Definice a popis tornáda
Obvykle vznikají v instabilním vlhkém tropickém vzduchu pocházejícím z oblasti Mexického zálivu a vytvářejícím teplé sektory cyklón, které přecházejí nad ...
prašné nebo písečné víry
Mezi tornáda lze zpravidla zařadit i obdobné jevy nad mořem, označované v češtině jako vodní sloup nebo vodní smršť (angl. waterspout). Nelze sem však zařadit různé <anchor>prašné nebo písečné víry</anchor> drobnějších rozměrů a slabší intenzity, které se vyskytují při vyšších teplotách zemského povrchu, a to většinou za bezoblačného počasí nebo pod drobnou konvektivní oblačností. Občas si lidé pletou tornáda a tromby s jevy, které s trombami (natož s tornády) nemají nic společného - více zde.
Prašné a písečné víry - Tornáda a jevy příbuzné na území České republiky
Prašné a písečné víry - Tornáda a jevy příbuzné na území České republiky

# [Tornáda ...a jevy příbuzné na území České republiky](/)

[![Amatérská meteorologická společnost - o.s.](/images/ams-logo.png)](http://www.amsos.cz/ "Amatérská meteorologická společnost - o.s.")[![Český hydrometeorologický ústav](/images/chmu-logo.png)](http://www.chmi.cz/ "Český hydrometeorologický ústav")

- [Úvod](/)
- [Případy](/pripady/)
- [Mapa](/mapa/)
- [Nahlásit jev](/nahlasit-jev/)
- [informace](/informace/)
- [Definice](/definice/)
- [Různé](/ruzne/)
- [Bezpečnost](/bezpecnost/)
- [Kontakty](/kontakty/)

# Prašné a písečné víry

Občas se stává, že si lidé pletou tornáda s jiným typem tromb - různými prašnými či písečnými víry, lidově zvanými např. rarášci nebo čertíci. Ty však mají zcela odlišný mechanizmus vzniku než tornáda. Zatímco cirkulace tornáda vzniká ve vyšších hladinách atmosféry a během vývoje prorůstá směrem k zemi, cirkulace prašných či písečných vírů má svůj původ u přehřátého zemského povrchu a postupně prorůstá směrem vzhůru, do vyšších hladin atmosféry. Na rozdíl od tornád, která jsou vázána na mohutnou konvektivní oblačnost, prašné a písečné víry vznikají často za zcela bezoblačné oblohy.

Prašné víry vznikají především nad prohřátým povrchem za velmi slabého okolního proudění. V našich oblastech je typickým vznik nad sklizenými poli, kdy je cirkulace tohoto jevu zvýrazněna různou poletující slámou ze strnišť nebo prachem ze zoraných polí. I tyto jevy však mohou výjimečně dosáhnout poměrně silného stádia, kdy jsou schopny ulámat nejen větvě stromů, ale i poměrně vzrostlé stromy, případně pobořit chatrnější stavení (různé kůlny či stodoly). Většinou mají poměrně krátkou dobu trvání, mohou však přežívat i několik minut

Jejich pouštní "bratříčci" mohou dosahovat delší doby života - až desítek minut, a zároveň prorůstat do výrazně vyšších výšek než v našich končinách - výjimečně až do několika kilometrů.

[![](/files/galleries/1000x1000_g18-tromba-Setvak.jpg)](/files/galleries/g18-tromba-Setvak.jpg)  Písečná tromba. Foto © Martin Setvák, 1994, Maroko

[![](/files/galleries/1000x1000_g18-tromba-Zemek.jpg)](/files/galleries/g18-tromba-Zemek.jpg)   Prašná tromba. Foto © [Alexandr Zemek](mailto:zemek@edlin.cz), 2002, Praha-Žižkov

(c) 1996-2024 [Český hydrometeorologický ústav](http://www.chmi.cz/ "Český hydrometeorologický ústav") a [Amatérská meteorologická společnost - o.s.](http://www.amsos.cz/ "Amatérská meteorologická společnost - o.s.") \| [**Staré stránky**](/stary-web/)

[![Humlnet Creative, s.r.o. - E-shopy, firemní prezentace, reklamní grafika](/images/signature.png)](https://www.hucr.cz)