Statistiky katastrof způsobených zemětřesením - Sci.muni.cz
Statistiky katastrof způsobených zemětřesením ; 1556, Čína, Šan-si, 830 000 ; 2004, Indonésie, Sumatra, 283 106 ; 1976, China, Ťan-Šan, oficiálně 255 000 ; 1138 ...
svahové pohyby
RokMístoPočet obětíMagnitudoDalší poznámky1556Čína, Šan-si830 000~82004Indonésie, Sumatra283 1069,0katastrofální tsunami1976China, Ťan-Šan oficiálně 255 0007,5pravděpodobný počet obětí až 655 000. 1138Sýrie, Aleppo230 000856Írán, Damghan200 0001927Čína, Čing-hai200 0007,9mohutné trhliny v povrchu1920Čína, Gan-su200 0007,8povrchové trhliny, sesuvy893Írán, Ardabil150 0001923Japonsko, Kanto 143 0007,9velký požár Tokia1948SSSR, Turkmenistán110 0007,31908Itálie, Messina70 000 až 100 0007,2oběti následkem zemětřesení a tsunami1290China, Čih-li100 0002005Pákistán, Kašmír80 3617,61667Kavkaz80 0001727Írán, Tabriz77 0001932Čína, Gan-su70 0007,61755Portugalsko, Lisabon70 0008,7velké tsunami1970Peru, Huascarán66 0007,9<anchor>svahové pohyby</anchor>, záplavy1935Pákistán, Quetta30 000 až 60 0007,5město Quetta téměř zcela zničeno1693Itálie, Sicílie60 0001268 Malá Asie, Sicílie60 0001990západní Írán40 000 až 50 0007,7sesuvy půdy1783Itálie, Kalábrie50 000
Velké katastrofy způsobené svahovými pohyby
Velké katastrofy způsobené svahovými pohyby![](img/topleft.jpg)[Úvod](index.htm)[Historie](history.htm)[Základní pojmy](terms.htm)[Zemětřesení](quake.htm)[Tsunami](tsunami.htm)[Vulkanizmus](volcano.htm)[Svahové pohyby](slide.htm)[Požáry](fire.htm)[Ostatní](other.htm)[Literatura](cited.htm)[Odkazy](links.htm)

![](img/topbkg.jpg)

## Přírodní katastrofy a environmentální hazardy

multimediální výuková příručka

### Velké katastrofy způsobené svahovými pohyby

[Pamír, Rusko, 1911](#1)

[Provincie Kan-Su, Čína, 1920](#2)

[Přehrada Viaont, Itálie, 1963](#italy)

[Huascarán, Peru, 1970](#peru)

[Rio de Janeiro, Brazílie, 1966 a 1988](#rio)

[Pohoří Zagros, Írán, konec pleistocénu](#6)

V rámci celého zemského povrchu dochází každý rok k desítkám větších či menších katastrof způsobených svahovými pohyby. Vzhledem k množství těchto událostí je téměř nemožné určit jedinou, největší katastrofu, pokud jde o počty obětí nebo velikost zasaženého území. Příklady v této kapitole jsou vybrány pro lepší ilustraci účinků svahových procesů.

Pamír, Rusko, 1911

Z. Kukal (1983, 181) pokládá za největší katastrofu historické doby (pokud jde o velikost zasaženého území) událost, která se stala v roce 1911 v odlehlých částech pohoří Pamír. Silné zemětřesení (M=7,0) vyvolalo onoho roku gigantický sesuv. Celkový objem transportovaného materiálu přesáhl 2,5 km3 a suť vytvořila jezerní hráz na řece Murgab. Výška této přírodní hráze činila 301 m, maximální hloubka jezera byla 284 m a jeho délka 53 km. Vzhledem k odlehlosti oblasti byly oběti na životech ve srovnání s měřítkem události malé. Postiženy byly pouze dvě vesnice a nezahynulo více než 100 lidí.

Provincie Kan-Su, Čína, 1920

Jedna z nejtragičtějších událostí 20. století se stala roku 1920 v čínské provincii Kan-Su. Sprašová plošina byla tehdy postižena velkým zemětřesením. Spraš je za normálních podmínek jemný vátý sediment, který má značnou soudržnost a často tak tvoří poměrně strmé svahy. Po otřesech byla ale soudržnost materiálu porušena a nastal ničivý sesuv, při kterém miliony m3 zasypaly sídla položená v údolích. Odhady dopadů katastrofy předpokládají stovky tisíc obětí.

Přehrada Viaont, Itálie, 1963

Událost v severní Itálii z roku 1963 dokumentuje, že i uspořádání geologických vrstev může zapříčinit katastrofu v souvislosti se svahovými pochody. Přehrada Viaont leží severně od Benátek. Dokončena byla v roce 1960 a byla to tehdy druhá největší přehrada světa, jejíž hráz byla vysoká 265 m. Problémem byla geologická stavba okolí. Říční údolí bylo vymleto v synklinále druhohorních vápenců, s vrstevními plochami rovnoběžnými se svahy údolí (obr. 1).

![](slide/slidecauses.jpg)

Obr. 1: Tři různé příčiny svahových pohybů. Možnost 2 (uložení vrstev paralelně se svahem) byla příčinou katastrofy v Itálii roku 1966 (zdroj: http://www.em.gov.bc.ca).

V geologických studiích z tehdejší doby byly sesuvy započítány, ale předpokládané množství suti (0,5 mil. m3) nemělo přehradu ohrozit. Po jejím naplnění v říjnu roku 1963 ale došlo, i vlivem vytrvalých dešťů, k sesuvu údolní stěny do přehrady. Objem materiálu mnohokrát překročil očekávanou hodnotu - sesulo se 100 mil. m3. Následkem toho vznikla obrovská vlna (výška 165 m), která se přelila přes hráz a kompletně zničila několik městeček v údolí dále pod přehradou. Celkem si neštěstí vyžádalo kolem 2000 lidských životů. Zajímavé je, že stěna hráze zůstala bez jakéhokoli poškození. I přesto byla však přehrada dále nepoužitelná, neboť suť ji z poloviny celou zasypala.

Huascarán, Peru, 1970

Neštěstí pod nejvyšší horou Peru z roku 1970 ukazuje, jak se jednotlivé svahové pohyby mohou kombinovat a společně působit velké ztráty. Vrchol Huascaránu je kryt ledovcem, pod nímž leží západním směrem poměrně hustě osídlené údolí. Tato situace již o několik let dříve (1962) způsobila katastrofu, kdy následkem sněhokamenité laviny přišlo o život na 3500 lidí.

Osudného roku 1970 došlo vlivem velkého zemětřesení (M=7,7) k uvolnění části zmíněného ledovce, která se začala pohybovat směrem do údolí. Objem sněhu a ledu byl asi 100 mil. m3. Cestou dolů začalo docházet k tání sněhu, na který se nabalovaly suť a kamení, a postupně došlo opět k vytvoření sněhokamenité laviny. Ta se pohybovala ze svahu rychlostí kolem 400 km/h a v údolí řeky Santa zcela pohřbila dvě vesnice, v nichž zahynulo 21 000 lidí. Smícháním s vodou Rio Santa se lavina změnila v bahnotok, který dále postupoval do nižších poloh. Jeho rychlost ale přece jen klesla na 25 km/h. Než proud ustal, stačil zničit území o rozloze 22,5 km2, které pokryl nánosem suti o mocnosti 5-10 m. Katastrofa má vztah i k naší republice. V jedné z vesnic přišli totiž o život i členové české expedice směřující na Huascarán.

[![](slide/huascaran1.jpg)](slide/huascaran.jpg)

Obr. 2: Rozsah katastrof pod Huascaránem v letech 1962 a 1970 (převzato: SMITH, K., 2002, 136).

Rio de Janeiro, Brazílie, 1966 a 1988

Katastrofy v brazilském velkoměstě Rio de Janeiro potvrzují velký vliv srážkové činnosti při vzniku svahových pohybů. V roce 1966 přinesly sesuvy, způsobené silnými dešti, do ulic města asi 300 000 m3 suti a připravily o život přes 1000 obyvatel. Podobné povětrnostní podmínky uvolnily v roce 1988 v okolí aglomerace sérii kamenotoků, které si vyžádaly přes 200 obětí a dalších 20 000 lidí připravily o střechu nad hlavou. Většina poškozených žila ale v chudinských čtvrtích, které živelně a neplánovitě vznikají na odlesněných svazích kolem města.

Pohoří Zagros, Írán, konec pleistocénu

Všechny události historické doby jsou ale ničím v porovnání s gigantickým sesuvem, který nastal asi před 12 000 lety v íránském pohoří Zagros. Tehdy se z dvacetistupňového svahu sesulo neuvěřitelných 20 km3 vápenců. Příčina mohla být v dávném zemětřesení, neboť celá oblast je i dnes seismicky aktivní. Postižená oblast má rozlohu 166 km2 a mocnost suti se pohybuje od 130 do 150 m. Sesuv zcela změnil geomorfologii oblasti. Dřívější reliéf s vršky a údolími nahradila rovina pokrytá balvany a úlomky vápence. Evropský primát drží pro porovnání flimský sesuv, při kterém v pleistocénu sklouzlo asi 12 km3 suti do údolí Rýna. Než si řeka našla novou cestu, vytvořil sesuv u dnešní švýcarské vesnice Flims jezero hluboké asi 200 m.

[>\> Zpět <<](slide.htm#4)

 Design downloaded from [FreeWebTemplates.com](http://www.freewebtemplates.com)

 Free web design, web templates, web layouts, and website resources!