<http://schema.org/articleBody>
"Amb uns 3.000 parlants, la llengua waotededo, amb qu\u00E8 s&amp;#039;expressen els ind\u00EDgenes waodani de l&amp;#039;Amaz\u00F2nia de l&amp;#039;Equador, \u00E9s una de les lleng\u00FCes amena\u00E7ades del m\u00F3n. Un programa d&amp;#039;educaci\u00F3 biling\u00FCe, que tamb\u00E9 d\u00F3na a la comunitat eines per afrontar el m\u00F3n modern, la pret\u00E9n preservar.Despr\u00E9s d&amp;#039;un viatge de diversos dies en canoa, autom\u00F2bil, a peu i en avioneta, Samuel, Manuel, Gayaque i vint estudiants m\u00E9s arriben al llogaret amaz\u00F2nic de To\u00F1ampari per estudiar la llicenciatura d&amp;#039;Educaci\u00F3 Intercultural Biling\u00FCe, un programa aprovat per la Universitat de Cuenca, a l&amp;#039;Equador, per enfortir les cultures ancestrals. Tots comparteixen una mateixa llengua, el waotededo, un dels catorze parlars ind\u00EDgenes que fan servir aproximadament un mili\u00F3 de persones al pa\u00EDs and\u00ED. Vuit d&amp;#039;ells estan en perill d&amp;#039;extinci\u00F3, segons un estudi de la UNESCO de 2010. Nom\u00E9s el qu\u00EDtxua es mant\u00E9 fort, mentre altres lleng\u00FCes ind\u00EDgenes es debiliten, com el z\u00E0para, que nom\u00E9s parlen perfectament sis avis, o l&amp;#039;eper, una llengua de la costa d&amp;#039;Equador pr\u00E0cticament oblidada.&amp;quot;El castell\u00E0, davant totes les lleng\u00FCes ind\u00EDgenes, t\u00E9 un domini absolut en mitjans de comunicaci\u00F3, i els sistemes administratius del pa\u00EDs s&amp;#039;exerceixen sobre la base de la llengua espanyola. Aix\u00F2 fa que tinguem menys possibilitats de sobreviure&amp;quot;, explica el secretari d&amp;#039;Educaci\u00F3 d&amp;#039;Equador per al Di\u00E0leg Intercultural, Alberto Guapizaca. Amb la llicenciatura biling\u00FCe es vol que &amp;quot;els joves que estan preparant-se tractin de fer prevaler la seva cultura parlant el waotededo quan acabin els seus estudis&amp;quot;, diu V\u00EDctor Llangar\u00ED, professor del projecte Sasiku. Aquest projecte va n\u00E9ixer el 2006 en un acord entre la Direcci\u00F3 Nacional d&amp;#039;Educaci\u00F3 Intercultural Biling\u00FCe (DINEIB) i l&amp;#039;Ag\u00E8ncia Catalana de Cooperaci\u00F3 al Desenvolupament (ACCD), i ofereix, entre d&amp;#039;altres, la llicenciatura d&amp;#039;Educaci\u00F3 Intercultural Biling\u00FCe, i la de Gesti\u00F3 P\u00FAblica i Lideratge Ind\u00EDgena.Ensenyar a la selva comporta grans dificultats, que els docents de les comunitats han d&amp;#039;afrontar amb una vocaci\u00F3 estoica. Si b\u00E9 els sous s&amp;#039;han doblat durant la darrera legislatura, els professors de secund\u00E0ria cobren entre els 170 i 340 euros, cosa que impedeix a molts d&amp;#039;ells visitar les seves fam\u00EDlies regularment, ja que un trajecte en avioneta ronda els 200 euros. &amp;quot;Si els professors volen tornar a casa caminen, des de Pastaza o Napo, fins a les seves comunitats. Si tenen feina de tres o quatre mesos i ja tenen ajuntat una mica del seu treball, a m\u00E9s d&amp;#039;ajudar la seva fam\u00EDlia, poden tornar en avi\u00F3&amp;quot;, assenyala Julio Remigio Chimbe, supervisor educatiu de la regi\u00F3."^^<http://www.w3.org/2001/XMLSchema#string>
<http://www.ara.cat/internacional/america_llatina/Llicenciatures-combatre-llengues-indigenes-lEquador_0_512348912.html>