cinematogr\u00E0fica Isona Passola, i l&amp;#039;estudi\u00F3s Dami\u00E0 Pons.1. Projecci\u00F3 exterior Tots els sectors en volen m\u00E9s La feina feta per l&amp;#039;Institut Ramon Llull \u00E9s bona per\u00F2 no suficient. Aix\u00ED ho valoren els experts, que alerten que tots els sectors volen poder sortir m\u00E9s enfora, i volen una finestreta \u00FAnica. La dualitat entre el Llull i l&amp;#039;Institut Catal\u00E0 d&amp;#039;Ind\u00FAstries Culturals, tot i que s&amp;#039;hagin coordinat, no ho facilita. L&amp;#039;\u00E8xit amb la literatura catalana a partir de l&amp;#039;experi\u00E8ncia de Frankfurt ha de marcar la pauta, per\u00F2 hi ha molt cam\u00ED a rec\u00F3rrer: per exemple en el terreny art\u00EDstic, on la pres\u00E8ncia a la Biennal de Ven\u00E8cia va tenir una repercussi\u00F3 menor i un plantejament intel\u00B7lectual que, segons Daniel Giralt-Miracle, va ser poc satisfactori. Ell mateix demana m\u00E9s suport a artistes i galeristes per traspassar fronteres. Salvador Sunyer t\u00E9 clar que Catalunya \u00E9s un bon lloc per crear, per\u00F2 no aconseguim que els creadors surtin a fora. Per aix\u00F2 haur\u00E0 d&amp;#039;apostar al m\u00E0xim per la internacionalitzaci\u00F3 com a sortida econ\u00F2mica, tamb\u00E9, a la crisi.2. CoNCA Definir les funcions i l&amp;#039;abast El Consell Nacional de la Cultura (CoNCA) va arrencar amb pol\u00E8mica i sense consens. Mascarell ha defensat en m\u00E9s d&amp;#039;una ocasi\u00F3 que el veia m\u00E9s com un \u00F2rgan consultiu que executiu, per\u00F2 la llei, que no va tenir el vot favorable de CiU, li d\u00F3na \u00E0mplies atribucions executives. Caldr\u00E0 veure, doncs, com el conseller enfoca la relaci\u00F3 del seu departament amb el CoNCA i fins a quin punt aquesta jove instituci\u00F3 aconsegueix consolidar-se i prestigiar-se. El fil\u00F2sof i director del CCCB, Josep Ramoneda, creu que no ser\u00E0 f\u00E0cil trobar l&amp;#039;encaix, mentre que el cr\u00EDtic d&amp;#039;art Daniel Giralt-Miracle posa com a exemple el bon funcionament del Consell de la Cultura de Barcelona, del qual ell \u00E9s membre.3. MNAC-Macba L&amp;#039;art, m\u00E9s a prop del p\u00FAblic La indefinici\u00F3 del tall cronol\u00F2gic que separa els dos vaixells ins\u00EDgnia muse\u00EDstics de l&amp;#039;art \u00E9s un repte que s&amp;#039;arrossega des de fa d\u00E8cades. Mascarell el coneix de prop. Les converses en marxa entre els dos museus no acaben de donar fruits. Ja seria hora de posar-hi seny: tots dos hi sortirien guanyant. En el camp muse\u00EDstic, dos equipaments que estan arrencant s\u00F3n el Dhub i el Nacional de Ci\u00E8ncies Naturals. El primer arriba quan el m\u00F3n del disseny passa per hores baixes. Caldr\u00E0 posar-hi imaginaci\u00F3 per &amp;quot;no fer el rid\u00EDcul respecte dels grans museus del disseny que hi ha al m\u00F3n&amp;quot;, diu Giralt-Miracle. En el cas de la ci\u00E8ncia, l&amp;#039;Ajuntament de Barcelona ha posat les col\u00B7leccions i l&amp;#039;edifici i la conselleria haur\u00E0 d&amp;#039;assumir els costos de funcionament. El Can\u00F2drom \u00E9s una inc\u00F2gnita, \u00E9s probable que Mascarell aparqui el dit Museu Catalonia, i finalment, la Generalitat potser, ara s\u00ED, acabar\u00E0 entrant a formar part del CCCB.4. Prestigi Al centre de la vida del pa\u00EDs Sunyer pensa sovint en la feina feta pel Noucentisme i en un home, Prat de la Riba, que va posar en marxa les institucions que s\u00F3n encara el centre de la vida cultural del pa\u00EDs: &amp;quot;El m\u00E9s important \u00E9s aconseguir que la cultura es consideri un dels principals eixos del pa\u00EDs. Hem de tenir en compte que Catalunya ha funcionat, tamb\u00E9 econ\u00F2micament, nom\u00E9s quan aix\u00F2 ha passat, que ha estat molt poques vegades en la nostra hist\u00F2ria&amp;quot;. Daniel Mart\u00EDnez comparteix aquest opini\u00F3 i va m\u00E9s enll\u00E0: &amp;quot;En un temps de crisi en qu\u00E8 fallen molts sectors, n&amp;#039;hi ha un que s&amp;#039;est\u00E0 desenvolupant i t\u00E9 molt m\u00E9s cam\u00ED per rec\u00F3rrer que molts dels que estan en crisi&amp;quot;. I Josep Ramoneda diu que si Mascarell aconsegueix fer entendre per fi a la classe pol\u00EDtica la import\u00E0ncia estrat\u00E8gica, social i econ\u00F2mica de la cultura, haur\u00E0 fet un gran servei.5. El cinema Llei i TV3 El conseller haur\u00E0 de desenvolupar la llei del cinema, un dels grans guanys del seu antecessor. Aqu\u00ED haur\u00E0 de fer mans i m\u00E0nigues per fer entrar en ra\u00F3 les majors , els distribu\u00EFdors i tot el sector.  Per\u00F2 per a la productora cinematogr\u00E0fica Isona Passola hi ha una cosa m\u00E9s important,  la implicaci\u00F3 de TV3 en el cinema catal\u00E0: &amp;quot;Aix\u00F2 ha estat fonamental, perqu\u00E8, sense renunciar al cinema experimental, ens ha perm\u00E8s fer produccions de dimensi\u00F3 europea, que \u00E9s el que et permet acostar-te al p\u00FAblic. El pacte amb TV3 \u00E9s clau i s&amp;#039;ha de potenciar al m\u00E0xim. I el que caldria ara \u00E9s treballar m\u00E9s la publicitaci\u00F3 de les pel\u00B7l\u00EDcules, cosa que demana pactar amb els distribu\u00EFdors&amp;quot;.6. &amp;#039;Papers&amp;#039; i arxius Els contenciosos patrimonials El conseller tamb\u00E9 hereta contenciosos patrimonials amb el govern de l&amp;#039;Estat d&amp;#039;aquells que no semblen tenir fi. Els papers de Salamanca  encara no han tornat del tot, l&amp;#039;Arxiu de la Corona d&amp;#039;Arag\u00F3 el segueix gestionant el ministeri, i el castell de Montju\u00EFc es va traspassar d&amp;#039;aquella manera. A m\u00E9s, els fons patrimonials segueixen fugint a Madrid. Si als anys 80 Catalunya va perdre bona part del llegat dels seus millors artistes -Dal\u00ED, Mir\u00F3...-, ara est\u00E0 comen\u00E7ant a passar el mateix amb els fot\u00F2grafs -Centelles- i amb altres agents culturals, com Carme Balcells en el terreny literari. Les institucions, amb la conselleria al capdavant, ni han tingut la llei a favor ni han posat mai recursos de deb\u00F2 per adquirir patrimoni. Amb la crisi, ara mateix la cosa t\u00E9 mala soluci\u00F3.7. Llengua Prestigi, funci\u00F3 social i \u00FAs El retorn de la direcci\u00F3 general de Pol\u00EDtica Ling\u00FC\u00EDstica a la conselleria suposar\u00E0 per a Mascarell una carpeta que no li \u00E9s tan familiar. Ferran Torrent t\u00E9 clar que el principal repte del conseller -i del futur del pa\u00EDs- \u00E9s &amp;quot;tonar-li el prestigi al catal\u00E0, que tamb\u00E9 a Catalunya, no nom\u00E9s al Pa\u00EDs Valenci\u00E0, ha perdut molt de terreny els \u00FAltims anys&amp;quot;.8. Municipis Circuits viables La crisi i l&amp;#039;esclat de la bombolla immobili\u00E0ria ha deixat els ajuntament tan escurats que amb prou feines poden atendre les necessitats b\u00E0siques dels ciutadans. Poden invertir en cultura? Si no ho fan, corre perill tota l&amp;#039;estructura. Daniel Mart\u00EDnez creu que Mascarell &amp;quot;haur\u00E0 de veure com contrarestar el problema que els circuits municipals tindran amb la retallada pressupost\u00E0ria. Aix\u00F2 posa en perill la viabilitat de moltes empreses i companyies&amp;quot;.9. Mercat Existeixen els Pa\u00EFsos Catalans?Si sab\u00E9ssim organitzar-nos, el mercat catalanoparlant seria dels grans d&amp;#039;Europa, amb uns 12 milions de consumidors potencials. L&amp;#039;escriptor i estudi\u00F3s mallorqu\u00ED Dami\u00E0 Pons creu que &amp;quot;un dels objectius prioritaris de la pol\u00EDtica de la conselleria hauria de ser fer que tot el territori ling\u00FC\u00EDstic funcion\u00E0s veritablement com un sol mercat cultural, amb estrat\u00E8gies de cooperaci\u00F3, intercanvi i  complementarietat. Si no succe\u00EDs aix\u00ED, la din\u00E0mica de la prepot\u00E8ncia creixent del mercat cultural i dels mitjans de comunicaci\u00F3 castellano-espanyols determinar\u00E0 que inevitablement la producci\u00F3 i el consum cultural en catal\u00E0 sigui progressivament minvant a les Balears i el Pa\u00EDs Valenci\u00E0, i a la resta del territori&amp;quot;.10 . Tria Els bons o els que m&amp;#039;agraden En \u00E8poca de vaques magres, potser caldr\u00E0 ser molt m\u00E9s selectiu a l&amp;#039;hora de repartir subvencions. Si tens 100 i ho reparteixes entre 25, quan tens 60, no pots continuar repartint-ho entre 25. Aix\u00ED ho veu Salvador Sunyer, que demana a Mascarell que tingui &amp;quot;criteri&amp;quot; a l&amp;#039;hora de triar."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/societat/decaleg-del-sector-conseller-Mascarell_0_403759651.html>