ČEŠTINA 1. POLOVINY 20. STOLETÍ | Nový encyklopedický slovník ...
Meziválečné Československo poskytovalo k rozvoji jazykově českého veřejného a kulturního života, a tedy i k rozvoji č. jako ↗národního jazyka ideální podmínky.
↗kondenzaci věty
Pro 1. pol. 20. stol. byla příznačná expanze [↗sekundárních předložek](https://www.czechency.org/slovnik/SEKUNDÁRNÍ PŘEDLOŽKA "sekundární předložka"), často napodobovaných podle západních jaz. obecně (nejen podle něm., jak se zdálo puristům) a sloužících ke <anchor>↗kondenzaci věty</anchor>, vítané zejm. opět v administrativním a odborném stylu – výrazně vzrostla frekvence spojení jako při příležitosti, v důsledku, v rámci, v zájmu, za cenu, za příčinou, za účelem, ze strany. Snaha vyjádřit prostřednictvím jazyka národní výlučnost Čechů vedla i k některým spíše nereálným požadavkům, např. na rozlišování příjmení u žen vdaných ( Novákov á) a svobodných ( Novákov a) volbou typu adjektiva (resp. skloňovacího typu) a také ke snaze zbavit se vazeb na staré Rakousko přejmenováním názvu měny koruna ( československá) na sokol.
KONDENZACE | Nový encyklopedický slovník češtiny
KONDENZACE \| Nový encyklopedický slovník češtiny

- [Úvod](/)
- [Předmluva](/predmluva.html)
- [Slovník](/slovnik/)
- [Autoři](/autori/)
- [Nápověda](/napoveda.html)
- [Kontakt](/kontakt.html)

Menu

## KONDENZACE

Autor:
[Milan Jelínek](/slovnik/autor/MJ)

▲

►

Základní


Ve stylistice konkurence mezi syntaktickým schématem kondenzovaným (zhuštěným) a nekondenzovaným (s určitým tvarem slovesným); patří k základním typům [↗výrazové konkurence](https://www.czechency.org/slovnik/VÝRAZOVÁ KONKURENCE "výrazová konkurence"), které rozhodují o stylistickém charakteru promluvy. Zhruba stejného komunikačního cíle lze dosáhnout strukturou souvětnou a kondenzací věty (obyčejně vedlejší) ve větný člen, tj. strukturou kondenzovanou: _jak rozhodli členové_ // _podle rozhodnutí členů_; _až_ _přijedete do hor_ // _po příjezdu do hor_; _člověk, který chodí pozdě_ // _člověk chodící pozdě_; _hlouček, který se shromáždil před_ _domem_ // _hlouček shromáždivší se před domem_ // _shromážděný před domem_ atd. Ve všech případech je věta nahrazena větným členem jmenným (nominálním), a to subst.n. adj. **K.** může sloužit i člen vyjádřený adv.: _přišel, a nikdo to nečekal_ // _přišel nečekaně._ Přihlédne-li se k tomu, že věty jsou kondenzovány prostředky nominálními (k nimž můžeme přičíst i adv.), lze **k.** tohoto druhu nazvat [↗nominalizací](https://www.czechency.org/slovnik/NOMINALIZACE "nominalizace"). Termín **k.** vyhovuje lépe z hlediska stylistické funkce, termín nominalizace z hlediska syntaktického (viz níže). Vedle _**nominálních kondenzátorů**_ slouží syntaktickému zhušťování jako _**kondenzátory verbální**_ [↗neurčité tvary](https://www.czechency.org/slovnik/NEURČITÝ SLOVESNÝ TVAR "neurčitý slovesný tvar"), a to přechodníky, participia a infinitivy. Např.: _Ležel na zemi, aniž se hýbal_ // _nehýbaje se_; _Obecenstvo mizelo, protože je pohltila tma_ // _pohlceno tmou_. Jak přechodníkové, tak i participiální kondenzátory mají knižní [↗příznak](https://www.czechency.org/slovnik/PŘÍZNAKOVOST JAZYKOVÝCH PROSTŘEDKŮ "příznakovost jazykových prostředků") (silný u přechodníků minulých). Naproti tomu kondenzátory infinitivní patří většinou k prostředkům stylově neutrálním: _Byl jsem odhodlán k tomu_, _že mu všechno povím_ // _všechno mu povědět_; _Běžel do pokoje, aby dopsal dopis_ // _dopsat dopis_. V části č. gramatologie se i tyto kondenzáty analyzují v rámci [↗nominalizace](https://www.czechency.org/slovnik/NOMINALIZACE "nominalizace").

Transformace věty ve větný člen se označuje jako **k.**, její výsledek jako _**kondenzát**_. Pro větněčlenské schéma, podle něhož se **k.** uskutečňuje, hodí se termín _**kondenzátor**_. Obrácený slohotvorný proces, při němž se kondenzát rozpouští ve větu, se nazývá _**dekondenzace**_. Při **k.** dochází k jistému ochuzení vyjadřované informace: některé její složky zůstanou nevyjádřeny, jsou v kondenzátu jen implikovány. Např. nápis _Nemluvte za jízdy s řidičem_, který lze dekondenzovat souvětím _Nemluvte s řidičem, když_ // _jestliže tramvaj_ ( _autobus, trolejbus_) _jede_, implikuje tři informační hodnoty: subjekt vedlejší věty _tramvaj_, vztah mezi implikovaným subjektem a slovesem _jede_ a konečně časové a frekvenční určení ( _v době, kdy tramvaj jede_ n. _kdykoliv tramvaj jede_). Vzhledem k tomu, že v kondenzátech je nutné informace doplňovat z kontextu n. komunikační situace, mohli bychom kondenzační konkurenci považovat za jistý druh [↗konkurence výrazové](https://www.czechency.org/slovnik/VÝRAZOVÁ KONKURENCE "výrazová konkurence"), a to konkurenci explicitně-implicitní; to by však nevystihovalo pravý účel **k.**: umístit větší množství informačních hodnot do rámce věty, kde se se zhuštěnými informacemi operuje lépe než v souvětí. Kromě toho se **k.** souvětné schéma uvolňuje pro vyjadřování dalších vztahů, které by bylo jinak třeba podávat formou útvarů nadvětných. Kondenzační konkurenty lze chápat i jako jistý typ konkurentů koherenčních, neboť zvyšují [↗koherenci](https://www.czechency.org/slovnik/KOHERENCE "koherence") textu. Kondenzované větné členy jsou vsazeny do větných schémat těsněji než vedlejší věty do schémat souvětných. Ale i v tomto případě je zvýšení koherence textu jev průvodní: základní funkcí **k.** zůstává zhušťování vztahu mezi informačními hodnotami.

Ve všech kondenzátorech je implikována [↗predikace](https://www.czechency.org/slovnik/PREDIKACE "predikace"), která právě umožňuje rozvést kondenzovaný větný člen do schématu větného. Přitom predikace nemusí být signalizována nějakou odvozeninou deverbativní, může jen z nominálního prvku vyplývat, např. Z _a deště_ // _Prší-li_ // _Když prší, jezděte opatrně_. Predikační potence jsou u jednotlivých typů kondenzátorů různé: větší je u kondenzátorů s neurčitými tvary slovesnými, menší u dějových adverbií. Při širším pojetí **k.** lze mezi kondenzační konstrukce zahrnout i větné členy tvořené nominálními prostředky nedějovými s abstraktním významem, ale v těchto případech slouží k dekondenzaci slovesné predikáty s významem značně formálním. Příklady: _propustit někoho pro neschopnost_ // _protože je neschopný_; _vzdát se naděje v možnost obratu_ // _že nastane obrat_ // _že dojde k obratu_ atd.

V syntaxi se termín **k.** většinou neužívá, protože dvojice analyzované ve stylistice jako nekondenzovaná struktura (1) a kondenzovaná struktura (2) jsou syntakticky i sémanticky různé struktury, a tedy jsou analyzovány nezávisle. Syntaktickou různost ukazuje např. možnost / nemožnost stoupání [↗klitiky](https://www.czechency.org/slovnik/KLITIKA "klitika") z nekondenzované a kondenzované struktury: (1) _Petr slíbil mamince, že se umyje_ – _\*Petr se slíbil mamince, že umyje_ × (2) _Petr slíbil mamince umýt se – Petr se slíbil mamince umýt_. Sémantickou různost obou struktur ukazuje různá možná interpretace nevyjádřeného, ale vyrozumívaného subjektu slovesa _přijít_: (1) _Pavel_ i _je nemocný. Petr_ j _slíbil mamince, že_—i/j _přesto přijde_ × (2) _Pavel_ i _je nemocný. Petr_ j _slíbil mamince přesto_—\*i/j _přijít._ K tomu z hlediska stylistiky viz [✍Karlík (2006)](#bibitem11 "Karlík, 2006").

▲

►

Rozšiřující


Literatura


- Appelová, A.  Syntaktická kondenzácia ako jav textovej výstavby. _SR_ 45, 1980, 97–104.
- Hladký, J.  Remarks on Complex Condensation Phenomena in some English and Czech Contexts. _BSE_ 3, 1961, 105–116.
- Hošnová, E.  Několik poznámek k syntaktické kondenzaci. _ČJL_ 44, 1993/1994, 196–201.
- Hrabě, V.  O polovětné vazbě a vedlejší predikaci. _ČSR_ 2, 1957, 381–396.
- Hrabě, V. _Polovětné vazby a kondenzace „druhého sdělení“ v ruštině a češtině_, 1964.
- Hrabě, V.  Je polovětná konstrukce obecně jazykovou kategorií? _SlavPrag_ 11, 1969, 47–53.
- Ivić, M.  Theoretische und methodologische Aspekte des Begriffs der Kondensation. _ZfSl_ 20, 1975, 774–780.
- Jelínek, M.  K nominálnímu způsobu vyjadřování. _SlavPrag_ 4, 1962, 629–634.
- Jelínek, M.  Funkce a vývoj syntaktických kondenzátorů v slovanských jazycích. In _OSS_ II, 1968, 389–395.
- Jelínek, M.  Konkurence mezi substantivním kondenzátorem a větným schématem v obrozenské češtině. _SPFFBU_ A 18, 1970, 35–48.
- Karlík, P.  Co může syntax nabídnout stylistice? In Hoskovec, T. & O. Šefčík ad. (eds.), _Teorie a empirie_, 2006, 123–140.
- Kraus, J.  Kódování a komprese psané češtiny. _Kybernetika_ 1, 1965, 74–83.
- Macháčková, E.  K jednotlivým typům transformací v češtině. _SaS_ 53, 1992, 273–281.
- Marková, M.  K problematice tzv. polopredikativních konstrukcí. _SaS_ 28, 1967, 245–255.
- Marková, M.  Polopredikativní konstrukce přechodníkové a jejich konkurenty jako prostředky funkčně sémantické a stylistické diferenciace. _Filologické studie_ 18, 1990, 21–44.
- Mathesius, V. _Obsahový rozbor současné angličtiny na základě obecně lingvistickém_, 1961, 171–179.
- Moško, G.  Klasifikácia polovetných konštrukcií. _SR_ 42, 1977, 107–116.
- Moško, G.  Syntaktické vztahy polovetných (polopredikatívnych) konštrukcií. _JČ_ 31, 1980, 40–53.
- Oravcová, A.  Charakteristika polovetných konštrukcií. _JČ_ 29, 1978, 141–150.
- Panevová, J.  K otázkám druhé predikace v generativním systému. _SlavPrag_ 8, 1966, 339–346.
- Růžička, R.  Kondensation, Modalität und Pragmatik. In _OSS_ IV/2, 1980, 27–31.
- Sedláček, J.  O jmenných polovětných vazbách v obrozenské próze. _Sborník Vysoké školy pedagogické. Jazyk a literatura_ 1, 1959, 247–264.
- Uličný, O.  O polopredikativních konstrukcích z hlediska dvojzákladové transformace a komplexní kondenzace. _SaS_ 30, 1969, 138–149.
- Vachek, J.  Some Thoughts on the So-Called Complex Condensation in Modern English. _SPFFBU_ A 3, 1955, 63–77.
- Zimmermann. I.  Die substantivische Satzform. _ZfSl_ 20, 1975, 804–807.
- Viz také [Nominalizace](https://www.czechency.org/slovnik/NOMINALIZACE?bib=true#bibliography), [Výrazová konkurence](https://www.czechency.org/slovnik/VÝRAZOVÁ KONKURENCE?bib=true#bibliography).

Citace


Milan Jelínek
(2017): KONDENZACE.
In: Petr Karlík, Marek Nekula,
Jana Pleskalová (eds.), CzechEncy - Nový encyklopedický slovník češtiny.

URL:
[https://www.czechency.org/slovnik/KONDENZACE](https://www.czechency.org/slovnik/KONDENZACE) (poslední přístup: 13. 9. 2024)


### Další pojmy:

[stylistika](/slovnik/cat/stylistika) [syntax](/slovnik/cat/syntax)

CzechEncy – Nový encyklopedický slovník češtiny

Všechna práva vyhrazena © Masarykova univerzita, Brno 2012–2020

Provozuje [Centrum zpracování přirozeného jazyka](http://nlp.fi.muni.cz)