<http://schema.org/articleBody>
"Un dels problemes del canvi clim\u00E0tic \u00E9s que malgrat que tots intu\u00EFm que hi ha alguna cosa que no acaba de funcionar amb l&amp;#039;oratge, no acabem de veure qu\u00E8 passa. Intu\u00EFm el canvi, comprenem que hi ha factors que el poden generar o accelerar, per\u00F2 no el toquem, no veiem &amp;quot;la cosa&amp;quot;. Aix\u00F2 vol dir que per preveure les conseq\u00FC\u00E8ncies de l&amp;#039;emissi\u00F3 de gasos que generen l&amp;#039;efecte hivernacle, necessitem mitjans alternatius als de la percepci\u00F3 immediata. \u00C9s per aquest motiu que els defensors de la teoria de la cat\u00E0strofe clim\u00E0tica han fet servir gr\u00E0fics que mostren com el cam\u00ED endegat ens du al col\u00B7lapse.En una de les escenes m\u00E9s recordades del documental An inconvenient truth , l&amp;#039;Al Gore s&amp;#039;enfila en un muntac\u00E0rregues hidr\u00E0ulic que l&amp;#039;eleva a uns deu metres d&amp;#039;al\u00E7ada en paral\u00B7lel a l&amp;#039;eix y d&amp;#039;un gr\u00E0fic de coordenades, en el qual es mostra l&amp;#039;evoluci\u00F3 de la concentraci\u00F3 atmosf\u00E8rica de C0 projectada l&amp;#039;any 2100. Despr\u00E9s de l&amp;#039;any 2050, quan s&amp;#039;assoleix una concentraci\u00F3 de 550 part\u00EDcules per mili\u00F3, la l\u00EDnia de la temperatura puja verticalment, de manera dram\u00E0tica, molt per damunt de l&amp;#039;al\u00E7ada que pot assolir el muntac\u00E0rregues en el qual viatja l&amp;#039;exvicepresident. Aquesta representaci\u00F3 ha esdevingut una fita en la hist\u00F2ria de la comunicaci\u00F3 de la teoria del canvi clim\u00E0tic. El cop sobre les cons- ci\u00E8ncies populars va ser determinant. Avui dia ja ning\u00FA no dubta que \u00E9s bo posar les coses a lloc i controlar l&amp;#039;emissi\u00F3 de gasos, no fos cas que ho engegu\u00E9ssim tot plegat a dida.Passa el mateix amb un parell de not\u00EDcies que han aparegut a la premsa catalana aquests darrers dies. La primera t\u00E9 a veure amb l&amp;#039;aeroport de Madrid. M\u00E9s enll\u00E0 de la inversi\u00F3 fara\u00F2nica de la T4, duta a terme al servei de consolidar Madrid com a \u00FAnic aeroport internacional de l&amp;#039;Estat, ara hem sabut que les companyies Iberia i Aena han decidit invertir 100 milions d&amp;#039;euros en una nova terminal de c\u00E0rrega a l&amp;#039;aeroport madrileny. La intenci\u00F3 \u00E9s convertir Madrid en el principal bol\u00F3 aeroportuari de mercaderies d&amp;#039;Europa en relaci\u00F3 a Llatinoam\u00E8rica. La nova terminal de c\u00E0rrega minvar\u00E0 de manera molt important els temps d&amp;#039;espera, incrementar\u00E0 l&amp;#039;efici\u00E8ncia i la qualitat del servei del tractament de mercaderies, crear\u00E0 quatre-cents llocs de treball directes i m\u00E9s d&amp;#039;un miler d&amp;#039;indirectes. El que no diu la not\u00EDcia \u00E9s que aquesta aposta torna a deixar Barcelona al marge de les inversions de l&amp;#039;Estat en mat\u00E8ria log\u00EDstica. Tampoc no diu que Espanya obvia de manera dolosa el potencial barcelon\u00ED de la combinaci\u00F3 de port, aeroport i Zona Franca com a principal zona log\u00EDstica del sud d&amp;#039;Europa, i una de les de m\u00E9s potencial de creixement del m\u00F3n si s&amp;#039;hi fan les inversions adequades, com em deia fa pocs dies el president de l&amp;#039;Autoritat Portu\u00E0ria de Nova York i Nova Jersey.La partida es juga en el marc de la compet\u00E8ncia entre metr\u00F2polis. I la compet\u00E8ncia m\u00E9s important correspon a la metr\u00F2poli m\u00E9s propera, que no \u00E9s altra que Madrid. Obviar-ho, fer veure que no passa res, \u00E9s desastr\u00F3s. Seguir fent el joc a qui col\u00B7labora amb els nostres competidors principals \u00E9s, com a m\u00EDnim, absurd. Perdre pistonada en l&amp;#039;opci\u00F3 estrat\u00E8gica de la log\u00EDstica \u00E9s perdre capacitat competitiva, una capacitat que t\u00E9 efectes reals sobre tots i cadascun de nosaltres, ara que veiem com tanquen tantes empreses establertes al nostre pa\u00EDs.Una altra not\u00EDcia ha corregut per teletips i cap\u00E7aleres: les ag\u00E8ncies de rating , que s\u00F3n les que qualifiquen la solv\u00E8ncia de les institucions, han rebaixat la qualificaci\u00F3 de la Generalitat de Catalunya d&amp;#039;A2 a A3, i l&amp;#039;han deixat per dessota de moltes comunitats aut\u00F2nomes espanyoles a qui Catalunya cedeix una part substancial de la riquesa generada despr\u00E9s que l&amp;#039;Estat ens la confisca. La baixada de la qualificaci\u00F3 implica que el preu del diner que haurem de demanar al sistema financer s&amp;#039;encarir\u00E0, i que Catalunya arrossegar\u00E0 un llast encara m\u00E9s gran del que ja t\u00E9. El cost personal, vull dir el cost que aquesta situaci\u00F3 significa per a les persones, per a cadascun de nosaltres, el podem intuir, per\u00F2 encara no el tenim ben apamat. Ho dic en aquest moment de retallades d&amp;#039;inversions i serveis p\u00FAblics que depenen de la Generalitat, retallades que per molt necess\u00E0ries que siguin, que ho s\u00F3n, posen en risc el nostre futur col\u00B7lectiu i individual, mentre que n&amp;#039;hi ha d&amp;#039;altres que segueixen prenent la fresca a costa nostra.Ens cal un gr\u00E0fic com el de l&amp;#039;Al Gore i el canvi clim\u00E0tic en relaci\u00F3 al que ens est\u00E0 passant. No parlo del clima pol\u00EDtic nacional, cada cop m\u00E9s decantat cap a la l\u00F2gica de la sobirania. Parlo del canvi clim\u00E0tic generat per decisions alienes que miren de convertir Catalunya en un jugador secundari en l&amp;#039;economia global, precisament amb l&amp;#039;esperan\u00E7a de minimitzar-nos nacionalment i treure&amp;#039;s el problema catal\u00E0 de sobre. Ens cal un gr\u00E0fic que demostri que ens volen sotmetre a nivells de pobresa que no ens permetran aixecar el cap. Ens cal un gr\u00E0fic que demostri que si ens esclafen com ho volen fer, ens costar\u00E0 molt remuntar. Ells tenen pressa. Nosaltres, m\u00E9s."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/opinio/T4-lA3-canvi-climatic_0_443955624.html>