Gravitace - Wikipedie
Gravitace je přírodní jev, který se projevuje jako vzájemné přitažlivé působení (interakci) všech objektů, které mají hmotnost nebo energii.
černých děr
Dalším zcela novým jevem je existence horizontů událostí, tedy ploch, které lze překročit jen v jednom směru a neexistuje žádný dosud známý fyzikální mechanismus, který by umožňoval získávat informace z jejich druhé strany. To zahrnuje existenci <anchor>černých děr</anchor> a kosmologických horizontů událostí.
Černá díra – Wikipedie
Černá díra – Wikipedie[Přeskočit na obsah](#bodyContent)

Hlavní menu

Hlavní menu

přesunout do postranního paneluskrýt

Navigace


- [Hlavní strana](/wiki/Hlavn%C3%AD_strana "Navštívit Hlavní stranu [z]")
- [Nápověda](/wiki/N%C3%A1pov%C4%9Bda:Obsah "Místo, kde najdete pomoc")
- [Potřebuji pomoc](/wiki/Wikipedie:Pot%C5%99ebuji_pomoc "Pokud si nevíte rady, zeptejte se ostatních")
- [Nejlepší články](/wiki/Wikipedie:Nejlep%C5%A1%C3%AD_%C4%8Dl%C3%A1nky "Přehled článků, které jsou považovány za nejlepší na české Wikipedii")
- [Náhodný článek](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:N%C3%A1hodn%C3%A1_str%C3%A1nka "Přejít na náhodně vybranou stránku [x]")
- [Poslední změny](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Posledn%C3%AD_zm%C4%9Bny "Seznam posledních změn na této wiki [r]")
- [Komunitní portál](/wiki/Wikipedie:Port%C3%A1l_Wikipedie "O projektu, jak můžete pomoci, kde hledat")
- [Pod lípou](/wiki/Wikipedie:Pod_l%C3%ADpou "Hlavní diskusní fórum")
- [Podpořte Wikipedii](//donate.wikimedia.org/wiki/Special:FundraiserRedirector?utm_source=donate&utm_medium=sidebar&utm_campaign=C13_cs.wikipedia.org&uselang=cs "Podpořte nás")

[![](/static/images/icons/wikipedia.png)![Wikipedie](/static/images/mobile/copyright/wikipedia-wordmark-cs.svg)![Wikipedie: Otevřená encyklopedie](/static/images/mobile/copyright/wikipedia-tagline-cs.svg)](/wiki/Hlavn%C3%AD_strana)

[Hledání](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Hled%C3%A1n%C3%AD "Prohledat tuto wiki [f]")

Hledat

Vzhled

- [Vytvoření účtu](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Vytvo%C5%99it_%C3%BA%C4%8Det&returnto=%C4%8Cern%C3%A1+d%C3%ADra "Doporučujeme vytvořit si účet a přihlásit se, ovšem není to povinné")
- [Přihlášení](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:P%C5%99ihl%C3%A1sit&returnto=%C4%8Cern%C3%A1+d%C3%ADra "Doporučujeme vám přihlásit se, ovšem není to povinné. [o]")

Osobní nástroje

- [Vytvoření účtu](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Vytvo%C5%99it_%C3%BA%C4%8Det&returnto=%C4%8Cern%C3%A1+d%C3%ADra "Doporučujeme vytvořit si účet a přihlásit se, ovšem není to povinné")
- [Přihlášení](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:P%C5%99ihl%C3%A1sit&returnto=%C4%8Cern%C3%A1+d%C3%ADra "Doporučujeme vám přihlásit se, ovšem není to povinné. [o]")

Stránky pro odhlášené editory [dozvědět se více](/wiki/N%C3%A1pov%C4%9Bda:%C3%9Avod)

- [Příspěvky](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Moje_p%C5%99%C3%ADsp%C4%9Bvky "Seznam editací provedených z této IP adresy [y]")
- [Diskuse](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Moje_diskuse "Diskuse o editacích provedených z této IP adresy [n]")

## Obsah

přesunout do postranního paneluskrýt

- (úvod)

- [1Historie](#Historie)
- [2Fyzikální vlastnosti](#Fyzikální_vlastnosti)Přepnout podsekci Fyzikální vlastnosti  - [2.1Horizont událostí](#Horizont_událostí)
  - [2.2Pozorovatelné vlastnosti černé díry](#Pozorovatelné_vlastnosti_černé_díry)
  - [2.3Zpomalování času](#Zpomalování_času)
  - [2.4Singularita](#Singularita)
  - [2.5Pád dovnitř](#Pád_dovnitř)
  - [2.6Rotující černé díry](#Rotující_černé_díry)
  - [2.7Entropie a Hawkingovo záření](#Entropie_a_Hawkingovo_záření)
  - [2.8Matematika černých děr](#Matematika_černých_děr)
- [3Existence černých děr](#Existence_černých_děr)Přepnout podsekci Existence černých děr  - [3.1Vznik](#Vznik)
  - [3.2Pozorování](#Pozorování)
  - [3.3Nejbližší kandidáti na černou díru](#Nejbližší_kandidáti_na_černou_díru)
- [4Zánik černé díry](#Zánik_černé_díry)Přepnout podsekci Zánik černé díry  - [4.1Gravitační srážka dvou černých děr](#Gravitační_srážka_dvou_černých_děr)
  - [4.2Kvantové vyzařování černých děr](#Kvantové_vyzařování_černých_děr)
- [5Objevy po roce 2000](#Objevy_po_roce_2000)
- [6Alternativní modely](#Alternativní_modely)
- [7Odkazy](#Odkazy)Přepnout podsekci Odkazy  - [7.1Reference](#Reference)
  - [7.2Související články](#Související_články)
  - [7.3Externí odkazy](#Externí_odkazy)

Přepnout obsah

# Černá díra

171 jazyků

- [Afrikaans](https://af.wikipedia.org/wiki/Swartkolk "Swartkolk – afrikánština")
- [Alemannisch](https://als.wikipedia.org/wiki/Schwarzes_Loch "Schwarzes Loch – němčina (Švýcarsko)")
- [Aragonés](https://an.wikipedia.org/wiki/Forato_negro "Forato negro – aragonština")
- [अंगिका](https://anp.wikipedia.org/wiki/%E0%A4%95%E0%A5%83%E0%A4%B7%E0%A5%8D%E0%A4%A3_%E0%A4%B5%E0%A4%BF%E0%A4%B5%E0%A4%B0 "कृष्ण विवर – angika")
- [العربية](https://ar.wikipedia.org/wiki/%D8%AB%D9%82%D8%A8_%D8%A3%D8%B3%D9%88%D8%AF "ثقب أسود – arabština")
- [الدارجة](https://ary.wikipedia.org/wiki/%D9%85%D8%AD%D9%81%D8%B1_%D9%83%D8%AD%D9%84 "محفر كحل – arabština (marocká)")
- [مصرى](https://arz.wikipedia.org/wiki/%D8%AB%D9%82%D8%A8_%D8%A3%D8%B3%D9%88%D8%AF "ثقب أسود – arabština (egyptská)")
- [অসমীয়া](https://as.wikipedia.org/wiki/%E0%A6%95%E0%A7%83%E0%A6%B7%E0%A7%8D%E0%A6%A3%E0%A6%97%E0%A6%B9%E0%A7%8D%E0%A6%AC%E0%A7%B0 "কৃষ্ণগহ্বৰ – ásámština")
- [Asturianu](https://ast.wikipedia.org/wiki/Furacu_negru "Furacu negru – asturština")
- [Azərbaycanca](https://az.wikipedia.org/wiki/Qara_d%C9%99lik "Qara dəlik – ázerbájdžánština")
- [تۆرکجه](https://azb.wikipedia.org/wiki/%D9%82%D8%A7%D8%B1%D8%A7%D8%AF%D9%84%DB%8C%DA%A9 "قارادلیک – South Azerbaijani")
- [Башҡортса](https://ba.wikipedia.org/wiki/%D2%A0%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D1%83%D0%BF%D2%A1%D1%8B%D0%BD "Ҡара упҡын – baškirština")
- [Boarisch](https://bar.wikipedia.org/wiki/Schwoaz_Loch "Schwoaz Loch – bavorština")
- [Žemaitėška](https://bat-smg.wikipedia.org/wiki/Jouduoj%C4%97_sk%C4%ABlie "Jouduojė skīlie – žemaitština")
- [Bikol Central](https://bcl.wikipedia.org/wiki/Black_Hole "Black Hole – Central Bikol")
- [Беларуская](https://be.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D0%B4%D0%B7%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B0 "Чорная дзірка – běloruština")
- [Беларуская (тарашкевіца)](https://be-tarask.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D0%B4%D0%B7%D1%96%D1%80%D0%BA%D0%B0 "Чорная дзірка – Belarusian (Taraškievica orthography)")
- [Betawi](https://bew.wikipedia.org/wiki/Lobang_Item "Lobang Item – batavština")
- [Български](https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%B5%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%BA%D0%B0 "Черна дупка – bulharština")
- [भोजपुरी](https://bh.wikipedia.org/wiki/%E0%A4%AC%E0%A5%8D%E0%A4%B2%E0%A5%88%E0%A4%95_%E0%A4%B9%E0%A5%8B%E0%A4%B2 "ब्लैक होल – Bhojpuri")
- [Banjar](https://bjn.wikipedia.org/wiki/Lubang_hirang "Lubang hirang – bandžarština")
- [বাংলা](https://bn.wikipedia.org/wiki/%E0%A6%95%E0%A7%83%E0%A6%B7%E0%A7%8D%E0%A6%A3%E0%A6%97%E0%A6%B9%E0%A7%8D%E0%A6%AC%E0%A6%B0 "কৃষ্ণগহ্বর – bengálština")
- [བོད་ཡིག](https://bo.wikipedia.org/wiki/%E0%BD%93%E0%BD%82%E0%BC%8B%E0%BD%81%E0%BD%B4%E0%BD%84%E0%BC%8B%E0%BC%8D "ནག་ཁུང་། – tibetština")
- [Brezhoneg](https://br.wikipedia.org/wiki/Toull_du "Toull du – bretonština")
- [Bosanski](https://bs.wikipedia.org/wiki/Crna_rupa "Crna rupa – bosenština")
- [Буряад](https://bxr.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D0%BD%D2%AF%D1%85%D1%8D%D0%BD "Хара нүхэн – Russia Buriat")
- [Català](https://ca.wikipedia.org/wiki/Forat_negre "Forat negre – katalánština")
- [Нохчийн](https://ce.wikipedia.org/wiki/%D3%80%D0%B0%D1%8C%D1%80%D0%B6%D0%B0_%D1%83%D0%BE%D1%80 "Ӏаьржа уор – čečenština")
- [کوردی](https://ckb.wikipedia.org/wiki/%DA%A9%D9%88%D9%86%DB%95%DA%95%DB%95%D8%B4 "کونەڕەش – kurdština (sorání)")
- [Corsu](https://co.wikipedia.org/wiki/Buccu_neru "Buccu neru – korsičtina")
- [Kaszëbsczi](https://csb.wikipedia.org/wiki/Cz%C3%B4rn%C3%B4_dzura "Czôrnô dzura – kašubština")
- [Чӑвашла](https://cv.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D1%83%D1%80%D0%B0_%D1%85%C4%83%D0%B2%C4%83%D0%BB "Хура хăвăл – čuvaština")
- [Cymraeg](https://cy.wikipedia.org/wiki/Twll_du "Twll du – velština")
- [Dansk](https://da.wikipedia.org/wiki/Sort_hul "Sort hul – dánština")
- [Deutsch](https://de.wikipedia.org/wiki/Schwarzes_Loch "Schwarzes Loch – němčina")
- [Ελληνικά](https://el.wikipedia.org/wiki/%CE%9C%CE%B1%CF%8D%CF%81%CE%B7_%CF%84%CF%81%CF%8D%CF%80%CE%B1 "Μαύρη τρύπα – řečtina")
- [Emiliàn e rumagnòl](https://eml.wikipedia.org/wiki/Bu%C5%9B_n%C3%A9gar "Buś négar – Emiliano-Romagnolo")
- [English](https://en.wikipedia.org/wiki/Black_hole "Black hole – angličtina")
- [Esperanto](https://eo.wikipedia.org/wiki/Nigra_truo "Nigra truo – esperanto")
- [Español](https://es.wikipedia.org/wiki/Agujero_negro "Agujero negro – španělština")
- [Eesti](https://et.wikipedia.org/wiki/Must_auk "Must auk – estonština")
- [Euskara](https://eu.wikipedia.org/wiki/Zulo_beltz "Zulo beltz – baskičtina")
- [فارسی](https://fa.wikipedia.org/wiki/%D8%B3%DB%8C%D8%A7%D9%87%E2%80%8C%DA%86%D8%A7%D9%84%D9%87 "سیاه‌چاله – perština")
- [Suomi](https://fi.wikipedia.org/wiki/Musta_aukko "Musta aukko – finština")
- [Føroyskt](https://fo.wikipedia.org/wiki/Sv%C3%B8rt_hol "Svørt hol – faerština")
- [Français](https://fr.wikipedia.org/wiki/Trou_noir "Trou noir – francouzština")
- [Nordfriisk](https://frr.wikipedia.org/wiki/Suart_hool "Suart hool – fríština (severní)")
- [Frysk](https://fy.wikipedia.org/wiki/Swart_gat "Swart gat – fríština (západní)")
- [Gaeilge](https://ga.wikipedia.org/wiki/D%C3%BApholl "Dúpholl – irština")
- [Kriyòl gwiyannen](https://gcr.wikipedia.org/wiki/Trou_nw%C3%A8 "Trou nwè – Guianan Creole")
- [Gàidhlig](https://gd.wikipedia.org/wiki/Toll_dubh "Toll dubh – skotská gaelština")
- [Galego](https://gl.wikipedia.org/wiki/Burato_negro "Burato negro – galicijština")
- [Avañe'ẽ](https://gn.wikipedia.org/wiki/Ku%C3%A1ra_h%C5%A9 "Kuára hũ – guaranština")
- [𐌲𐌿𐍄𐌹𐍃𐌺](https://got.wikipedia.org/wiki/%F0%90%8D%83%F0%90%8D%85%F0%90%8C%B0%F0%90%8D%82%F0%90%8D%84%F0%90%8C%B0_%F0%90%8C%B8%F0%90%8C%B0%F0%90%8C%B9%F0%90%8D%82%F0%90%8C%BA%F0%90%8D%89 "𐍃𐍅𐌰𐍂𐍄𐌰 𐌸𐌰𐌹𐍂𐌺𐍉 – gótština")
- [ગુજરાતી](https://gu.wikipedia.org/wiki/%E0%AA%95%E0%AB%83%E0%AA%B7%E0%AB%8D%E0%AA%A3_%E0%AA%B5%E0%AA%BF%E0%AA%B5%E0%AA%B0 "કૃષ્ણ વિવર – gudžarátština")
- [Gaelg](https://gv.wikipedia.org/wiki/Towl_doo "Towl doo – manština")
- [Hausa](https://ha.wikipedia.org/wiki/Mutuwaren_Taurari "Mutuwaren Taurari – hauština")
- [עברית](https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%97%D7%95%D7%A8_%D7%A9%D7%97%D7%95%D7%A8 "חור שחור – hebrejština")
- [हिन्दी](https://hi.wikipedia.org/wiki/%E0%A4%95%E0%A5%83%E0%A4%B7%E0%A5%8D%E0%A4%A3_%E0%A4%B5%E0%A4%BF%E0%A4%B5%E0%A4%B0 "कृष्ण विवर – hindština")
- [Fiji Hindi](https://hif.wikipedia.org/wiki/Karia_kund "Karia kund – hindština (Fidži)")
- [Hrvatski](https://hr.wikipedia.org/wiki/Crna_rupa "Crna rupa – chorvatština")
- [Hornjoserbsce](https://hsb.wikipedia.org/wiki/%C4%8Corna_d%C5%BA%C4%9Bra "Čorna dźěra – hornolužická srbština")
- [Kreyòl ayisyen](https://ht.wikipedia.org/wiki/Twou_nwa "Twou nwa – haitština")
- [Magyar](https://hu.wikipedia.org/wiki/Fekete_lyuk "Fekete lyuk – maďarština")
- [Հայերեն](https://hy.wikipedia.org/wiki/%D5%8D%D6%87_%D5%AD%D5%B8%D5%BC%D5%B8%D5%B9 "Սև խոռոչ – arménština")
- [Արեւմտահայերէն](https://hyw.wikipedia.org/wiki/%D5%8D%D5%A5%D6%82_%D5%AD%D5%B8%D5%BC%D5%B8%D5%B9 "Սեւ խոռոչ – Western Armenian")
- [Interlingua](https://ia.wikipedia.org/wiki/Foramine_nigre "Foramine nigre – interlingua")
- [Bahasa Indonesia](https://id.wikipedia.org/wiki/Lubang_hitam "Lubang hitam – indonéština")
- [Interlingue](https://ie.wikipedia.org/wiki/Nigri_fore "Nigri fore – interlingue")
- [Igbo](https://ig.wikipedia.org/wiki/Oghere_ojii "Oghere ojii – igboština")
- [Iñupiatun](https://ik.wikipedia.org/wiki/Putu_Taaqtaaq "Putu Taaqtaaq – inupiakština")
- [Ilokano](https://ilo.wikipedia.org/wiki/Nangisit_nga_abut "Nangisit nga abut – ilokánština")
- [Ido](https://io.wikipedia.org/wiki/Nigra_truo "Nigra truo – ido")
- [Íslenska](https://is.wikipedia.org/wiki/Svarthol "Svarthol – islandština")
- [Italiano](https://it.wikipedia.org/wiki/Buco_nero "Buco nero – italština")
- [日本語](https://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%83%96%E3%83%A9%E3%83%83%E3%82%AF%E3%83%9B%E3%83%BC%E3%83%AB "ブラックホール – japonština")
- [Jawa](https://jv.wikipedia.org/wiki/Luwang_ireng "Luwang ireng – javánština")
- [ქართული](https://ka.wikipedia.org/wiki/%E1%83%A8%E1%83%90%E1%83%95%E1%83%98_%E1%83%AE%E1%83%95%E1%83%A0%E1%83%94%E1%83%9A%E1%83%98 "შავი ხვრელი – gruzínština")
- [Қазақша](https://kk.wikipedia.org/wiki/%D2%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D2%9B%D2%B1%D1%80%D0%B4%D1%8B%D0%BC "Қара құрдым – kazaština")
- [ಕನ್ನಡ](https://kn.wikipedia.org/wiki/%E0%B2%95%E0%B2%AA%E0%B3%8D%E0%B2%AA%E0%B3%81_%E0%B2%95%E0%B3%81%E0%B2%B3%E0%B2%BF "ಕಪ್ಪು ಕುಳಿ – kannadština")
- [한국어](https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B8%94%EB%9E%99%ED%99%80 "블랙홀 – korejština")
- [Къарачай-малкъар](https://krc.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%8A%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D1%82%D0%B5%D1%88%D0%B8%D0%BA "Къара тешик – karačajevo-balkarština")
- [कॉशुर / کٲشُر](https://ks.wikipedia.org/wiki/%DA%A9%D8%B1%D9%9B%DB%81%D9%8F%D9%86_%DA%86%D8%A7%DB%81 "کرٛہُن چاہ – kašmírština")
- [Kurdî](https://ku.wikipedia.org/wiki/%C3%87ala_Re%C5%9F "Çala Reş – kurdština")
- [Kernowek](https://kw.wikipedia.org/wiki/Toll_du "Toll du – kornština")
- [Кыргызча](https://ky.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D0%BA%D3%A9%D2%A3%D0%B4%D3%A9%D0%B9 "Кара көңдөй – kyrgyzština")
- [Latina](https://la.wikipedia.org/wiki/Foramen_nigrum "Foramen nigrum – latina")
- [Lëtzebuergesch](https://lb.wikipedia.org/wiki/Schwaarzt_Lach "Schwaarzt Lach – lucemburština")
- [Лезги](https://lez.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D3%80%D1%83%D0%BB%D0%B0%D0%B2_%D1%82%D3%80%D0%B5%D0%BA%D0%B2%D0%B5%D0%BD "ЧӀулав тӀеквен – lezginština")
- [Lingua Franca Nova](https://lfn.wikipedia.org/wiki/Buco_negra "Buco negra – lingua franca nova")
- [Limburgs](https://li.wikipedia.org/wiki/Zwart_laok "Zwart laok – limburština")
- [Ladin](https://lld.wikipedia.org/wiki/B%C3%BCsc_fosch "Büsc fosch – Ladin")
- [Lombard](https://lmo.wikipedia.org/wiki/Bux_neger "Bux neger – lombardština")
- [Lietuvių](https://lt.wikipedia.org/wiki/Juodoji_bedugn%C4%97 "Juodoji bedugnė – litevština")
- [Latviešu](https://lv.wikipedia.org/wiki/Melnais_caurums "Melnais caurums – lotyština")
- [Malagasy](https://mg.wikipedia.org/wiki/Lavaka_mainty "Lavaka mainty – malgaština")
- [Minangkabau](https://min.wikipedia.org/wiki/Lubang_itam "Lubang itam – minangkabau")
- [Македонски](https://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D1%83%D0%BF%D0%BA%D0%B0 "Црна дупка – makedonština")
- [മലയാളം](https://ml.wikipedia.org/wiki/%E0%B4%A4%E0%B4%AE%E0%B5%8B%E0%B4%A6%E0%B5%8D%E0%B4%B5%E0%B4%BE%E0%B4%B0%E0%B4%82 "തമോദ്വാരം – malajálamština")
- [Монгол](https://mn.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80_%D0%BD%D2%AF%D1%85 "Хар нүх – mongolština")
- [ဘာသာမန်](https://mnw.wikipedia.org/wiki/%E1%80%80%E1%80%90%E1%80%AD%E1%80%AF%E1%80%84%E1%80%BA%E1%80%9C%E1%80%99%E1%80%B9%E1%80%85%E1%80%B6%E1%80%80%E1%80%BA "ကတိုင်လမ္စံက် – Mon")
- [मराठी](https://mr.wikipedia.org/wiki/%E0%A4%95%E0%A5%83%E0%A4%B7%E0%A5%8D%E0%A4%A3%E0%A4%B5%E0%A4%BF%E0%A4%B5%E0%A4%B0 "कृष्णविवर – maráthština")
- [Bahasa Melayu](https://ms.wikipedia.org/wiki/Lohong_hitam "Lohong hitam – malajština")
- [Malti](https://mt.wikipedia.org/wiki/Toqba_sewda "Toqba sewda – maltština")
- [မြန်မာဘာသာ](https://my.wikipedia.org/wiki/%E1%80%90%E1%80%BD%E1%80%84%E1%80%BA%E1%80%B8%E1%80%94%E1%80%80%E1%80%BA "တွင်းနက် – barmština")
- [Plattdüütsch](https://nds.wikipedia.org/wiki/Swart_Lock "Swart Lock – dolnoněmčina")
- [नेपाली](https://ne.wikipedia.org/wiki/%E0%A4%95%E0%A5%83%E0%A4%B7%E0%A5%8D%E0%A4%A3_%E0%A4%9B%E0%A4%BF%E0%A4%A6%E0%A5%8D%E0%A4%B0 "कृष्ण छिद्र – nepálština")
- [नेपाल भाषा](https://new.wikipedia.org/wiki/%E0%A4%AC%E0%A5%8D%E0%A4%B2%E0%A5%8D%E0%A4%AF%E0%A4%BE%E0%A4%95_%E0%A4%B9%E0%A5%8B%E0%A4%B2 "ब्ल्याक होल – névárština")
- [Nederlands](https://nl.wikipedia.org/wiki/Zwart_gat "Zwart gat – nizozemština")
- [Norsk nynorsk](https://nn.wikipedia.org/wiki/Svart_h%C3%B2l "Svart hòl – norština (nynorsk)")
- [Norsk bokmål](https://no.wikipedia.org/wiki/Sort_hull "Sort hull – norština (bokmål)")
- [Novial](https://nov.wikipedia.org/wiki/Nigri_true "Nigri true – novial")
- [Occitan](https://oc.wikipedia.org/wiki/Trauc_negre "Trauc negre – okcitánština")
- [Livvinkarjala](https://olo.wikipedia.org/wiki/Mustu_loukko "Mustu loukko – Livvi-Karelian")
- [Oromoo](https://om.wikipedia.org/wiki/Holqa_gurraacha "Holqa gurraacha – oromština")
- [ଓଡ଼ିଆ](https://or.wikipedia.org/wiki/%E0%AC%95%E0%AD%83%E0%AC%B7%E0%AD%8D%E0%AC%A3%E0%AC%97%E0%AC%B0%E0%AD%8D%E0%AC%A4%E0%AD%8D%E0%AC%A4 "କୃଷ୍ଣଗର୍ତ୍ତ – urijština")
- [ਪੰਜਾਬੀ](https://pa.wikipedia.org/wiki/%E0%A8%AC%E0%A8%B2%E0%A9%88%E0%A8%95_%E0%A8%B9%E0%A9%8B%E0%A8%B2 "ਬਲੈਕ ਹੋਲ – paňdžábština")
- [Picard](https://pcd.wikipedia.org/wiki/No%C3%A9rt_treu "Noért treu – picardština")
- [Pälzisch](https://pfl.wikipedia.org/wiki/Schwarzes_Loch "Schwarzes Loch – falčtina")
- [Polski](https://pl.wikipedia.org/wiki/Czarna_dziura "Czarna dziura – polština")
- [Piemontèis](https://pms.wikipedia.org/wiki/P%C3%ABrtus_n%C3%A8ir "Përtus nèir – piemonština")
- [پنجابی](https://pnb.wikipedia.org/wiki/%D8%A8%D9%84%DB%8C%DA%A9_%DB%81%D9%88%D9%84 "بلیک ہول – Western Punjabi")
- [پښتو](https://ps.wikipedia.org/wiki/%D8%AA%D9%88%D8%B1_%D8%BA%D8%A7%D8%B1 "تور غار – paštština")
- [Português](https://pt.wikipedia.org/wiki/Buraco_negro "Buraco negro – portugalština")
- [Runa Simi](https://qu.wikipedia.org/wiki/Yana_huchk%27u "Yana huchk'u – kečuánština")
- [Română](https://ro.wikipedia.org/wiki/Gaur%C4%83_neagr%C4%83 "Gaură neagră – rumunština")
- [Русский](https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D1%91%D1%80%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D0%B4%D1%8B%D1%80%D0%B0 "Чёрная дыра – ruština")
- [Русиньскый](https://rue.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D1%97%D1%80%D0%B0 "Чорна дїра – rusínština")
- [Саха тыла](https://sah.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D2%AF%D3%A9%D0%B4%D1%8D%D0%BD "Хара үөдэн – jakutština")
- [Sicilianu](https://scn.wikipedia.org/wiki/Pirtusu_n%C3%ACguru "Pirtusu nìguru – sicilština")
- [Scots](https://sco.wikipedia.org/wiki/Black_hole "Black hole – skotština")
- [سنڌي](https://sd.wikipedia.org/wiki/%D8%A8%D9%84%D9%8A%DA%AA_%D9%87%D9%88%D9%84 "بليڪ هول – sindhština")
- [Srpskohrvatski / српскохрватски](https://sh.wikipedia.org/wiki/Crna_rupa "Crna rupa – srbochorvatština")
- [Taclḥit](https://shi.wikipedia.org/wiki/Agbbay_asggan "Agbbay asggan – tašelhit")
- [සිංහල](https://si.wikipedia.org/wiki/%E0%B6%9A%E0%B7%85%E0%B7%94_%E0%B6%9A%E0%B7%94%E0%B7%84%E0%B6%BB "කළු කුහර – sinhálština")
- [Simple English](https://simple.wikipedia.org/wiki/Black_hole "Black hole – Simple English")
- [Slovenčina](https://sk.wikipedia.org/wiki/%C4%8Cierna_diera "Čierna diera – slovenština")
- [Slovenščina](https://sl.wikipedia.org/wiki/%C4%8Crna_luknja "Črna luknja – slovinština")
- [Shqip](https://sq.wikipedia.org/wiki/Vrima_e_zez%C3%AB "Vrima e zezë – albánština")
- [Српски / srpski](https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D1%80%D1%83%D0%BF%D0%B0 "Црна рупа – srbština")
- [Sunda](https://su.wikipedia.org/wiki/Liang_hideung "Liang hideung – sundština")
- [Svenska](https://sv.wikipedia.org/wiki/Svart_h%C3%A5l "Svart hål – švédština")
- [Kiswahili](https://sw.wikipedia.org/wiki/Shimo_jeusi "Shimo jeusi – svahilština")
- [Ślůnski](https://szl.wikipedia.org/wiki/Cz%C5%8Frn%C5%8F_dziura "Czŏrnŏ dziura – slezština")
- [தமிழ்](https://ta.wikipedia.org/wiki/%E0%AE%95%E0%AE%B0%E0%AF%81%E0%AE%A8%E0%AF%8D%E0%AE%A4%E0%AF%81%E0%AE%B3%E0%AF%88 "கருந்துளை – tamilština")
- [తెలుగు](https://te.wikipedia.org/wiki/%E0%B0%AC%E0%B1%8D%E0%B0%B2%E0%B0%BE%E0%B0%95%E0%B1%8D_%E0%B0%B9%E0%B1%8B%E0%B0%B2%E0%B1%8D "బ్లాక్ హోల్ – telugština")
- [Тоҷикӣ](https://tg.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B8%D1%91%D2%B3%D1%87%D0%BE%D0%BB%D0%B0 "Сиёҳчола – tádžičtina")
- [ไทย](https://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B8%AB%E0%B8%A5%E0%B8%B8%E0%B8%A1%E0%B8%94%E0%B8%B3 "หลุมดำ – thajština")
- [Türkmençe](https://tk.wikipedia.org/wiki/Gara_girdap "Gara girdap – turkmenština")
- [Tagalog](https://tl.wikipedia.org/wiki/Black_hole "Black hole – tagalog")
- [Türkçe](https://tr.wikipedia.org/wiki/Kara_delik "Kara delik – turečtina")
- [Татарча / tatarça](https://tt.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0_%D1%82%D0%B8%D1%88%D0%B5%D0%BA "Кара тишек – tatarština")
- [Удмурт](https://udm.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%8C%D3%A7%D0%B4_%D0%BF%D0%B0%D1%81%D1%8C "Сьӧд пась – udmurtština")
- [ئۇيغۇرچە / Uyghurche](https://ug.wikipedia.org/wiki/%D9%82%D8%A7%D8%B1%D8%A7_%D8%A6%DB%86%DA%AD%D9%83%DB%88%D8%B1 "قارا ئۆڭكۈر – ujgurština")
- [Українська](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A7%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0_%D0%B4%D1%96%D1%80%D0%B0 "Чорна діра – ukrajinština")
- [اردو](https://ur.wikipedia.org/wiki/%D8%A8%D9%84%DB%8C%DA%A9_%DB%81%D9%88%D9%84 "بلیک ہول – urdština")
- [Oʻzbekcha / ўзбекча](https://uz.wikipedia.org/wiki/Qora_tuynuk "Qora tuynuk – uzbečtina")
- [Vèneto](https://vec.wikipedia.org/wiki/Buxo_nero "Buxo nero – benátština")
- [Vepsän kel’](https://vep.wikipedia.org/wiki/Must_reig "Must reig – vepština")
- [Tiếng Việt](https://vi.wikipedia.org/wiki/L%E1%BB%97_%C4%91en "Lỗ đen – vietnamština")
- [Walon](https://wa.wikipedia.org/wiki/Noer_tr%C3%B4_(astronomeye) "Noer trô (astronomeye) – valonština")
- [Winaray](https://war.wikipedia.org/wiki/Itom_nga_luho "Itom nga luho – warajština")
- [吴语](https://wuu.wikipedia.org/wiki/%E9%BB%91%E6%B4%9E "黑洞 – čínština (dialekty Wu)")
- [მარგალური](https://xmf.wikipedia.org/wiki/%E1%83%A3%E1%83%A9%E1%83%90_%E1%83%A0%E1%83%AE%E1%83%95%E1%83%98%E1%83%9A%E1%83%98 "უჩა რხვილი – mingrelština")
- [ייִדיש](https://yi.wikipedia.org/wiki/%D7%A9%D7%95%D7%95%D7%90%D7%A8%D7%A6%D7%A2_%D7%9C%D7%90%D7%9A "שווארצע לאך – jidiš")
- [Vahcuengh](https://za.wikipedia.org/wiki/Conghndaem "Conghndaem – čuangština")
- [中文](https://zh.wikipedia.org/wiki/%E9%BB%91%E6%B4%9E "黑洞 – čínština")
- [文言](https://zh-classical.wikipedia.org/wiki/%E9%BB%91%E6%B4%9E "黑洞 – čínština (klasická)")
- [閩南語 / Bân-lâm-gú](https://zh-min-nan.wikipedia.org/wiki/O%CD%98-khang "O͘-khang – čínština (dialekty Minnan)")
- [粵語](https://zh-yue.wikipedia.org/wiki/%E9%BB%91%E6%B4%9E "黑洞 – kantonština")
- [IsiZulu](https://zu.wikipedia.org/wiki/IsiGwinqa "IsiGwinqa – zuluština")

[Upravit odkazy](https://www.wikidata.org/wiki/Special:EntityPage/Q589#sitelinks-wikipedia "Editovat mezijazykové odkazy")

- [Článek](/wiki/%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra "Zobrazit obsahovou stránku [c]")
- [Diskuse](/wiki/Diskuse:%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra "Diskuse ke stránce [t]")

čeština

- [Číst](/wiki/%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra)
- [Editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit "Editovat tuto stránku [v]")
- [Editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit "Editovat zdrojový kód této stránky [e]")
- [Zobrazit historii](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=history "Starší verze této stránky. [h]")

Nástroje

Nástroje

přesunout do postranního paneluskrýt

Akce


- [Číst](/wiki/%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra)
- [Editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit "Editovat tuto stránku [v]")
- [Editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit "Editovat zdrojový kód této stránky [e]")
- [Zobrazit historii](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=history)

Obecné


- [Odkazuje sem](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Co_odkazuje_na/%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra "Seznam všech wikistránek, které sem odkazují [j]")
- [Související změny](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Souvisej%C3%ADc%C3%AD_zm%C4%9Bny/%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra "Nedávné změny stránek, na které je odkazováno [k]")
- [Načíst soubor](//commons.wikimedia.org/wiki/Special:UploadWizard?uselang=cs "Nahrát obrázky či jiná multimédia [u]")
- [Speciální stránky](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Speci%C3%A1ln%C3%AD_str%C3%A1nky "Seznam všech speciálních stránek [q]")
- [Trvalý odkaz](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&oldid=24108615 "Trvalý odkaz na současnou verzi této stránky")
- [Informace o stránce](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=info "Více informací o této stránce")
- [Citovat stránku](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Citovat&page=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&id=24108615&wpFormIdentifier=titleform "Informace o tom, jak citovat tuto stránku")
- [Získat zkrácené URL](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:UrlShortener&url=https%3A%2F%2Fcs.wikipedia.org%2Fwiki%2F%25C4%258Cern%25C3%25A1_d%25C3%25ADra)
- [Stáhnout QR kód](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:QrCode&url=https%3A%2F%2Fcs.wikipedia.org%2Fwiki%2F%25C4%258Cern%25C3%25A1_d%25C3%25ADra)
- [Položka Wikidat](https://www.wikidata.org/wiki/Special:EntityPage/Q589 "Odkaz na propojenou položku datového úložiště [g]")

Tisk/export


- [Vytvořit knihu](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Kniha&bookcmd=book_creator&referer=%C4%8Cern%C3%A1+d%C3%ADra)
- [Stáhnout jako PDF](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:DownloadAsPdf&page=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=show-download-screen)
- [Verze k tisku](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&printable=yes "Tato stránka v podobě vhodné k tisku [p]")

Na jiných projektech


- [Wikimedia Commons](https://commons.wikimedia.org/wiki/Black_hole)

Vzhled

přesunout do postranního paneluskrýt

Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

[![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Black_hole_-_Messier_87_crop_max_res.jpg/260px-Black_hole_-_Messier_87_crop_max_res.jpg)](/wiki/Soubor:Black_hole_-_Messier_87_crop_max_res.jpg) První snímek černé díry, respektive jejího blízkého okolí, (galaxie [Messier 87](/wiki/Messier_87 "Messier 87")) z dubna 2019

**Černá díra** je natolik hmotný objekt, že jeho gravitační pole je v jisté oblasti [časoprostoru](/wiki/%C4%8Casoprostor "Časoprostor") natolik silné, že žádná hmota – částice a ani elektromagnetické záření (například světlo) tuto oblast nemůže opustit. Černé díry byly teoreticky předpovězeny [obecnou teorií relativity](/wiki/Obecn%C3%A1_teorie_relativity "Obecná teorie relativity") publikovanou v roce [1915](/wiki/1915 "1915") [Albertem Einsteinem](/wiki/Albert_Einstein "Albert Einstein"). Astronomům se dlouho nedařilo černé díry na obloze najít. Prvním vážným a dnes již prokázaným kandidátem se stala v roce 1971 hvězda v [binárním systému](/wiki/Bin%C3%A1rn%C3%AD_syst%C3%A9m "Binární systém") v [souhvězdí Labutě](/wiki/Souhv%C4%9Bzd%C3%AD_Labut%C4%9B "Souhvězdí Labutě") kryjící se s rentgenovým zdrojem [Cygnus X-1](/wiki/Cygnus_X-1 "Cygnus X-1").[\[1\]](#cite_note-1) Na tiskové konferenci 10. dubna 2019 byla zveřejněna první fotografie černé díry, respektive jejího blízkého okolí, čímž se dá chování černých děr podrobněji zkoumat.[\[2\]](#cite_note-2) Černé díry se nacházejí v centrech [galaxií](/wiki/Galaxie "Galaxie"), [aktivních galaktických jádrech](/wiki/Aktivn%C3%AD_galaktick%C3%A9_j%C3%A1dro "Aktivní galaktické jádro"), [kvasarech](/wiki/Kvasar "Kvasar") i v centrech některých [kulových hvězdokup](/wiki/Kulov%C3%A1_hv%C4%9Bzdokupa "Kulová hvězdokupa").[\[3\]](#cite_note-3)

Podle obecné relativity nemůže žádná hmota ani [informace](/wiki/Informace "Informace") proudit z nitra černé díry k vnějšímu pozorovateli. Například není možné získat žádnou její část ani odražené světlo vyslané z vnějšího zdroje či jakoukoli informaci o hmotě, která vstoupila do černé díry. Existují však kvantově-mechanické procesy, které způsobují vyzařování černých děr. Předpokládá se, že vyzařování nezávisí na tom, co do černé díry spadlo v minulosti.

## Historie

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=1 "Editace sekce: Historie") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=1 "Editovat zdrojový kód sekce Historie")\]

Představu tělesa tak hmotného, že z něho nedokáže uniknout dokonce ani světlo, navrhl anglický geolog [John Michell](/wiki/John_Michell "John Michell") v roce [1783](/wiki/1783 "1783") v práci zaslané [Královské společnosti](/wiki/Kr%C3%A1lovsk%C3%A1_spole%C4%8Dnost "Královská společnost"). V té době již byla Newtonovská teorie gravitace a pojem únikové rychlosti dostatečně známá. Michell vypočítal, že těleso s poloměrem 500krát větším, než je poloměr [Slunce](/wiki/Slunce "Slunce"), a se stejnou hustotou, by mělo na povrchu únikovou rychlost rovnou rychlosti světla, a proto by bylo neviditelné. Parafráze jeho slov:

_Kdyby koule stejné hustoty, jako má Slunce, převýšila jeho poloměr pět set ku jedné, potom by těleso padající ke sféře z nekonečné výšky získalo na jeho povrchu rychlost větší, než je rychlost světla, a když následně předpokládáme, že světlo je přitahované k jeho povrchu silou v poměru ke své vis inertiae (setrvačné hmotnosti), způsobilo by to, že by se, spolu s ostatními tělesy, světlo vyzařované z takového tělesa k němu vrátilo díky jeho přitažlivosti._

I když to nepovažoval za pravděpodobné, Michell uvažoval o možnosti, že mnoho takových objektů, které není možné vidět, může ve vesmíru existovat.

V roce [1796](/wiki/1796 "1796") podpořil francouzský matematik [Pierre Simon de Laplace](/wiki/Pierre_Simon_de_Laplace "Pierre Simon de Laplace") stejnou myšlenku v prvním a druhém vydání své knihy _Exposition du Systeme du Monde_. Tato podpora však zmizela v dalších vydáních. Podobným teoriím se v 19. století věnovalo minimum pozornosti, protože se předpokládalo, že světlo je vlnění bez hmotnosti neovlivnitelné gravitací.

V roce [1915](/wiki/1915 "1915") vyvinul [Albert Einstein](/wiki/Albert_Einstein "Albert Einstein") teorii gravitace nazývanou [obecná teorie relativity](/wiki/Obecn%C3%A1_teorie_relativity "Obecná teorie relativity"). Předtím dokázal, že gravitace ovlivňuje světlo. O několik měsíců později [Karl Schwarzschild](/wiki/Karl_Schwarzschild "Karl Schwarzschild") nabídl řešení pro gravitační pole bodové hmoty a dokázal, že něco, co dnes nazýváme černou dírou, může opravdu teoreticky existovat. [Schwarzschildův poloměr](/wiki/Schwarzschild%C5%AFv_polom%C4%9Br "Schwarzschildův poloměr") je dnes známý jako poloměr nerotující černé díry, ale ve své době nebyl dobře pochopený. Sám Schwarzschild ho nepovažoval za fyzikální.

Ve 20. letech 20. století dokázal [Subrahmanyan Chandrasekhar](/wiki/Subrahmanyan_Chandrasekhar "Subrahmanyan Chandrasekhar"), že obecná relativita ukázala, že nevyzařující těleso nad jistou hmotnost, dnes známou jako [Chandrasekharova mez](/wiki/Chandrasekharova_mez "Chandrasekharova mez"), by se zhroutilo do sebe, protože by neexistovalo nic, co by mu v tom mohlo zabránit. Proti jeho argumentům se postavil [Arthur Eddington](/wiki/Arthur_Eddington "Arthur Eddington"), který se domníval, že by něco kolapsu nevyhnutelně zabránilo. Oba měli pravdu, protože [bílý trpaslík](/wiki/B%C3%ADl%C3%BD_trpasl%C3%ADk "Bílý trpaslík") s hmotností nad tuto mez se zhroutí do [neutronové hvězdy](/wiki/Neutronov%C3%A1_hv%C4%9Bzda "Neutronová hvězda"). Nicméně i neutronová hvězda se při hmotnosti nad tzv. [Tolmanovu-Oppenheimerovu-Volkoffovu mez](/wiki/Tolman-Oppenheimer-Volkoffova_mez "Tolman-Oppenheimer-Volkoffova mez") zhroutí.

V roce 1939 [Robert Oppenheimer](/wiki/Robert_Oppenheimer "Robert Oppenheimer") a H. Snyder předpověděli, že velmi hmotné hvězdy by se mohly stát oběťmi dramatického gravitačního zhroucení. Černé díry by tak mohly přirozeně vznikat. Takové objekty byly krátce nazývané zamrzlé hvězdy, protože zhroucení by bylo pozorovatelné rapidně zpomaleně a se silně červeným spektrem v blízkosti Schwarzschildova poloměru. Tyto hypotetické objekty však nebyly předmětem většího zájmu až do pozdních 60. let 20. století. Většina fyziků si totiž myslela, že by byly specifickou vlastností silně symetrických řešení popsaných Schwarzschildem a že v přírodě by se gravitačně kolabující objekt nestal černou dírou.

Zájem o černé díry znovu vzplanul v roce [1967](/wiki/1967 "1967") s pokrokem v oblasti teorie a pokusů. [Stephen Hawking](/wiki/Stephen_Hawking "Stephen Hawking") dokázal, že černé díry jsou všeobecnou vlastností Einsteinovy teorie gravitace a není možné se jim vyhnout při kolabování některých objektů. Zájem o ně rozproudil v astronomické komunitě také objev [pulsaru](/wiki/Pulsar "Pulsar"). Krátce na to zavedl teoretický fyzik [John Wheeler](/wiki/John_Wheeler "John Wheeler") výraz „černá díra“[\[4\]](#cite_note-4). Do té doby byl příležitostně používaný termín černá hvězda nebo opisný tvar gravitačně zcela zhroucené těleso.

V roce 1971 [Tom Bolton](/wiki/Charles_Thomas_Bolton "Charles Thomas Bolton") identifikoval [Cygnus X-1](/wiki/Cygnus_X-1 "Cygnus X-1") jako černou díru a to s použitím dalekohledů a přístrojů na observatoři [David Dunlap Observatory](/w/index.php?title=David_Dunlap_Observatory&action=edit&redlink=1 "David Dunlap Observatory (stránka neexistuje)") náležící [Torontské univerzitě](/wiki/University_of_Toronto "University of Toronto").

## Fyzikální vlastnosti

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=2 "Editace sekce: Fyzikální vlastnosti") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=2 "Editovat zdrojový kód sekce Fyzikální vlastnosti")\]

Hlavním aspektem existence černých děr je skutečnost, že je [časoprostor](/wiki/%C4%8Casoprostor "Časoprostor") zakřivován přítomností hmoty, což se shoduje se základními principy obecné relativity. Nejpozoruhodnější vlastností černých děr je ta, že jsou důsledkem zakřivení časoprostoru ve svém okolí. V různých oborech fyziky se používají různé definice černých děr.[\[5\]](#cite_note-5)

### Horizont událostí

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=3 "Editace sekce: Horizont událostí") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=3 "Editovat zdrojový kód sekce Horizont událostí")\]

Související informace naleznete také v článku [Horizont událostí](/wiki/Horizont_ud%C3%A1lost%C3%AD "Horizont událostí").

Myšlená kulová „plocha“ obklopující hmotu černé díry se označuje jako [horizont událostí](/wiki/Horizont_ud%C3%A1lost%C3%AD "Horizont událostí"). Na úrovni horizontu událostí je úniková rychlost rovna rychlosti světla. Neobyčejně silné [gravitační pole](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_pole "Gravitační pole") brání všemu uvnitř horizontu událostí uniknout přes jeho povrch. Cokoliv z vnějšku se může propadnout přes horizont událostí, ale nikdy tomu nemůže být naopak. Výjimkou jsou jen kvantově mechanické procesy v těsné blízkosti horizontu, které umožňují vznik virtuálních párů částic a antičástic. Ty vedou například k efektu tzv. [vypařování černých děr](/wiki/Hawkingovo_z%C3%A1%C5%99en%C3%AD "Hawkingovo záření") (tzv. Hawkingova radiace (záření)). Ani v tomto případě ale částice přímo neunikají zpod horizontu událostí – proces „vypařování“ je založen na jiných principech. Podle Hawkingova vyjádření jde ale o zdánlivý horizont.[\[6\]](#cite_note-6)

### Pozorovatelné vlastnosti černé díry

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=4 "Editace sekce: Pozorovatelné vlastnosti černé díry") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=4 "Editovat zdrojový kód sekce Pozorovatelné vlastnosti černé díry")\]

Z dobře odůvodněných předpokladů vyplývá, že černé díry nemají žádné pozorovatelné vlastnosti, které by byly použitelné k objasnění jejich „vzhledu“ uvnitř. Podle obecné relativity můžeme černé díry úplně charakterizovat třemi parametry: [hmota](/wiki/Hmota "Hmota"), [moment hybnosti](/wiki/Moment_hybnosti "Moment hybnosti") a [elektrický náboj](/wiki/Elektrick%C3%BD_n%C3%A1boj "Elektrický náboj") (čtvrtou teoreticky přípustnou vlastností je [magnetický náboj](/wiki/Magnetick%C3%BD_n%C3%A1boj "Magnetický náboj"), ten však v přírodě pozorován nebyl.)

Tento princip se shrnuje frází „ _černé díry nemají vlasy_“, kterou prvně vyslovil [John Wheeler](/wiki/John_Archibald_Wheeler "John Archibald Wheeler"). Toto tvrzení se dokazuje v klasické teorii – teorie kvantová připouští i jiné náboje (jako např. [podivnost](/wiki/Podivnost "Podivnost"), za normálních okolností charakterizující [elementární částice](/wiki/Element%C3%A1rn%C3%AD_%C4%8D%C3%A1stice "Elementární částice")). Ty se však mohou projevit až v dostatečné blízkosti horizontu událostí a nemají astrofyzikální význam.

### Zpomalování času

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=5 "Editace sekce: Zpomalování času") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=5 "Editovat zdrojový kód sekce Zpomalování času")\]

Objekty v gravitačním poli jsou vystaveny zpomalení času, nazývanému [dilatace času](/wiki/Dilatace_%C4%8Dasu "Dilatace času"). Tento fenomén byl experimentálně potvrzen při pokusu s raketou Scout v roce [1976](/wiki/1976 "1976") a bere jej v úvahu například i navigační systém [GPS](/wiki/Global_Positioning_System "Global Positioning System"). V blízkosti horizontu událostí černé díry se dilatace času projevuje velmi výrazně. Uvažme dva pozorovatele, kteří mají každý své hodinky seřízeny stejně. Z pohledu vzdáleného pozorovatele to vypadá tak, jako by padajícímu pozorovateli trvalo přiblížení k horizontu událostí nekonečně dlouho. Světlo vycházející z padajícího pozorovatele má zvětšující se spektrální [rudý posuv](/wiki/Rud%C3%BD_posuv "Rudý posuv"), který je u horizontu událostí roven nekonečnu. Protože v důsledku dilatace času běží čas na hodinkách s pozorovatelem padajícím na černou díru a pozorovatelem vzdáleným různě, vzniká efekt, kdy pozorovatel na černou díru dopadá z hlediska vlastního času _normálně_, zatímco z hlediska toho, který jej pozoruje, se přiblížení k horizontu událostí jeví „nekonečně“ dlouhé.

### Singularita

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=6 "Editace sekce: Singularita") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=6 "Editovat zdrojový kód sekce Singularita")\]

Obecná relativita předpovídá, že v centru černé díry, pod horizontem událostí, existuje [singularita](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_singularita "Gravitační singularita"), místo, kde je zakřivení časoprostoru nekonečné a gravitační síly jsou nekonečně velké. Časoprostor pod horizontem událostí je specifický tím, že singularita je v každé z pozorovatelných budoucností každého objektu, který projde horizontem událostí, a tedy, že se vše uvnitř horizontu událostí pohybuje směrem k ní (Penrose a Hawking \[2\]). To znamená, že mezi původním návrhem Johna Michella z roku [1783](/wiki/1783 "1783") a relativistickým pojetím černé díry je konceptuální nesrovnalost. V Michellově teorii se úniková rychlost rovnala [rychlosti světla](/wiki/Rychlost_sv%C4%9Btla "Rychlost světla"), ale bylo například stále teoreticky možné vytáhnout objekt z černé díry pomocí _lana_. Obecná relativita tuto mezeru eliminuje, protože jakmile je objekt za horizontem událostí, jeho časová osa obsahuje konec samotného času a není možný návrat světočáry ven přes horizont událostí.

Očekává se, že budoucí zjemnění anebo zobecnění obecné relativity (především [kvantové gravitace](/wiki/Kvantov%C3%A1_gravitace "Kvantová gravitace")) změní pohled na podstatu nitra černé díry. Většina teoretiků interpretuje matematické rovnice popisující singularitu tak, že naznačují nekompletnost současné teorie a že k plnému pochopení singularity musí do hry vstoupit nové jevy. Tato otázka může však být pouze akademická, jelikož [hypotéza kosmické cenzury](/wiki/Hypot%C3%A9za_kosmick%C3%A9_cenzury "Hypotéza kosmické cenzury") předpokládá, že v [obecné relativitě](/wiki/Obecn%C3%A1_teorie_relativity "Obecná teorie relativity") neexistují [nahé singularity](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_singularita#Nahá_singularita "Gravitační singularita"): všechny singularity jsou schované za horizontem událostí, a nelze je tedy prozkoumat.

### Pád dovnitř

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=7 "Editace sekce: Pád dovnitř") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=7 "Editovat zdrojový kód sekce Pád dovnitř")\]

Představme si nešťastného kosmonauta padajícího nohama napřed směrem do středu nerotující černé díry Schwarzschildova typu. Čím blíže se dostane k horizontu událostí, tím déle trvá [fotonům](/wiki/Foton "Foton"), které vyzařuje, uniknout gravitačnímu poli černé díry. Vzdálený pozorovatel uvidí kosmonautův zpomalující se sestup při přibližování se k [horizontu událostí](/wiki/Horizont_ud%C3%A1lost%C3%AD "Horizont událostí"), kterého zdánlivě nikdy nedosáhne.

Astronaut z vlastního pohledu překročí [horizont událostí](/wiki/Horizont_ud%C3%A1lost%C3%AD "Horizont událostí") a dosáhne singularity v konečném čase. V momentě, kdy překročí [horizont událostí](/wiki/Horizont_ud%C3%A1lost%C3%AD "Horizont událostí"), ho nebude možné pozorovat z okolního vesmíru. Během pádu by si všiml, že světlo přicházející z jeho chodidel, poté kolen a tak dále podléhá zvětšujícímu se rudému posuvu, až se stane neviditelným. Když se přiblíží k singularitě, [gradient](/wiki/Gradient_(matematika) "Gradient (matematika)") gravitačního pole se od hlavy k chodidlům značně zvětší. Bude se cítit natažený a nakonec ho roztrhnou [slapové síly](/wiki/Slapov%C3%A1_s%C3%ADla "Slapová síla"), protože v jeho chodidlech bude působit mnohem větší gravitace než na úrovni hlavy. Blízko singularity se gradient stane dostatečně velkým k roztržení samotných [atomů](/wiki/Atom "Atom"). Bod, ve kterém se slapové síly stávají zhoubnými, závisí na hmotě černé díry. Pro velké černé díry, jako ty v centrech [galaxií](/wiki/Galaxie "Galaxie"), bude tento bod ležet až pod [horizontem událostí](/wiki/Horizont_ud%C3%A1lost%C3%AD "Horizont událostí"), takže se kosmonaut může teoreticky dostat přes [horizont událostí](/wiki/Horizont_ud%C3%A1lost%C3%AD "Horizont událostí") živý a v případech [obřích černých děr](/wiki/Ob%C5%99%C3%AD_%C4%8Dern%C3%A1_d%C3%ADra "Obří černá díra") tento přechod nemusí dokonce ani pocítit. Naopak u malých černých děr se tyto slapové síly mohou stát osudnými mnohem dříve, než kosmonaut dosáhne [horizontu událostí](/wiki/Horizont_ud%C3%A1lost%C3%AD "Horizont událostí").

### Rotující černé díry

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=8 "Editace sekce: Rotující černé díry") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=8 "Editovat zdrojový kód sekce Rotující černé díry")\]

[![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/Ergosphere_of_a_rotating_black_hole.svg/langcs-250px-Ergosphere_of_a_rotating_black_hole.svg.png)](/wiki/Soubor:Ergosphere_of_a_rotating_black_hole.svg) Ergosféra

[Horizont událostí](/wiki/Horizont_ud%C3%A1lost%C3%AD "Horizont událostí") nerotující černé díry je kulová plocha a její singularita představuje (neformálně řečeno) jeden [bod](/wiki/Bod "Bod"). V případě, že černá díra rotuje,[\[7\]](#cite_note-7) dochází k radikálním změnám jak v okolním prostoročase, tak v samotném matematickém pojetí černé díry. Rotující černá díra má dva horizonty událostí. Původní, Schwarzschildův, se zachovává (i co do tvaru), přibývá však ještě jeden vnitřní, tzv. [Cauchyův horizont](/w/index.php?title=Cauchy%C5%AFv_horizont&action=edit&redlink=1 "Cauchyův horizont (stránka neexistuje)"). Mezi Schwarzschildovým a Cauchyho horizontem se všechna tělesa musí pohybovat směrem ke středu černé díry, pod Cauchyho horizontem je však již opět možné zůstávat na místě a zastavit pád na singularitu, která je u rotujících černých děr [prstencová](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_singularita#Prstencová_singularita "Gravitační singularita") a [prostorupodobná](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_singularita#Kauzální_charakter_gravitačních_singularit "Gravitační singularita").

Z hlediska fyzikálního chápání okolí černé díry dochází v důsledku rotace ke změnám v [prostoročase](/wiki/%C4%8Casoprostor "Časoprostor"). Ten začíná být díky nenulovému momentu hybnosti centrálního tělesa strháván ve směru rotace, což známe jako efekt [strhávání časoprostoru](/wiki/Strh%C3%A1v%C3%A1n%C3%AD_%C4%8Dasoprostoru "Strhávání časoprostoru") (Lensův-Thirringův jev). Ve skutečnosti je prostoročas strháván rotací jakkoliv hmotného centrálního tělesa (dokonce i [Země](/wiki/Zem%C4%9B "Země")) avšak v případě černých děr jde o natolik významný efekt, že od určité vzdálenosti je pro objekty nemožné setrvávat na jednom místě, byť by se lokálně pohybovaly proti směru rotace rychlostí světla. Plocha, pod kterou je setrvávání na místě nemožné, se u rotujících černých děr nazývá [ergosféra](/wiki/Ergosf%C3%A9ra "Ergosféra") (obecněji také [statická mez](/w/index.php?title=Statick%C3%A1_mez&action=edit&redlink=1 "Statická mez (stránka neexistuje)")). Ergosféra má [elipsoidní](/wiki/Elipsoid "Elipsoid") tvar a na ose rotace navazuje na horizont událostí. Jelikož se nachází nad horizontem událostí, mohou objekty pohybující se v ergosféře nejen uniknout z gravitace černé díry, ale za jistých okolností mohou být dokonce vymrštěny ven velmi vysokou rychlostí díky energii (a momentu hybnosti) dodanými černou dírou. Odtud pochází i její název ergosféra (pracující sféra), protože je schopná vykonávat [práci](/wiki/Pr%C3%A1ce_(fyzika) "Práce (fyzika)") na úkor rotační energie černé díry.

### Entropie a Hawkingovo záření

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=9 "Editace sekce: Entropie a Hawkingovo záření") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=9 "Editovat zdrojový kód sekce Entropie a Hawkingovo záření")\]

Podrobnější informace naleznete v článku [Hawkingovo záření](/wiki/Hawkingovo_z%C3%A1%C5%99en%C3%AD "Hawkingovo záření").

V roce [1971](/wiki/1971 "1971") [Stephen Hawking](/wiki/Stephen_Hawking "Stephen Hawking") dokázal, že se celková plocha horizontu událostí jakékoli skupiny černých děr nikdy nezmenší. Toto tvrzení se příliš podobalo [druhému termodynamickému zákonu](/wiki/Druh%C3%BD_termodynamick%C3%BD_z%C3%A1kon "Druhý termodynamický zákon"), přičemž plocha hraje v tomto případě úlohu [entropie](/wiki/Entropie "Entropie"). Proto [Ja'akov Bekenstein](/wiki/Ja%27akov_Bekenstein "Ja'akov Bekenstein") navrhl, že [entropie](/wiki/Entropie "Entropie") černé díry je skutečně úměrná ploše jejího horizontu událostí. V roce [1975](/wiki/1975 "1975") aplikoval Hawking [kvantovou teorii pole](/wiki/Kvantov%C3%A1_teorie_pole "Kvantová teorie pole") na zakřivený prostoročas okolo horizontu událostí a objevil, že černé díry mohou vyzařovat tepelné záření, známé jako [Hawkingovo záření](/wiki/Hawkingovo_z%C3%A1%C5%99en%C3%AD "Hawkingovo záření"). Z prvního zákona mechaniky černých děr vyplývá, že entropie černé díry se rovná čtvrtině plochy horizontu událostí. Tento všeobecný výsledek je aplikovatelný i na kosmologické horizonty jako [de Sitterův prostoročas](/wiki/De_Sitter%C5%AFv_prostoro%C4%8Das "De Sitterův prostoročas"). Později bylo navrženo, že černé díry jsou objekty s maximální entropií, což znamená, že maximální entropie oblasti vesmíru je entropie největší černé díry, která se do oblasti vejde. Skutečnost, že maximální entropie v daném objemu je úměrná povrchu tohoto objemu a ne objemu jako takovému, vedla k formulaci tzv. [holografického principu](/wiki/Holografick%C3%BD_princip "Holografický princip").

Hawkingovo záření vzniká na horizontu událostí a v současném pojetí nenese žádnou informaci o vnitřku černé díry, protože jde o kvantově-mechanický projev existence [vakua](/wiki/Vakuum "Vakuum"). To však znamená, že černé díry nejsou úplně černé a důsledkem je pomalé vypařování černé díry. I když jsou tyto efekty zanedbatelné pro astronomické černé díry, jsou významné pro hypotetické miniaturní černé díry, kde dominují účinky kvantové teorie pole. V současnosti se předpokládá, že malé černé díry se rychle vypařují a nakonec mohou i zmizet zcela. Z tohoto důvodu má každá černá díra konečnou délku života přímo úměrnou její velikosti.

[21\. června](/wiki/21._%C4%8Derven "21. červen") [2004](/wiki/2004 "2004") [Stephen Hawking](/wiki/Stephen_Hawking "Stephen Hawking"), v rozporu se svými předchozími zjištěními, prezentoval nový argument, že černé díry přece jen emitují informaci o tom, co pohlcují. Navrhl, že [kvantové perturbace](/w/index.php?title=Kvantov%C3%A9_perturbace&action=edit&redlink=1 "Kvantové perturbace (stránka neexistuje)") horizontu událostí by mohly dovolit uniknout informacím a ovlivnit vyvolané Hawkingovo záření. Tato teorie ještě nebyla prodiskutována ve vědecké komunitě, ale v případě, že bude přijata, je pravděpodobné, že vyřeší [informační paradox](/w/index.php?title=Informa%C4%8Dn%C3%AD_paradox&action=edit&redlink=1 "Informační paradox (stránka neexistuje)") černých děr. Mezitím oznámení o této nové teorii zaznamenalo nebývalou pozornost médií.

V roce [2014](/wiki/2014 "2014") skupina vědců na základě simulací došla k závěru, že černé díry nemusejí vůbec existovat.[\[8\]](#cite_note-8) Podle výpočtů Hawkingovo záření při hroucení hvězdy odnáší tolik energie a hmoty, že ke kolapsu nedojde.[\[9\]](#cite_note-9)

### Matematika černých děr

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=10 "Editace sekce: Matematika černých děr") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=10 "Editovat zdrojový kód sekce Matematika černých děr")\]

Černé díry jsou předpovězené [Einsteinovou](/wiki/Albert_Einstein "Albert Einstein") teorií [obecné relativity](/wiki/Obecn%C3%A1_teorie_relativity "Obecná teorie relativity"). V nejjednodušším případě jsou popsány [Schwarzschildovou metrikou](/wiki/Schwarzschildova_metrika "Schwarzschildova metrika"), což je nejstarší a nejjednodušší exaktní řešení [Einsteinových rovnic](/w/index.php?title=Einsteinovy_rovnice&action=edit&redlink=1 "Einsteinovy rovnice (stránka neexistuje)"), které bylo objeveno [Karlem Schwarzschildem](/wiki/Karl_Schwarzschild "Karl Schwarzschild") roku [1915](/wiki/1915 "1915"). Toto řešení popisuje zakřivení [časoprostoru](/wiki/%C4%8Casoprostor "Časoprostor") v okolí nerotujícího sféricky symetrického objektu, přičemž jeho [metrika](/wiki/Metrick%C3%BD_prostor "Metrický prostor") je

ds2=−c2(1−2Gmc2r)dt2+(1−2Gmc2r)−1dr2+r2dΩ2{\\displaystyle \\mathrm {d} s^{2}=-c^{2}\\left(1-{2Gm \\over c^{2}r}\\right)\\mathrm {d} t^{2}+\\left(1-{2Gm \\over c^{2}r}\\right)^{-1}\\mathrm {d} r^{2}+r^{2}\\mathrm {d} \\Omega ^{2}}![{\displaystyle \mathrm {d} s^{2}=-c^{2}\left(1-{2Gm \over c^{2}r}\right)\mathrm {d} t^{2}+\left(1-{2Gm \over c^{2}r}\right)^{-1}\mathrm {d} r^{2}+r^{2}\mathrm {d} \Omega ^{2}}](https://wikimedia.org/api/rest_v1/media/math/render/svg/6537d304e5772f0a177ac2ac9150adabee4584ff),

kde dΩ2=dθ2+sin2⁡θdϕ2{\\displaystyle \\mathrm {d} \\Omega ^{2}=\\mathrm {d} \\theta ^{2}+\\sin ^{2}\\theta \\;\\mathrm {d} \\phi ^{2}}![{\displaystyle \mathrm {d} \Omega ^{2}=\mathrm {d} \theta ^{2}+\sin ^{2}\theta \;\mathrm {d} \phi ^{2}}](https://wikimedia.org/api/rest_v1/media/math/render/svg/d43829ffacbed4a869dcce06db430bda485a657c) je standardní člen prostorového úhlu obdobný [sférickým souřadnicím](/wiki/Sf%C3%A9rick%C3%A1_soustava_sou%C5%99adnic "Sférická soustava souřadnic").

Podle Schwarzschildova řešení se [kulově symetrický](/w/index.php?title=Sf%C3%A9rick%C3%A1_symetrie&action=edit&redlink=1 "Sférická symetrie (stránka neexistuje)") objekt nevyhnutelně zhroutí vlivem své vlastní gravitace do černé díry, je-li jeho poloměr menší než vzdálenost známá jako [Schwarzschildův poloměr](/wiki/Schwarzschild%C5%AFv_polom%C4%9Br "Schwarzschildův poloměr"). Pod tímto poloměrem je prostoročas tak silně zakřivený, že se každý světelný paprsek vyzářený z této oblasti libovolným směrem bude pohybovat do
středu celého systému. Ve středu se vytvoří [gravitační singularita](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_singularita "Gravitační singularita"), oblast s teoreticky nekonečnou hustotou. Oblast pod horizontem událostí však již ve Schwarzschildových souřadnicích nelze popsat a užívají se například [Kruskalovy-Szekeresovy souřadnice](/w/index.php?title=Kruskalovy-Szekeresovy_sou%C5%99adnice&action=edit&redlink=1 "Kruskalovy-Szekeresovy souřadnice (stránka neexistuje)").

Schwarzschildův poloměr ve výše zavedených souřadnicích je vyjádřený jako rS=2Gmc2{\\displaystyle r\_{\\rm {S}}={2\\,Gm \\over c^{2}}}![{\displaystyle r_{\rm {S}}={2\,Gm \over c^{2}}}](https://wikimedia.org/api/rest_v1/media/math/render/svg/e4283467ab69713ac05ba48b320695db588bd312), přičemž _G_ je [gravitační konstanta](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_konstanta "Gravitační konstanta"), _m_ je [hmotnost](/wiki/Hmotnost "Hmotnost") objektu a _c_ je [rychlost světla](/wiki/Rychlost_sv%C4%9Btla "Rychlost světla"). Pro objekt s hmotností [Země](/wiki/Zem%C4%9B "Země") je Schwarzschildův poloměr 9 milimetrů.

_Střední hustota_ černé díry (v oblasti ohraničené Schwarzschildovým poloměrem) se zmenšuje se zvětšováním hmotnosti černé díry, takže černá díra s hmotností Země by měla hustotu 2×1030 kg/m³, ale obří černá díra s hmotností 109 [hmotností slunce](/wiki/Slune%C4%8Dn%C3%AD_hmotnost "Sluneční hmotnost") by měla hustotu okolo 20 kg/m³, což je méně než hustota vody. Střední hustota je dána jako

ρ=3c632πm2G3{\\displaystyle \\rho ={\\frac {3\\,c^{6}}{32\\pi m^{2}G^{3}}}}![{\displaystyle \rho ={\frac {3\,c^{6}}{32\pi m^{2}G^{3}}}}](https://wikimedia.org/api/rest_v1/media/math/render/svg/dd8209fbd2663f0647a74098e4aa7ff7d92d8d50)

Vzhledem k tomu, že střední poloměr Země je 6371 km, musel by být její objem zmenšený 4×1026 krát, aby se zhroutila do černé díry. Pro těleso hmotnosti Slunce je Schwarzschildův poloměr přibližně 3 km, což je o mnoho méně než je současný poloměr Slunce. Je také mnohem menší než poloměr, do kterého se Slunce nakonec smrští po vyhoření svého nukleárního paliva, což bude několik tisíc kilometrů. Hmotnější hvězdy se však mohou zhroutit do černé díry na konci své existence.

Obecně jsou černé díry předpovídané i jinými řešeními Einsteinových rovnic, jako je například [Kerrova metrika](/wiki/Kerrova_metrika "Kerrova metrika") pro rotující černé díry, které mají [prstencovou singularitu](/wiki/Prstencov%C3%A1_singularita "Prstencová singularita"). [Reissnerova–Nordströmova metrika](/wiki/Reissnerova%E2%80%93Nordstr%C3%B6mova_metrika "Reissnerova–Nordströmova metrika") popisuje elektricky nabité černé díry. Nejobecnější řešení má [Kerrovu–Newmanovu metriku](/wiki/Kerrova%E2%80%93Newmanova_metrika "Kerrova–Newmanova metrika") a odpovídá případu nabitých rotujících černých děr.

Přes veškeré rovnice se vědci neshodnou, zda se obecně černá díra deformuje vlivem okolního gravitačního pole či nikoli.[\[10\]](#cite_note-10)

## Existence černých děr

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=11 "Editace sekce: Existence černých děr") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=11 "Editovat zdrojový kód sekce Existence černých děr")\]

### Vznik

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=12 "Editace sekce: Vznik") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=12 "Editovat zdrojový kód sekce Vznik")\]

Existuje několik modelů vzniku černé díry:

- **[Gravitační kolaps](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_kolaps "Gravitační kolaps")**

Hmota se gravitačně zhroutí v daném prostoru ve vesmíru díky procesu nazývanému [gravitační kolaps](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_kolaps "Gravitační kolaps"). Nejznámější z těchto procesů jsou některá finální stádia evoluce hvězd, kdy poklesne tlakový gradient (tlak záření hvězdy) a hvězda se neudrží v hydrostatické rovnováze, přičemž je zároveň splněna podmínka dostatečného množství hmoty, aby následný kolaps nebyl zadržen například ve fázi neutronové hvězdy (tedy ve formě [degenerovaného neutronového plynu](/w/index.php?title=Degenerovan%C3%BD_neutronov%C3%BD_plyn&action=edit&redlink=1 "Degenerovaný neutronový plyn (stránka neexistuje)")). Kolaps takové hvězdy pak není možno zastavit – povrch hvězdy se zhroutí pod horizont událostí a nevyhnutelně skončí v singularitě a vznikne [hvězdná černá díra](/wiki/Hv%C4%9Bzdn%C3%A1_%C4%8Dern%C3%A1_d%C3%ADra "Hvězdná černá díra").

- **Akumulace hmoty**

Když v nějakém prostoru dochází v důsledku gravitačních sil k seskupování hmoty, gravitační pole takové oblasti sílí – nebo v jazyku relativity – zakřivení prostoru v okolí se zvětšuje. Když [úniková rychlost](/wiki/%C3%9Anikov%C3%A1_rychlost "Úniková rychlost") v nějaké vzdálenosti od centra gravitačního působení dosáhne rychlosti světla, vytvoří se horizont událostí, uvnitř kterého musí hmota nevyhnutelně skončit v singularitě.

Černé díry tohoto typu existují jako dva typy modelů:

> - **Primordiální černé díry**, které mohly vzniknout v období velmi raných fází vývoje vesmíru. Prozatím však nebyly observačně potvrzeny a pravděpodobně netvoří významnou část temné hmoty.[\[11\]](#cite_note-11)
>
> - **[Obří černé díry](/wiki/Ob%C5%99%C3%AD_%C4%8Dern%C3%A1_d%C3%ADra "Obří černá díra")**, které se vyskytují v centrech galaxií (i včetně naší [Mléčné dráhy](/wiki/Galaxie_Ml%C3%A9%C4%8Dn%C3%A1_dr%C3%A1ha "Galaxie Mléčná dráha")) a pravděpodobně také kulových hvězdokup. Vznikají prostřednictvím vytvoření horizontu událostí v důsledku nakupení velkého množství hmoty na relativně malém prostoru. V tomto případě se hmotou myslí i hvězdný materiál, tedy hvězdy případně i již existující menší černé díry.

- **Miniaturní a mikroskopické černé díry**

Proces vzniku [miniaturních černých děr](/w/index.php?title=Mikroskopick%C3%A9_%C4%8Dern%C3%A9_d%C3%ADry&action=edit&redlink=1 "Mikroskopické černé díry (stránka neexistuje)") je na hranici hypotézy a fikce. Přesto existují určité náznaky, že pomocí urychlovače s energií řádově TeV by bylo možno mikroskopickou černou díru vytvořit. Zdá se, že takovým by mohl být [LHC](/wiki/LHC "LHC") urychlovač [CERNu](/wiki/Evropsk%C3%A1_organizace_pro_jadern%C3%BD_v%C3%BDzkum "Evropská organizace pro jaderný výzkum") uvedený do provozu v roce [2008](/wiki/2008 "2008"). V důsledku srážky těžkých atomových jader za vysoké energie existuje možnost, že hmota v oblasti srážky se obklopí horizontem událostí. Takováto černá díra, pokud by vznikla, se však obratem vypaří. Vytvoření černých děr v urychlovačích by mohlo rozřešit tzv. [paradox unitarity černých děr](/w/index.php?title=Paradox_unitarity_%C4%8Dern%C3%BDch_d%C4%9Br&action=edit&redlink=1 "Paradox unitarity černých děr (stránka neexistuje)"), který stojí na otázce, zda se pádem do černé díry ztrácí kvantová informace.

### Pozorování

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=13 "Editace sekce: Pozorování") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=13 "Editovat zdrojový kód sekce Pozorování")\]

[![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/0/03/Black_hole_lensing_web.gif)](/wiki/Soubor:Black_hole_lensing_web.gif) Gravitační čočka[![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Accretion_disk.jpg/250px-Accretion_disk.jpg)](/wiki/Soubor:Accretion_disk.jpg) Akreční disk

Teorie říká, že nemůžeme objevit černé díry podle světla vyzařovaného nebo odraženého od hmoty v jejich nitru. Tyto objekty však lze předpovědět pozorováním jevů v jejich blízkosti, například [jevu gravitační čočky](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_%C4%8Do%C4%8Dka "Gravitační čočka"), a hvězd, které zdánlivě obíhají kolem prostoru, kde není žádná viditelná hmota. Ovšem pozorovatelné projevy mohou být způsobeny i jinými objekty, jako je třeba [bílý trpaslík](/wiki/B%C3%ADl%C3%BD_trpasl%C3%ADk "Bílý trpaslík")[\[12\]](#cite_note-12), které může být obtížné od černých děr odlišit.

Za nejviditelnější efekty jsou považované ty, které pocházejí z hmoty padající do černé díry. Tato hmota se, dle předpovědí, soustřeďuje do rychle se otáčejícího [akrečního disku](/wiki/Akre%C4%8Dn%C3%AD_disk "Akreční disk") (podobného víru vody odtékající do otvoru), z něhož je postupně černou dírou pohlcována. Vnitřní [tření](/wiki/T%C5%99en%C3%AD "Tření") disk extrémně zahřívá a způsobuje vyzařování velkého množství [rentgenového](/wiki/Rentgenov%C3%A9_z%C3%A1%C5%99en%C3%AD "Rentgenové záření") a [ultrafialového záření](/wiki/Ultrafialov%C3%A9_z%C3%A1%C5%99en%C3%AD "Ultrafialové záření"). Tento proces je neobyčejně účinný a může přeměnit až 50 % rotující hmoty na záření. Tento jev je velmi překvapující a vynikne např. ve srovnání s [termonukleární fúzí](/wiki/Termonukle%C3%A1rn%C3%AD_f%C3%BAze "Termonukleární fúze"), která dokáže konvertovat pouze několik málo procent hmoty na energii. Další pozorovatelné efekty jsou úzké výtrysky částic, které se pohybují v ose akrečního disku relativistickými rychlostmi.

Akreční disky, výtrysky a obíhající objekty můžeme najít nejen kolem černých děr, ale i okolo objektů, jako jsou například [neutronové hvězdy](/wiki/Neutronov%C3%A1_hv%C4%9Bzda "Neutronová hvězda") a [bílí trpaslíci](/wiki/B%C3%ADl%C3%BD_trpasl%C3%ADk "Bílý trpaslík"). Dynamika těles okolo takovýchto [atraktorů](/wiki/Atraktor "Atraktor"), které nejsou černými děrami, je velmi podobná dynamice objektů v okolí černých děr a je předmětem velmi aktivního výzkumu zahrnujícího [magnetické pole](/wiki/Magnetick%C3%A9_pole "Magnetické pole") a [plazmovou fyziku](/w/index.php?title=Plazmov%C3%A1_fyzika&action=edit&redlink=1 "Plazmová fyzika (stránka neexistuje)"). Proto také platí, že pozorování akrečního disku a orbitálních pohybů většinou pouze indikuje existenci kompaktního objektu s určitou hmotností, ale vypovídá jen velice málo o jeho podstatě. Identifikovat takový objekt jako černou díru je možné pouze tehdy, pokud se prokáže, že se nemůže jednat o jiné dostatečně hmotné a kompaktní těleso nebo provázaný systém těles. Většina astrofyziků dle obecné teorie relativity předpokládá, že se koncentrace hmoty s dostatečnou hustotou musí nevyhnutelně zhroutit do černé díry v kosmologicky krátkém čase.

Existuje jeden důležitý pozorovatelný rozdíl mezi černými děrami a jinými kompaktními objekty. Jedná se o to, že jakákoli kolabující hmota, která v relativistické rychlosti narazí na kompaktní hmotný objekt, který není černou dírou, vyvolá nepravidelná vzplanutí rentgenového nebo jiného tvrdého záření. Nedostatek takovýchto vzplanutí kolem kompaktní koncentrace hmoty se považuje za důkaz, že objekt je černá díra bez povrchu, na který by mohla hmota náhle narazit.

Dnes evidujeme mnoho nepřímých důkazů astronomických pozorování černých děr v hmotnostních pásmech:

1. černé díry hvězdné hmotnosti s hmotností typické hvězdy (4 – 15 hmotností Slunce)
2. černé díry střední hmotnosti s hmotností kolem 1000[\[13\]](#cite_note-13) i 50000 hmotností Slunce.[\[14\]](#cite_note-14)
3. [obří černé díry](/wiki/Ob%C5%99%C3%AD_%C4%8Dern%C3%A1_d%C3%ADra "Obří černá díra") s hmotností v řádech od 105 do 1010 hmotnosti Slunce
4. superobří (ultramasivní) černé díry s hmotností nad 1010 hmotnosti Slunce

Také existuje několik důkazů o černých dírách se střední hmotností v rozmezí od několika set po tisíce hmotností Slunce. Předpokládá se, že z těchto černých děr vznikají obří černé díry.

Kandidáti na černé díry hvězdné hmotnosti byli identifikováni hlavně přítomností akrečních disků správné velikosti a rychlosti bez nepravidelných vzplanutí, které jsou očekávané u akrečních disků při ostatních kompaktních objektech. Černé díry s hmotností hvězd by mohly zapříčinit výbuchy [gama záření](/wiki/Z%C3%A1%C5%99en%C3%AD_gama "Záření gama"), i když pozorování takovýchto výbuchů u [supernov](/wiki/Supernova "Supernova") a jiných objektů, které nejsou černé díry snížilo pravděpodobnost tohoto spojení.

První kandidáty na obří černé díry objevili radioamatéři v 60. letech [20\. století](/wiki/20._stolet%C3%AD "20. století"). při pozorování aktivních galaktických jader a [kvasarů](/wiki/Kvasar "Kvasar"). Výkonná přeměna hmoty na energii třením v akrečních discích okolo černých děr je zřejmě jediným vysvětlením pro vydatné množství energie generované těmito objekty. Uvedením této teorie v 70. letech byla odstraněna hlavní námitka, že totiž žádný fyzikální mechanizmus nemůže generovat takové množství energie.

Pozorování pohybů hvězd okolo galaktických center v 80. letech vedlo k všeobecnému přesvědčení, že obří černé díry existují v centrech většiny galaxií, včetně naší domovské Mléčné dráhy. [Sagittarius A\*](/wiki/Sagittarius_A* "Sagittarius A*") je dnes shodně považovaný za věrohodného kandidáta pro polohu obří černé díry ve středu Mléčné dráhy.

Současná představa je, že všechny galaxie by mohly mít obří díru ve svých středech. Tato černá díra pohlcuje plyn a prach ve středu galaxie, přičemž generuje obrovské množství záření do té doby, než pohltí všechnu okolní hmotu a proces se zastaví. Tato představa také vysvětluje, proč neexistují žádné k nám blízké kvasary. I když detaily ještě nejsou úplně jasné, zdá se, že růst černých děr v galaxiích má spojitost s růstem kulovité části v [eliptické galaxii](/wiki/Eliptick%C3%A1_galaxie "Eliptická galaxie") nebo s růstem vypoukliny ve [spirální galaxii](/wiki/Spir%C3%A1ln%C3%AD_galaxie "Spirální galaxie"). Je zajímavé, že neexistuje důkaz pro hmotné černé díry ve středech uzavřených [hvězdokup](/wiki/Hv%C4%9Bzdokupa "Hvězdokupa"), což ukazuje na jejich fundamentální odlišnost od galaxií.

### Nejbližší kandidáti na černou díru

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=14 "Editace sekce: Nejbližší kandidáti na černou díru") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=14 "Editovat zdrojový kód sekce Nejbližší kandidáti na černou díru")\]

Kromě [Sagittarius A\*](/wiki/Sagittarius_A* "Sagittarius A*"), černé díry v centru naší galaxie Mléčné dráhy, existuje několik bližších kandidátů na černé díry. Všechny jsou binární systémy, které vysávají hmotu z partnera přes [akreční disk](/wiki/Akre%C4%8Dn%C3%AD_disk "Akreční disk"). Mají hmotnost od tří do několika desítek hmotností slunce.[\[15\]](#cite_note-15)[\[16\]](#cite_note-16)

JménoHmotnost (v M☉)Hmotnost partnera (v M☉)[Oběžná perioda](/w/index.php?title=Ob%C4%9B%C5%BEn%C3%A1_perioda&action=edit&redlink=1 "Oběžná perioda (stránka neexistuje)") (dnů)Vzdálenost od Země ( [světelné roky](/wiki/Sv%C4%9Bteln%C3%BD_rok "Světelný rok"))
[A0620-00](/wiki/A0620-00 "A0620-00")~6,3–6,92,6–2,855,
~3500
[GRO J1655-40](/w/index.php?title=GRO_J1655-40&action=edit&redlink=1 "GRO J1655-40 (stránka neexistuje)")6–6,52,6–2,82,85000–10000
[XTE J1118+480](/w/index.php?title=XTE_J1118%2B480&action=edit&redlink=1 "XTE J1118+480 (stránka neexistuje)")6,4–7,26–6,50,176200
[Cyg X-1](/wiki/Cygnus_X-1 "Cygnus X-1")7–13255,66000–8000
[GRO J0422+32](/w/index.php?title=GRO_J0422%2B32&action=edit&redlink=1 "GRO J0422+32 (stránka neexistuje)")3–51,10,21~8500
[GS 2000+25](/w/index.php?title=GS_2000%2B25&action=edit&redlink=1 "GS 2000+25 (stránka neexistuje)")7–84,9–5,10,35~8800
[V404 Cyg](/wiki/V404_Cyg "V404 Cyg")10–146,06,5~10000
[GX 339-4](/w/index.php?title=GX_339-4&action=edit&redlink=1 "GX 339-4 (stránka neexistuje)")5–61,75~15000
[GRS 1124-683](/w/index.php?title=GRS_1124-683&action=edit&redlink=1 "GRS 1124-683 (stránka neexistuje)")6,5–8,20,43~17000
[XTE J1550-564](/w/index.php?title=XTE_J1550-564&action=edit&redlink=1 "XTE J1550-564 (stránka neexistuje)")10–116,0–7,51,5~17000
[XTE J1819-254](/w/index.php?title=XTE_J1819-254&action=edit&redlink=1 "XTE J1819-254 (stránka neexistuje)")10–18~32,8< 25000
[4U 1543-475](/w/index.php?title=4U_1543-475&action=edit&redlink=1 "4U 1543-475 (stránka neexistuje)")8–100,251,1~24000
[Sgr A\*](/wiki/Sagittarius_A* "Sagittarius A*")3,7 Mil.––~25000

## Zánik černé díry

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=15 "Editace sekce: Zánik černé díry") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=15 "Editovat zdrojový kód sekce Zánik černé díry")\]

Černá díra z pohledu [klasické fyziky](/wiki/Klasick%C3%A1_fyzika "Klasická fyzika") je těleso velmi stálé, které nemůže zaniknout vlivem ztráty své hmoty, jelikož žádná částice není podle klasické fyziky schopna překonat [rychlost světla](/wiki/Rychlost_sv%C4%9Btla "Rychlost světla") a jedinou přirozenou cestou zániku černé díry se tak jeví její pohlcení jinou černou dírou tzv. _gravitační srážka_. Při pohledu na systém černé díry z moderní fyziky však vyvstává další možnost, jak může černá díra zaniknout. [Kvantová mechanika](/wiki/Kvantov%C3%A1_mechanika "Kvantová mechanika") připouští proces, při kterém vlivem [neurčitosti](/wiki/Princip_neur%C4%8Ditosti "Princip neurčitosti") v počtu částic ve [vakuu](/wiki/Vakuum "Vakuum") neustále vznikají a opět zanikají páry částice- [antičástice](/wiki/Antihmota "Antihmota"). Pokud jedna z takto vzniklých částic vznikne nad horizontem událostí a druhá pod ním, může první z nich uniknout do nekonečna a snížit tím hmotnost černé díry. Tento proces se nazývá _Hawkingovo záření_, nebo _kvantové vypařování černých děr_ a byl poprvé popsán britským astrofyzikem [Stephenem Hawkingem](/wiki/Stephen_Hawking "Stephen Hawking").

### Gravitační srážka dvou černých děr

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=16 "Editace sekce: Gravitační srážka dvou černých děr") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=16 "Editovat zdrojový kód sekce Gravitační srážka dvou černých děr")\]

Jsou-li dvě černé díry gravitačně vázané a obíhají dostatečně blízko společného těžiště, vyzařují podle předpovědi [obecné teorie relativity](/wiki/Obecn%C3%A1_teorie_relativity "Obecná teorie relativity") [gravitační vlny](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_vlny "Gravitační vlny"). To způsobuje, že tato soustava ztrácí energii a černé díry se k sobě stále více přibližují. V určitém momentu dojde k tomu, že gravitační interakce je natolik silná, že se horizonty černých děr začnou deformovat, až se obě díry setkají a spojí. Celková plocha jejich horizontů se přitom v souhlasu s [termodynamikou černých děr](/wiki/Termodynamika_%C4%8Dern%C3%BDch_d%C4%9Br "Termodynamika černých děr") zvětší. Při tomto procesu za velmi krátký čas vyzáří velké množství energie ve formě gravitačních vln (v závislosti na velikosti [náboje](/wiki/N%C3%A1boj_(fyzika) "Náboj (fyzika)") a především [momentu hybnosti](/wiki/Moment_hybnosti "Moment hybnosti") výsledné černé díry). Právě proto jsou srážky černých děr jedním z procesů, po kterém se usilovně pátrá a který by bylo možno zachytit pomocí [detektorů gravitačních vln](/w/index.php?title=Detektor_gravita%C4%8Dn%C3%ADch_vln&action=edit&redlink=1 "Detektor gravitačních vln (stránka neexistuje)").

Ovšem nelinearita Einsteinových rovnic, která zaručuje stabilitu původních i výsledné černé díry, je ale stále zdrojem potíží při hledání analytického i numerického řešení, které popisuje srážku černých děr. Pozorování prozatím proběhla pouze pomocí detektoru gravitačních vln. Z dosavadních numerických modelů pro nerotující černé díry o stejné hmotnosti vyplývalo, že při srážce se přemění až 3 % jejich [hmotnosti](/wiki/Hmotnost "Hmotnost") na gravitační vlny. Výpočty na základě pozorování gravitačních vln však ukázaly na ztrátu až 5 %.[\[17\]](#cite_note-17)

### Kvantové vyzařování černých děr

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=17 "Editace sekce: Kvantové vyzařování černých děr") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=17 "Editovat zdrojový kód sekce Kvantové vyzařování černých děr")\]

Z pohledu [kvantové fyziky](/wiki/Kvantov%C3%A1_fyzika "Kvantová fyzika") existuje další možnost, jak černá díra může zaniknout – pomocí tzv. _Hawkingova záření_.

Podle klasické fyziky může černá díra tělesa i záření absorbovat, avšak nemůže nic vyzařovat, a tedy by její teplota musela být rovna absolutní nule nezávisle na velikosti gravitace na myšleném povrchu, což znemožňuje černé díře dosáhnout termodynamické rovnováhy s okolím. V roce [1974](/wiki/1974 "1974") vyslovil Stephen Hawking hypotézu kvantového vypařování černých děr, podle které je každá černá díra schopna spontánně emitovat záření přesně takové, jako kdyby byla obyčejným černým tělesem zahřátým na teplotu TH= κ/2π úměrnou [povrchové gravitaci](/w/index.php?title=Povrchov%C3%A1_gravitace_%C4%8Dern%C3%A9_d%C3%ADry&action=edit&redlink=1 "Povrchová gravitace černé díry (stránka neexistuje)") κ na horizontu. (Vzorec platí v [Planckových jednotkách](/wiki/Planckovy_jednotky "Planckovy jednotky").) Hawking svým výpočtem dokázal, že černá díra není tak úplně černá a že kvantové zákony dokazují, že se na horizontu událostí neustále rodí nové částice, které odnášejí část energie černé díry pryč, čímž zmenšují hmotnost díry a umožňují pozorování černé díry v určitém spektru. Únik částic je z počátku jen velmi pozvolný, ale ke konci získává proces na dynamičnosti až na konci dojde k explozi černé díry do okolí. Předpokládá se, že černá díra hmotnosti [Slunce](/wiki/Slunce "Slunce") se vypaří přibližně za 1067 let, což je v porovnání se současným stářím vesmíru 1,37×1010 let skutečně velmi dlouhá doba.

Příčinou kvantového vyzařování je proces kreace páru [částice](/wiki/%C4%8C%C3%A1stice "Částice")- [antičástice](/wiki/Anti%C4%8D%C3%A1stice "Antičástice"), ke kterému dochází v blízkosti horizontu událostí, kde se mohou vytvářet elementární částice na základě kvantových procesů. Ve vakuu běžně dochází k neustálému vzniku a zániku párů částice-antičástice (fluktuace počtu částic musí být kvůli [relacím neurčitosti](/wiki/Princip_neur%C4%8Ditosti "Princip neurčitosti") nenulové, což se projevuje právě tvorbou těchto párů). V okolí horizontu událostí může nastat situace, kdy z páru zůstane jedna částice nad horizontem, zatímco druhá vznikne pod horizontem a musí tedy nevyhnutelně spadnout do singularity. Pokud první částice unikne mimo dosah gravitace černé díry, pozorovateli v okolí horizontu se jeví, že částice vzniká jakoby z ničeho v blízkosti horizontu. Energie potřebná na vytvoření částice ubude z hmoty černé díry.

## Objevy po roce 2000

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=18 "Editace sekce: Objevy po roce 2000") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=18 "Editovat zdrojový kód sekce Objevy po roce 2000")\]

V roce 2004 bylo objeveno mnoho černých děr, což vedlo k vypracování nové teorie rozšíření černých děr ve vesmíru, která udává, že existuje takřka pětkrát více černých děr než se do té doby předpokládalo.

V červenci 2004 astronomové objevili obří černou díru [Q0906+6930](/wiki/Q0906%2B6930 "Q0906+6930") v centru vzdálené galaxie v [souhvězdí Velké medvědice](/wiki/Souhv%C4%9Bzd%C3%AD_Velk%C3%A9_medv%C4%9Bdice "Souhvězdí Velké medvědice"). Odhad věku a hmotnosti takových černých děr nám může pomoct určit věk vesmíru.

V listopadu 2004 tým astronomů oznámil objev první černé díry střední hmotnosti v galaxii [Mléčná dráha](/wiki/Galaxie_Ml%C3%A9%C4%8Dn%C3%A1_dr%C3%A1ha "Galaxie Mléčná dráha"), která obíhá přibližně tři světelné roky od [Střelce A\*](/wiki/St%C5%99elec_A* "Střelec A*"). Tato střední černá díra s hmotností asi 1300 Sluncí se nachází uvnitř shluku sedmi hvězd, pravděpodobně jako pozůstatek velkého shluku hvězd roztrženého galaktickým středem. Tento objev může podpořit myšlenku, že obří černé díry se zvětšují pohlcováním blízkých menších černých děr a hvězd.

V únoru 2005 byl objeven modrý obr [SDSS J090745.0+24507](/w/index.php?title=SDSS_J090745.0%2B24507&action=edit&redlink=1 "SDSS J090745.0+24507 (stránka neexistuje)") opouštějící Mléčnou dráhu dvojnásobnou únikovou rychlostí (0,0022 [rychlosti světla](/wiki/Rychlost_sv%C4%9Btla "Rychlost světla")). [Trajektorii](/wiki/Trajektorie "Trajektorie") hvězdy je možné dohledat až zpět ke galaktickému jádru. Vysoká rychlost této hvězdy podporuje hypotézu existence obří černé díry ve středu naší galaxie.

Vznik mikročerných děr na Zemi v [částicových urychlovačích](/wiki/%C4%8C%C3%A1sticov%C3%BD_urychlova%C4%8D "Částicový urychlovač") byl trochu nejistě ohlašován, ale doposud nepotvrzen. Dodnes není znám ani žádný pozorovaný kandidát na prvotní černou díru.

Australští vědci učinili výpočet, jak maximalizovat dobu přežití v černé díře. Jejich teorie v jednoduchosti říká: Existuje jediná nejdelší cesta při pádu do černé díry tj. dráha volného pádu z počátečního klidu, nicméně existují i kratší cesty. V případě překročení horizontu událostí po jedné z kratších cest, je možno zažehnout motory rakety, a tím se dostat na nejdelší a maximalizovat svůj čas.[\[18\]](#cite_note-18)

V červnu 2007 objevil mezinárodní tým astronomů z Kanady, Francie a USA dalekohledem CFHT na Havaji doposud neznámou černou díru ve vzdálenosti 13 miliard světelných let od Země. Jedná se o nejvzdálenější černou díru, která byla zatím nalezena. Tato černá díra se nalézá ve středu [kvasaru](/wiki/Kvasar "Kvasar").

V říjnu 2007 byl publikován objev patrně největšího binárního systému hvězdy a černé díry.[\[19\]](#cite_note-19) „ _Před tím byl největší hvězdnou černou dírou objekt GRS 1915+105 s hmotností černé díry odhadnutou na 14 plus nebo minus 4 Slunce,_“ prohlásil objevitel Orosz. „ _Nicméně hmotnost GRS 1915+105 přišla na přetřes,_“ dodal.

V prosinci 2018 se čínským astronomům povedlo detekovat černou díru v naší Galaxii s názvem LB-1. Je 15 000 světelných let vzdálená od Země. Podle mezinárodního vesmírného týmu je její hmotnost 70× větší než hmotnost našeho Slunce. Hvězdný společník této masivní černé díry označen jako LB-2 má hmotnost osm Sluncí a obíhá ji jednou za 79 dní.[\[20\]](#cite_note-20)

## Alternativní modely

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=19 "Editace sekce: Alternativní modely") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=19 "Editovat zdrojový kód sekce Alternativní modely")\]

V současné době je posuzováno několik alternativních modelů, které se chovají jako černé díry, ale fungují bez singularity. Většina vědců\[ [zdroj?](/wiki/Wikipedie:Ov%C4%9B%C5%99itelnost "Wikipedie:Ověřitelnost")\] však považuje tyto koncepty za vyumělkované, protože jsou mnohem složitější a nepřinášejí žádné pozorovatelné rozdíly od černých děr (nevyhovují tedy logice tzv. [Occamovy břitvy](/wiki/Occamova_b%C5%99itva "Occamova břitva")).\[ [zdroj?](/wiki/Wikipedie:Ov%C4%9B%C5%99itelnost "Wikipedie:Ověřitelnost")\] Z těchto teorií jsou to například [gravahvězda](/wiki/Grava_hv%C4%9Bzda "Grava hvězda") (anglicky _gravastar_), [černá hvězda](/wiki/%C4%8Cern%C3%A1_hv%C4%9Bzda "Černá hvězda"), „dark-energy star“, [preonová hvězda](/wiki/Preonov%C3%A1_hv%C4%9Bzda "Preonová hvězda"), [kvarková hvězda](/wiki/Kvarkov%C3%A1_hv%C4%9Bzda "Kvarková hvězda").

V březnu 2005 fyzik [George Chapline](/w/index.php?title=George_Chapline&action=edit&redlink=1 "George Chapline (stránka neexistuje)") z Národní laboratoře Lawrencea Livermora v Kalifornii navrhl myšlenku, že černé díry neexistují a že objekty v současnosti považované za černé díry jsou ve skutečnosti hvězdy z [temné energie](/wiki/Temn%C3%A1_energie "Temná energie"). Svoje závěry opírá o výsledky některých kvantově-mechanických analýz. I když má jeho návrh v současnosti jen malou podporu ve fyzikální obci,\[ [zdroj?](/wiki/Wikipedie:Ov%C4%9B%C5%99itelnost "Wikipedie:Ověřitelnost")\] je značně citovaný v médiích.

## Odkazy

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=20 "Editace sekce: Odkazy") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=20 "Editovat zdrojový kód sekce Odkazy")\]

### Reference

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=21 "Editace sekce: Reference") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=21 "Editovat zdrojový kód sekce Reference")\]

01. [↑](#cite_ref-1)[http://imagine.gsfc.nasa.gov/docs/science/know\_l2/black\_holes.html](http://imagine.gsfc.nasa.gov/docs/science/know_l2/black_holes.html)
02. [↑](#cite_ref-2) Astronomové ukázali první fotku černé díry. _[Novinky.cz](/wiki/Novinky.cz "Novinky.cz")_ \[online\]. Borgis \[cit. 2019-04-11\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20190410233559/https://www.novinky.cz/veda-skoly/502198-astronomove-ukazali-prvni-fotku-cerne-diry.html) pořízeném z [originálu](https://www.novinky.cz/veda-skoly/502198-astronomove-ukazali-prvni-fotku-cerne-diry.html) dne 2019-04-10.
03. [↑](#cite_ref-3)[\[1\]](http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/6231623.stm) Black hole found in ancient lair
04. [↑](#cite_ref-4)GRYGAR, Jiří. _[Okna vesmíru dokořán](/wiki/Okna_vesm%C3%ADru_doko%C5%99%C3%A1n "Okna vesmíru dokořán")_. Praha: Naše vojsko, 1989. [ISBN](/wiki/International_Standard_Book_Number "International Standard Book Number") [80-206-0126-0](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Zdroje_knih/80-206-0126-0 "Speciální:Zdroje knih/80-206-0126-0"). S. 136.
05. [↑](#cite_ref-5) What exactly is a black hole?. _phys.org_ \[online\]. 2019-02-14 \[cit. 2021-12-29\]. [Dostupné online](https://phys.org/news/2019-02-black-hole.html). (anglicky)
06. [↑](#cite_ref-6)LEWIS, Geraint. Grey is the new black hole: is Stephen Hawking right?. _phys.org_ \[online\]. 2014-01-29 \[cit. 2021-12-29\]. [Dostupné online](https://phys.org/news/2014-01-grey-black-hole-stephen-hawking.html). (anglicky)
07. [↑](#cite_ref-7)FROLOV, Valerij. _Black Hole Physics: Basic Concepts and New Developments_. \[s.l.\]: Kluwer Academic Publishers, 1998. [Dostupné online](https://archive.org/details/blackholephysics00frol_385). [ISBN](/wiki/International_Standard_Book_Number "International Standard Book Number") [0792351452](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Zdroje_knih/0792351452 "Speciální:Zdroje knih/0792351452"). Kapitola 3, s. [56](https://archive.org/details/blackholephysics00frol_385/page/n78). (angličtina)
08. [↑](#cite_ref-8)MIHULKA, Stanislav. Co když černé díry vůbec neexistují?. _osel.cz_ \[online\]. 2014-09-28 \[cit. 2021-12-29\]. [Dostupné online](https://www.osel.cz/7791-co-kdyz-cerne-diry-vubec-neexistuji.html).
09. [↑](#cite_ref-9)MERSINI-HOUGHTON, Laura; PFEIFFER, Harald P. Back-reaction of the Hawking radiation flux on a gravitationally collapsing star II: Fireworks instead of firewalls. _arxiv.org_ \[online\]. 2015-05-15. [Dostupné online](https://arxiv.org/pdf/1409.1837v1.pdf). (anglicky)
10. [↑](#cite_ref-10)FADELLI, Ingrid. Spinning black holes could deform under an external and static gravitational field. _phys.org_ \[online\]. 2021-05-04 \[cit. 2021-12-29\]. [Dostupné online](https://phys.org/news/2021-05-black-holes-deform-external-static.html). (anglicky)
11. [↑](#cite_ref-11)MIHULKA, Stanislav. Šok! Pátrání po primordiálních černých děrách odvoláno. _osel.cz_ \[online\]. 2014-01-19 \[cit. 2021-12-29\]. [Dostupné online](https://www.osel.cz/7407-ok-patrani-po-primordialnich-cernych-derach-odvolano.html).
12. [↑](#cite_ref-12)RADDICK, Jordan. Proof that some galaxies are LIERs. _phys.org_ \[online\]. 2016-01-10 \[cit. 2021-12-29\]. [Dostupné online](https://phys.org/news/2016-01-proof-galaxies-liers.html). (anglicky)
13. [↑](#cite_ref-13)GRYGAR, Jiří. Nejstarší černé díry. _Nebeský cestopis_ \[online\]. Praha: Český rozhlas Leonardo, 2011-08-20 \[cit. 2012-2-14\]. Čas 27:10 ve stopáži. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20150915230823/http://media.rozhlas.cz/_audio/2416619.mp3) pořízeném z [originálu](http://media.rozhlas.cz/_audio/2416619.mp3) dne 2015-09-15.
14. [↑](#cite_ref-14) Hubble finds best evidence for elusive mid-sized black hole. _phys.org_ \[online\]. 2020-03-31 \[cit. 2021-12-29\]. [Dostupné online](https://phys.org/news/2020-03-hubble-evidence-elusive-mid-sized-black.html). (anglicky)
15. [↑](#cite_ref-15)J. Casares: _Observational evidence for stellar mass black holes._ [Preprint](http://arxiv.org/abs/astro-ph/0612312)
16. [↑](#cite_ref-16)M.R. Garcia et al.: _Resolved Jets and Long Period Black Hole Novae._ [Preprint](http://arxiv.org/abs/astro-ph/0302230)
17. [↑](#cite_ref-17) Čtvrtek navždy změnil náš pohled na vesmír. Vědci zachytili gravitační vlny. _iDNES.cz_ \[online\]. 2016-02-11 \[cit. 2019-04-11\]. [Dostupné online](https://www.idnes.cz/technet/veda/vedci-zachytili-gravitacni-vlny-musely-se-k-tomu-srazit-dve-cerne-diry.A160211_172541_veda_mla).
18. [↑](#cite_ref-18) Co dělat, když náhodou spadnete do černé díry. _iDNES.cz_ \[online\]. 2007-05-24 \[cit. 2019-04-11\]. [Dostupné online](https://www.idnes.cz/technet/vesmir/co-delat-kdyz-nahodou-spadnete-do-cerne-diry.A070523_150759_tec_vesmir_vse).
19. [↑](#cite_ref-19) Most Massive Stellar Black Hole Found in Binary System. _news.nationalgeographic.com_ \[online\]. \[cit. 2007-10-18\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20071019012811/http://news.nationalgeographic.com/news/2007/10/071017-black-hole.html) pořízeném dne 2007-10-19.
20. [↑](#cite_ref-20) Vědci v Mléčné dráze objevili tak velkou černou díru, že by vůbec neměla existovat. _[Novinky.cz](/wiki/Novinky.cz "Novinky.cz")_ \[online\]. Borgis \[cit. 2019-12-05\]. [Dostupné online](https://www.novinky.cz/veda-skoly/clanek/vedci-v-mlecne-draze-objevili-tak-velkou-cernou-diru-ze-by-vubec-nemela-existovat-40305820).

### Související články

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=22 "Editace sekce: Související články") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=22 "Editovat zdrojový kód sekce Související články")\]

- [Neutronová hvězda](/wiki/Neutronov%C3%A1_hv%C4%9Bzda "Neutronová hvězda")
- [Bílý trpaslík](/wiki/B%C3%ADl%C3%BD_trpasl%C3%ADk "Bílý trpaslík")
- [Gravitační čočka](/wiki/Gravita%C4%8Dn%C3%AD_%C4%8Do%C4%8Dka "Gravitační čočka")
- [S-hvězdy](/wiki/S-hv%C4%9Bzdy "S-hvězdy")

### Externí odkazy

\[ [editovat](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&veaction=edit&section=23 "Editace sekce: Externí odkazy") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&action=edit&section=23 "Editovat zdrojový kód sekce Externí odkazy")\]

- [![Logo Wikimedia Commons](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/12px-Commons-logo.svg.png)](/wiki/Wikimedia_Commons "Wikimedia Commons")Obrázky, zvuky či videa k tématu [černá díra](https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Black_holes "c:Category:Black holes") na [Wikimedia Commons](/wiki/Wikimedia_Commons "Wikimedia Commons")
- ![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Wiktionary-logo-cs.svg/16px-Wiktionary-logo-cs.svg.png)Slovníkové heslo [černá díra](https://cs.wiktionary.org/wiki/%C4%8Dern%C3%A1_d%C3%ADra "wikt:černá díra") ve Wikislovníku
- [Astronomia – Podrobný web o černých dírách](http://astronomia.zcu.cz/hvezdy/dira) Fakulty pedagogické ZČU v Plzni

[Autoritní data](/wiki/Autoritn%C3%AD_kontrola "Autoritní kontrola")[![Editovat na Wikidatech](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)](https://www.wikidata.org/wiki/Q589#identifiers "Editovat na Wikidatech")

- [NKC](/wiki/N%C3%A1rodn%C3%AD_knihovna_%C4%8Cesk%C3%A9_republiky "Národní knihovna České republiky"): [ph128097](https://aleph.nkp.cz/F/?func=find-c&local_base=aut&ccl_term=ica=ph128097)
- [PSH](/wiki/Polytematick%C3%BD_strukturovan%C3%BD_hesl%C3%A1%C5%99 "Polytematický strukturovaný heslář"): [529](https://psh.techlib.cz/skos/PSH529)
- [BNE](/wiki/N%C3%A1rodn%C3%AD_knihovna_%C5%A0pan%C4%9Blska "Národní knihovna Španělska"): [XX528239](http://catalogo.bne.es/uhtbin/authoritybrowse.cgi?action=display&authority_id=XX528239)
- [BNF](/wiki/Francouzsk%C3%A1_n%C3%A1rodn%C3%AD_knihovna "Francouzská národní knihovna"): [cb11933630s](https://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb11933630s) [(data)](https://data.bnf.fr/ark:/12148/cb11933630s)
- [GND](/wiki/Gemeinsame_Normdatei "Gemeinsame Normdatei"): [4053793-6](https://d-nb.info/gnd/4053793-6)
- [LCCN](/wiki/Library_of_Congress_Control_Number "Library of Congress Control Number"): [sh85014574](https://id.loc.gov/authorities/subjects/sh85014574)
- [NDL](/wiki/N%C3%A1rodn%C3%AD_parlamentn%C3%AD_knihovna_Japonska "Národní parlamentní knihovna Japonska"): [00561056](https://id.ndl.go.jp/auth/ndlna/00561056)
- [NLI](/wiki/N%C3%A1rodn%C3%AD_knihovna_Izraele "Národní knihovna Izraele"): [987007283120105171](http://olduli.nli.org.il/F/?func=find-b&local_base=NLX10&find_code=UID&request=987007283120105171)
- [SUDOC](/wiki/Univerzitn%C3%AD_syst%C3%A9m_dokumentace "Univerzitní systém dokumentace"): [027253430](https://www.idref.fr/027253430)

Citováno z „ [https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Černá\_díra&oldid=24108615](https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Černá_díra&oldid=24108615)“

[Kategorie](/wiki/N%C3%A1pov%C4%9Bda:Kategorie "Nápověda:Kategorie"):

- [Astronomické objekty](/wiki/Kategorie:Astronomick%C3%A9_objekty "Kategorie:Astronomické objekty")
- [Relativistická fyzika](/wiki/Kategorie:Relativistick%C3%A1_fyzika "Kategorie:Relativistická fyzika")

Skryté kategorie:

- [Údržba:Články obsahující nedoložená tvrzení](/wiki/Kategorie:%C3%9Adr%C5%BEba:%C4%8Cl%C3%A1nky_obsahuj%C3%ADc%C3%AD_nedolo%C5%BEen%C3%A1_tvrzen%C3%AD "Kategorie:Údržba:Články obsahující nedoložená tvrzení")
- [Monitoring:Články s identifikátorem NKC](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_NKC "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem NKC")
- [Monitoring:Články s identifikátorem PSH](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_PSH "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem PSH")
- [Monitoring:Články s identifikátorem BNE](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_BNE "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem BNE")
- [Monitoring:Články s identifikátorem BNF](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_BNF "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem BNF")
- [Monitoring:Články s identifikátorem GND](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_GND "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem GND")
- [Monitoring:Články s identifikátorem LCCN](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_LCCN "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem LCCN")
- [Monitoring:Články s identifikátorem NDL](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_NDL "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem NDL")
- [Monitoring:Články s identifikátorem NLI](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_NLI "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem NLI")
- [Monitoring:Články s identifikátorem SUDOC](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_SUDOC "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem SUDOC")

- Stránka byla naposledy editována 21. 7. 2024 v 22:03.
- Text je dostupný pod [licencí Creative Commons Uveďte původ – Zachovejte licenci](https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/deed.cs), případně za dalších podmínek. Podrobnosti naleznete na stránce [Podmínky užití](https://foundation.wikimedia.org/wiki/Policy:Terms_of_Use/cs).

- [Ochrana osobních údajů](https://foundation.wikimedia.org/wiki/Special:MyLanguage/Policy:Privacy_policy)
- [O Wikipedii](/wiki/Wikipedie)
- [Vyloučení odpovědnosti](/wiki/Wikipedie:Vylou%C4%8Den%C3%AD_odpov%C4%9Bdnosti)
- [Kontaktujte Wikipedii](//cs.wikipedia.org/wiki/Wikipedie:Kontakt)
- [Kodex chování](https://foundation.wikimedia.org/wiki/Special:MyLanguage/Policy:Universal_Code_of_Conduct)
- [Vývojáři](https://developer.wikimedia.org)
- [Statistiky](https://stats.wikimedia.org/#/cs.wikipedia.org)
- [Prohlášení o cookies](https://foundation.wikimedia.org/wiki/Special:MyLanguage/Policy:Cookie_statement)
- [Mobilní verze](//cs.m.wikipedia.org/w/index.php?title=%C4%8Cern%C3%A1_d%C3%ADra&mobileaction=toggle_view_mobile)

- [![Wikimedia Foundation](/static/images/footer/wikimedia-button.svg)](https://wikimediafoundation.org/)
- [![Powered by MediaWiki](/w/resources/assets/poweredby_mediawiki.svg)](https://www.mediawiki.org/)