Kolonizace - Středověk - e-stredovek.cz - české a světové dějiny
Vedle kolonistů z Německa a i jiných částí Evropy, místní zeměpáni využívali vlastních lidských zdrojů. Vratislavský biskup Tomáš I. v roce 1248 ...
Jiří z Milevska
České kláštery začínají zakládat nové vesnice ke konci 12. století, významná je aktivita především cisterciáckých řádů – Plasy, Nepomuk, pozadu nejsou třeba ani premonstátky z Doksan. Záhy po klášterech začíná kolonizovat na základě německého práva i právě vzniklá pozemková šlechta (v počátcích přitom měli významnou roli Hrabišici, Hroznatovci, Benešovici, <anchor>Jiří z Milevska</anchor>), právě ona má rozšiřováním svých majetků největší podíl na rozvoji země. Ke konci třináctého století začínají vlastní vesnice zakládat nejbohatší měšťané.
Jiří z Milevska - Středověk - e-stredovek.cz - české a světové dějiny
Jiří z Milevska - Středověk - e-stredovek.cz - české a světové dějiny

[Středověk\
\
česká a světová historie 476 - 1526, dějiny, středověká společnost, církev, šlechta, hrady, aktuality o středověku, diskusní fórum](/ "Středověk")

Menu

- [Středověk](https://www.e-stredovek.cz/post/stredovek/)
- [O webu](/about/)
- [Forum](https://www.e-stredovek.cz/forum/index.php)
- [Náš sborník](https://www.e-stredovek.cz/post/vydali-jsme-sbornik-praci-o-premyslu-otakarovi-ii/)
- [Žižka 600](https://www.e-stredovek.cz/zizka.html)

# Jiří z Milevska

Jan Škvrňák


25.05.2008

[Šlechta](/categories/%C5%A1lechta/)

Významný šlechtic na dvorech Přemyslovců, \*asi 40. léta 12. století - +po r. 1202


Jiří z Milevska měl stejnojmenného otce, který je v době [II. křížové výpravy](https://www.e-stredovek.cz/post/ii-krizova-vyprava-1147-1148/) maršálkem (velitel ozbrojeného doprovodu, de facto po komořím nejdůležitejší dvorská funkce) knížete Vladislava.[1](#fn:1) Zřejmě poté umírá, možná během výpravy, v roce 1159 je maršálkem již Chotěbor.[2](#fn:2)

Mezi jeho předky mohl patřit další Jiří (tedy Jiřík), syn Stanův, kastelán žatecký, který padl v bitvě na Luckém poli 13. 5. 1116.

Relevantní prameny jeho matku neznají, snad to měla být Zdislava, která prý nechala založit kostel v Červené nad Vltavou. Dle nekrologia v hornorakouském Schläglu měla zemřít v roce 1190. Existují domněnky, že Jiří z Milevska patřil k rodu [Bavorů ze Strakonic](https://www.e-stredovek.cz/tags/bavorov%C3%A9-ze-strakonic/).

Jiří z Milevska měl syna Oldřicha – zmiňován je ve 20. letech 13. století,[3](#fn:3) a snad právě on byl někdy v letech 1219/1222[4](#fn:4) kastelánem (zanikající hodnost) v Netolicích.

Jeho příbuzným byl Saul, arcibiskup v uherské Kalocsi, který udělil odpustky všem, kteří navštíví kostel v Lhotě v určeném termínu.[5](#fn:5)

Jako o možném příbuzném či příteli lze uvažovat o Jiřím z Maršovic (Maršovice u Vlašimi), který se objevuje poprvé v roce 1207[6](#fn:6) a roku 1228 je snad právě on komořím královny.[7](#fn:7) Jeho otcem je jakýsi Jindřich.

Jiří z Milevska se narodil se snad ve 40. letech 12. století, poprvé se v listinách objevuje v roce 1177,[8](#fn:8) jako _Juriko filius Jurik_, Jiří syn Jiřího, na konfirmaci knížete [Soběslava](https://www.e-stredovek.cz/post/sobeslav-ii/), společně s mnohými jeho věrnými. Zdá se ale, že v rozhodující chvíli se přiklonil na stranu [Bedřicha](https://www.e-stredovek.cz/post/bedrich-i/), syna Vladislava II. Díky tomu se stává kastelánem v Netolicích – v roce 1187,[9](#fn:9) společně se Štěpánem, před nimi to byl v roce 1183 Ratibor.[10](#fn:10) Nevíme tedy, odkdy dokdy jím byl, dalším netolickým kastelánem byl v roce 1222 Bogusa, tehdy byl již Jiří mrtev. Za svůj život se v listinách objevuje v několika podobách, také jako _Iuric, Iurik, Iurik Iurikovicz, Georgio_.

V zimě 1185 vyslal český kníže Bedřich pod vedením svého nevlastního bratra Přemysla vojsko na Moravu, snad k zajetí markraběte [Konráda](https://www.e-stredovek.cz/post/konrad-ii-ota/), spíše však k nápravě mocenských poměrů v neprospěch [moravského markrabího](https://www.e-stredovek.cz/post/moravsti-markrabi/). Konrád se pečlivě na vpád připravil, sebral velké množství Moravanů a Němců a u Loděnice se střetl s Přemyslem. Bitva byla velmi krvavá, dlouhá a dlouho nerozhodná. Bitvy se zúčastnil i Jiří z Milevska, padl pod ním kůň a kdyby ho z bitvy jeho dva družiníci Mstoň a Ploužin nevyvedli, snad by v ní zahynul. Takové štěstí neměl jeho číšník Jura, ten zde umírá. Pro úplnost je třeba dodat, že v bitvě zvítězili „Češi", ale s takovými ztrátami, že se ihned navrátili domů.[11](#fn:11)

Jiří, držitel Milevska, zde v roce 1184 zakládá premonstrátský klášter, biskup [Jindřich Břetislav](https://www.e-stredovek.cz/post/jindrich-i-bretislav/) převod velmožových majetků týž rok potvrzuje.[12](#fn:12)

![](images/milevsko.jpg)

_Klášter v Milevsku, současná podoba. Foto Jan Boukal_

V roce 1187 se Jarloch stává opatem v Milevsku poté, co do Milevska přicházejí premonstráti ze želivského kláštera. Jiří byl nepochybně zbožným mužem a snad právě tehdy navázal přátelství s biskupem Přemyslovcem Jindřichem, který byl bratrancem knížete Bedřicha. Jeho pohnutky nebyly jen zištné.

Zřejmě po smrti Bedřicha Jiří vstupuje do služeb biskupa Jindřicha Břetislava, v roce 1190 je jeho komořím,[13](#fn:13) bývalý komoří Hartleb[14](#fn:14) je ve stejné době biskupovým stolníkem. V této době se okruh biskupových spolupracovníků (jeho dvůr) rozšiřuje a objevuje se v něm několik českých předáků – Jiří z Milevska je jedním z nich. Nábožensky založený velmož by se jistě mohl hodit biskupovi, který se začne poohlížet po trůnu. Nejdříve ho pomůže získat nevlastnímu bratru Bedřicha, Přemyslovi, později sám usedne na český knížecí stolec – spojí tak dvě funkce. Zde nastává vrchol kariéry Jiřího z Milevska, v druhém roce vlády Jindřicha je uváděn jako knížecí stolník,[15](#fn:15) nemáme doklady o tom, že by po něm byl někdo jiný stolníkem, a proto se dá předpokládat, že jím byl po celou vládu. Na sklonku vlády biskupa svědčí na dvou listinách, neobjevuje se jako stolník, ale poprvé jako Jiří z Milevska - Georgius de Mileviz. První listinou[16](#fn:16) je závěť [Hroznaty Tepelského](https://www.e-stredovek.cz/post/hroznata-tepelsky/), ve které odkazuje většinu svých majetků tepelskému klášteru – ten je premonstrátský – zde se další zbožný šlechtic nechal snad inspirovat činem Jiřího. V druhé listině[17](#fn:17) tuto transakci biskup-kníže potvrzuje a přidává klášteru další majetky.

V červnu 1197 kníže umírá a po krátkém intermezzu se novým vládcem stává jeho bratranec Přemysl. Tehdy také přišel do Čech na vizitaci zdejší církve papežský legát Petr, vizitace dopadla velmi neslavně, málem své kázání o sexuální zdrženlivosti kněží legát nepřežil. Po Čechách byl provázen Jarlochem a právě Jiřím z Milevska. Pokud byl Jiří z Milevska důvěryhodná osobnost v očích římské kurie, nedá se to říci o očích Přemysla I. Otakara, nového knížete. Bylo by bláhové, kdyby jako bývalý straník biskupa doufal v přízeň vítěze a pokračování své skvělé kariéry. Bohužel doklad o knížecím stolníkovi máme až z roku 1207[18](#fn:18) a je jím Diviš, předek Šternberků, proto nelze výše zmíněné tvrdit s naprostou jistotou. Zřejmě ale neupadl zcela v nemilost, silné šlechtické postavení si udržel. Zde si připomeňme další osudy zmíněného Hroznaty, který snad ze strachu před Přemyslem se stáhl z veřejného života a vstoupil do svého kláštera. Osud Jiřího z Milevska byl poněkud jiný.

V roce 1201 je přítomen Přemyslově donaci Velehradu,[19](#fn:19) potvrzení daru Teplé 1201,[20](#fn:20) donaci krále Kladrubům.[21](#fn:21) Někdy po roce 1202 (kolem 60 let věku) zřejmě umírá. Ač bez funkcí, svědčí na většině Přemyslových listin (resp. na těch, které nechal zhotovit).

Jiří z Milevska oplýval rozsáhlým pozemkovým majetkem v jižních Čechách a kolonizací vyšších poloh své majetky rozhojňoval, není se proto co divit, že si mohl dovolit zbožné založení kláštera v Milevsku. Kromě rozsáhlé kolonizace v Podblanicku se mu přičítá založení Toužimi.

[Jiří z Milevska na diskusním fóru](https://www.e-stredovek.cz/forum/viewtopic.php?t=238)

* * *

01. (CDB I. 157, 158) [↩︎](#fnref:1)

02. (CDB I. 204) [↩︎](#fnref:2)

03. CDB II. 227;239) [↩︎](#fnref:3)

04. (CDB II. 231) [↩︎](#fnref:4)

05. (CDB II. 5). [↩︎](#fnref:5)

06. (CDB II. 75) [↩︎](#fnref:6)

07. (CDB II. 321) [↩︎](#fnref:7)

08. (CDB I. 279) [↩︎](#fnref:8)

09. (CDB I. 317) [↩︎](#fnref:9)

10. (CDB I. 300) [↩︎](#fnref:10)

11. (Jarloch) [↩︎](#fnref:11)

12. (CDB I. 303) [↩︎](#fnref:12)

13. (CDB I. 325) [↩︎](#fnref:13)

14. (1184 CDB I. 303) [↩︎](#fnref:14)

15. (CDB I 348) [↩︎](#fnref:15)

16. (CDB I. 357) [↩︎](#fnref:16)

17. (CDB I. 358) [↩︎](#fnref:17)

18. (CDB II. 74) [↩︎](#fnref:18)

19. (CDB II. 22 - Jurik) [↩︎](#fnref:19)

20. (CDB II. 27) [↩︎](#fnref:20)

21. (CDB II. 58, mezi lety 1202 – 7) [↩︎](#fnref:21)


- [Vyšší šlechta](/tags/vy%C5%A1%C5%A1%C3%AD-%C5%A1lechta/)
- [Milevsko](/tags/milevsko/)
- [jihočeská šlechta](/tags/jiho%C4%8Desk%C3%A1-%C5%A1lechta/)
- [knížecí Čechy](/tags/kn%C3%AD%C5%BEec%C3%AD-%C4%8Dechy/)

[« Předchozí\
Několik poznámek k přerodu úřednické šlechty v pozemkovou](/post/nekolik-poznamek-k-prerodu-urednicke-slechty-v-pozemkovou/)

[Následující »\
Bitva u Eveshamu (4.8. 1265)](/post/bitva-u-eveshamu-48-1265/)

[comments powered by Disqus](https://disqus.com)

#### Kategorie

- [Aktuality](/categories/aktuality/)
- [Dobové dokumenty](/categories/dobov%C3%A9-dokumenty/)
- [Hrady](/categories/hrady/)
- [Středověký život a kultura](/categories/st%C5%99edov%C4%9Bk%C3%BD-%C5%BEivot-a-kultura/)
- [Světové dějiny](/categories/sv%C4%9Btov%C3%A9-d%C4%9Bjiny/)
- [České dějiny](/categories/%C4%8Desk%C3%A9-d%C4%9Bjiny/)
- [Šlechta](/categories/%C5%A1lechta/)

#### Sítě a odkazy

[![](https://vlast.cz/soubory/nahrane/vojsko_88x31_01.jpg)](https://www.vojsko.net)[![](https://www.vojsko.net/images/banners/vlast.gif)](https://www.vlast.cz)

#### Reklama

© 2024 Středověk.
Vytvořeno pomocí [Hugo](https://gohugo.io/) a tématu [Mainroad](https://github.com/Vimux/Mainroad/).