***Tunelový jev :: MEF - Encyklopedie fyziky
V kvantové interpretaci existuje nenulová pravděpodobnost nalezení částice s energií i za potenciálovým valem. To znamená, že částice se na ...
zákonů
Vlny se ale na rozdíl od částic mohou dostat díky ohybu i za překážku a pokračovat v dalším šíření prostorem. Mikročástice podle <anchor>zákonů</anchor> kvantové fyziky mohou skutečně proniknout bariérou, aniž by k tomu měli dostatečnou energii - mohou se „protunelovat“ a najednou se ocitnout za překážkou.
Obsah a metody fyziky :: MEF
Obsah a metody fyziky :: MEF

# [Encyklopedie fyziky](/index.php/)

- [Hledat](/index.php/main.search/ "Hledat")
- \|
- [Nová multimédia](/index.php/main.multimedia/latest/ "Nová multimédia")
- \|
- [Verze pro tisk](/index.php/main.article/print/136-obsah-a-metody-fyziky "Verze pro tisk")
- \|
- Článek


- 2012-08-13 10:45:22
- [Pdf](/index.php/main.article/pdf/136-obsah-a-metody-fyziky)

[Hlavní strana](/index.php/)

»
[MECHANIKA](/index.php/main.article/view/149-mechanika)

»
[ÚVOD](/index.php/main.article/view/135-uvod)

» Obsah a metody fyziky



[»](/index.php/main.article/view/137-fyzikalni-veliciny-a-jejich-jednotky "Následující článek: Fyzikální veličiny a jejich jednotky")

# Obsah a metody fyziky

Fyzika je jednou z mnoha přírodních věd. Původně byla fyzika naukou o celé přírodě. S rozvojem poznatků o přírodě se oblast jejího zkoumání stále zužovala a z původní přírodovědy se vyčlenila celá řada oborů - biologie, chemie, [astronomie](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/923-astronomie-a-astrofyzika "Odkazuje na: Astronomie a astrofyzika"), … Co přesně je obsahem studia fyziky není jednoduché definovat, ale pokusíme se udělat jakýsi průřez tím nejzákladnějším.


Základním pojmem fyziky je **hmota**. Hmotné objekty mohou existovat ve dvou základních formách:


1\. látka \- látkovou formu mají všechna běžně známá tělesa (pevná, kapalná či plynná), molekuly, [atomy](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/706-svet-molekul-a-atomu "Odkazuje na: Svět molekul a atomů") i [částice](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/897-system-castic "Odkazuje na: Systém částic"), z nichž se atomy skládají


2\. [pole](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/26-sila-a-jeji-ucinky-na-teleso "Odkazuje na: Síla a její účinky na těleso") \- např. pole gravitační, elektrické, magnetické, …


Definovat pole není jednoduché, protože se jedná o vysoce abstraktní pojem. Pole lze přiblížit (s jistými nepřesnostmi) pomocí různých analogií, které pomohou pojem pole lépe pochopit.


Všechny objekty jsou v neustálém [pohybu](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/2-mechanicky-pohyb "Odkazuje na: Mechanický pohyb"). Pohybem zde rozumíme nejen skutečnost, že tyto objekty neustále mění s časem svoji polohu vzhledem k určitému tělesu, ale také změnu jejich vlastností a stavů (které mohou probíhat ve vnitřní struktuře látek a polí). Lze tedy říci, že **obsahem fyziky je studium nejobecnějších vlastností, stavů a změn hmotných objektů**.


Hmotné objekty existují v prostoru. Určitý prostor zaujímá např. svým objemem každé těleso, elektrické pole v okolí [nabitého tělesa](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/220-elektricky-naboj-a-jeho-vlastnosti "Odkazuje na: Elektrický náboj a jeho vlastnosti"), … Výše zmíněné změny hmotných objektů probíhají v čase (např. zvukový signál potřebuje určitý čas na uražení vzdálenosti od zdroje k pozorovateli, přivedení vody k [varu](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/652-vyparovani-a-kapalneni "Odkazuje na: Vypařování a kapalnění") trvá jistý čas, …). Proto říkáme, že **prostor a čas jsou formy existence hmoty**.


Důležité je, jakými postupy dochází fyzika ke svým poznatkům. Jedná se o tyto metody:


1\. pozorování \- sledování určitého jevu v jeho přirozených podmínkách, aniž by pozorovatel do průběhu jevu zasahoval (pohyb padajícího kamene, blesky při bouři, východ [Slunce](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/968-slunce "Odkazuje na: Slunce"), …)


2\. experiment (pokus) \- sledování jevu v uměle připravených podmínkách v laboratoři. Při pokusu vyvoláme určitý jev uměle, měníme počáteční podmínky a sledujeme vliv těchto počátečních podmínek na průběh jevu.


Pouštíme [volným pádem](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/13-volny-pad "Odkazuje na: Volný pád") kámen z různých výšek a pomocí této změřené výšky a [času dopadu](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/13-volny-pad "Odkazuje na: Volný pád") určujeme velikost [tíhového zrychlení](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/13-volny-pad "Odkazuje na: Volný pád"); současně s kamenem pouštíme ptačí pírko a snažíme se zdůvodnit, proč pírko dopadne později než kámen; …


3\. vytváření hypotéz \- buď na základě pozorování a experimentu nebo na základě základních znalostí daného jevu vytváříme vědecky zdůvodněnou představu o průběhu a příčinách zkoumaného jevu, jejíž pravdivost vždy ověřujeme


Vyjádříme-li průběh experimentu nebo pozorování matematickými prostředky, provádíme **fyzikální měření**. Jestliže během něho získáme zákonitý vztah mezi podmínkami a výsledkem pozorování či experimentu, docházíme k **fyzikálnímu zákonu**. Pozorování a pokus jsou zdrojem tzv. empirického poznání, tj. poznání založeného na empirii (zkušenosti).


Kromě empirických poznatků pracuje fyzika s poznatky teoretickými. To jsou zákony, vztahy mezi [fyzikálními veličinami](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/137-fyzikalni-veliciny-a-jejich-jednotky "Odkazuje na: Fyzikální veličiny a jejich jednotky") (to čemu studenti běžně říkají „vzorečky“), … získané pouze na základě teoretického odvozování, počítačových modelů a simulací, …


Při ověřování hypotéz pracujeme často s myšlenkovými konstrukcemi - modely ( [hmotný bod](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/2-mechanicky-pohyb "Odkazuje na: Mechanický pohyb"), [tuhé těleso](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/83-tuhe-teleso-a-jeho-pohyby "Odkazuje na: Tuhé těleso a jeho pohyby"); diagramy, grafy, rovnice, …), které vyjadřují pouze určité zjednodušené vlastnosti zkoumaného jevu. Ověřená hypotéza tvoří **fyzikální teorii**. Vytváření a ověřování hypotéz patří k teoretickým metodám fyziky.


Fyziku tedy dělíme podle uvedených pracovních metod na dvě základní části, které se ale vzájemně doplňují a ovlivňují:


1\. experimentální fyziku - vyvozuje nové poznatky na základě pozorování a experimentu


2\. teoretickou fyziku - vychází z fyzikálních teorií, na základě nichž vyslovuje a ověřuje hypotézy


Obě části fyziky spolu úzce souvisí. Objeví-li experimentální fyzik neočekávaný důsledek fyzikálního jevu, je nutné teoreticky vysvětlit, proč k tomuto jevu došlo. Odvodí-li teoretický fyzik určitou zákonitost, je nutné jí ověřit experimentálně. Teoretik může v datech z experimentu nalézt chyby a upozornit na nepřesnost měření; stejně tak může experimentátor nalézt nesoulad v teorii.


Podle povahy zkoumaných jevů dělíme fyziku na:


1\. [mechaniku](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/3-uvod-do-kinematiky "Odkazuje na: Úvod do kinematiky")

2\. molekulovou fyziku a termodynamiku


3\. elektřinu a magnetismus


4\. optiku


5\. [kvantovou fyziku](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/732-vznik-a-zaklady-kvantove-mechaniky "Odkazuje na: Vznik a základy kvantové mechaniky")

6\. [atomovou fyziku](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/750-atomova-fyzika "Odkazuje na: ATOMOVÁ FYZIKA")

7\. [jadernou fyziku](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/796-jaderna-fyzika "Odkazuje na: JADERNÁ FYZIKA")

8\. teorii relativity


9\. astronomii a [kosmologii](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/1165-vznik-kosmologie "Odkazuje na: Vznik kosmologie")

10\. …


Všechny tyto obory se vzájemně překrývají a doplňují a není tedy možné stanovit přesnou hranici mezi nimi. S rozvojem fyzikální vědy navíc vznikají nové obory. Například v 17. století položil anglický fyzik Isaac [Newton](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/26-sila-a-jeji-ucinky-na-teleso "Odkazuje na: Síla a její účinky na těleso") základy (klasické) mechaniky, na začátku 20. století pak ukázal Albert Einstein, že newtonovská mechanika je pouze speciálním případem obecnější teorie: speciální teorie relativity; a ta je speciálním případem [obecné teorie relativity](http://fyzika.jreichl.com/main.article/view/1142-obecna-teorie-relativity "Odkazuje na: Obecná teorie relativity").


Podle velikosti zkoumaných objektů dělíme fyziku na tyto obory:


1\. fyzika mikrosvěta - poznatky z molekulové fyziky, termodynamiky, kvantové fyziky, atomové a jaderné fyziky


2\. fyziku makrosvěta - poznatky o pevných, kapalných a plynných látkách


3\. fyziku megasvěta - poznatky o vesmíru


Fyzika má velký význam pro ostatní přírodní vědy (chemie, biologie, meteorologie, …) a pro rozvoj techniky (elektrické spotřebiče v domácnostech, přístrojové vybavení laboratoří, dopravní prostředky, sdělovací technika, …). Vazba fyziky a techniky je ale vzájemná - fyzika jednak ovlivňuje techniku, ale také sama využívá různé technické prostředky při své badatelské činnosti. Navíc stále rostoucí požadavky techniky inspirují fyziku k hledání nových fyzikálních zákonitostí (např. požadavek na zvětšování kapacity disket, na zmenšování rozměrů přehrávačů, …).


### Multimedialní obsah

![](/index.php/images/FileTypes/mp3.gif)[Audio č.1](/index.php/main.article/audio/136-obsah-a-metody-fyziky?file=mech_uvod_0001.mp3)\[3.54 MB\]\[[Uložit](/index.php/main.downloads/file/?storageType=data%2Fmultimedia&relPath=%2F%5B%2B%5DMECHANIKA%2Fobsah_a_metody_fyziky%2Fmech_uvod_0001.mp3)\]

X

**1.1 \|** [ÚVOD](/index.php/main.article/view/135-uvod)

**1.1.1 \|** [Obsah a metody fyziky](/index.php/main.article/view/136-obsah-a-metody-fyziky)

**1.1.2 \|** [Fyzikální veličiny a jejich jednotky](/index.php/main.article/view/137-fyzikalni-veliciny-a-jejich-jednotky)

**1.1.3 \|** [Soustavy fyzikálních veličin a jednotek](/index.php/main.article/view/138-soustavy-fyzikalnich-velicin-a-jednotek)

**1.1.3.1 \|** [Původní definice základních jednotek soustavy SI](/index.php/main.article/view/139-puvodni-definice-zakladnich-jednotek-soustavy-si)

**1.1.3.2 \|** [Nové definice základních jednotek soustavy SI](/index.php/main.article/view/1685-nove-definice-zakladnich-jednotek-soustavy-si)

**1.1.4 \|** [Skalární a vektorové fyzikální veličiny](/index.php/main.article/view/140-skalarni-a-vektorove-fyzikalni-veliciny)

**1.1.4.1 \|** [Operace s vektory](/index.php/main.article/view/141-operace-s-vektory)

**1.1.5 \|** [Metody měření fyzikálních veličin](/index.php/main.article/view/142-metody-mereni-fyzikalnich-velicin)

**1.1.6 \|** [Důležité poznámky](/index.php/main.article/view/143-dulezite-poznamky)

**1.1.6.1 \|** [Matematika ve fyzice](/index.php/main.article/view/144-matematika-ve-fyzice)

**1.1.6.2 \|** [Pravidlo pravé ruky](/index.php/main.article/view/145-pravidlo-prave-ruky)

**1.1.6.3 \|** [Rovinný úhel a prostorový úhel](/index.php/main.article/view/1306-rovinny-uhel-a-prostorovy-uhel)

**1.1.6.4 \|** [Názvosloví fyzikálních veličin](/index.php/main.article/view/146-nazvoslovi-fyzikalnich-velicin)

**1.1.6.5 \|** [Přibližné matematické vztahy používané ve fyzice](/index.php/main.article/view/147-priblizne-matematicke-vztahy-pouzivane-ve-fyzice)

**1.2 \|** [KINEMATIKA](/index.php/main.article/view/4-kinematika)

**1.2.1 \|** [Úvod do kinematiky](/index.php/main.article/view/3-uvod-do-kinematiky)

**1.2.1.1 \|** [Mechanický pohyb](/index.php/main.article/view/2-mechanicky-pohyb)

**1.2.1.2 \|** [Trajektorie a dráha hmotného bodu](/index.php/main.article/view/5-trajektorie-a-draha-hmotneho-bodu)

**1.2.1.3 \|** [Rychlost hmotného bodu](/index.php/main.article/view/6-rychlost-hmotneho-bodu)

**1.2.2 \|** [Rovnoměrný pohyb](/index.php/main.article/view/7-rovnomerny-pohyb)

**1.2.2.1 \|** [Grafy závislosti popisující pohyb hmotného bodu](/index.php/main.article/view/8-grafy-zavislosti-popisujici-pohyb-hmotneho-bodu)

**1.2.2.1.1 \|** [Souvislost trajektorie a souřadnice](/index.php/main.article/view/9-souvislost-trajektorie-a-souradnice)

**1.2.2.1.2 \|** [Souvislost souřadnice, dráhy a velikosti rychlosti](/index.php/main.article/view/10-souvislost-souradnice-drahy-a-velikosti-rychlosti)

**1.2.3 \|** [Zrychlení hmotného bodu](/index.php/main.article/view/11-zrychleni-hmotneho-bodu)

**1.2.4 \|** [Rovnoměrně zrychlený přímočarý pohyb](/index.php/main.article/view/12-rovnomerne-zrychleny-primocary-pohyb)

**1.2.5 \|** [Volný pád](/index.php/main.article/view/13-volny-pad)

**1.2.6 \|** [Skládání pohybů a rychlostí](/index.php/main.article/view/14-skladani-pohybu-a-rychlosti)

**1.2.7 \|** [Pohyb hmotného bodu po kružnici](/index.php/main.article/view/15-pohyb-hmotneho-bodu-po-kruznici)

**1.2.8 \|** [Kruhové převody](/index.php/main.article/view/16-kruhove-prevody)

**1.2.8.1 \|** [Složené soukolí](/index.php/main.article/view/17-slozene-soukoli)

**1.2.8.2 \|** [Třecí převody](/index.php/main.article/view/18-treci-prevody)

**1.2.8.3 \|** [Ozubené převody](/index.php/main.article/view/19-ozubene-prevody)

**1.2.8.4 \|** [Převody řemenové](/index.php/main.article/view/20-prevody-remenove)

**1.2.8.5 \|** [Převody řetězové](/index.php/main.article/view/29-prevody-retezove)

**1.3 \|** [DYNAMIKA](/index.php/main.article/view/27-dynamika)

**1.3.1 \|** [Úvod do dynamiky](/index.php/main.article/view/23-uvod-do-dynamiky)

**1.3.2 \|** [Síla a její účinky na těleso](/index.php/main.article/view/26-sila-a-jeji-ucinky-na-teleso)

**1.3.3 \|** [První Newtonův pohybový zákon - zákon setrvačnosti](/index.php/main.article/view/25-prvni-newtonuv-pohybovy-zakon-zakon-setrvacnosti)

**1.3.4 \|** [Druhý Newtonův pohybový zákon - zákon síly](/index.php/main.article/view/30-druhy-newtonuv-pohybovy-zakon-zakon-sily)

**1.3.5 \|** [Třetí Newtonův zákon - zákon akce a reakce](/index.php/main.article/view/31-treti-newtonuv-zakon-zakon-akce-a-reakce)

**1.3.6 \|** [Hybnost hmotného bodu](/index.php/main.article/view/32-hybnost-hmotneho-bodu)

**1.3.7 \|** [Zákon zachování hybnosti](/index.php/main.article/view/33-zakon-zachovani-hybnosti)

**1.3.8 \|** [\*\*\*Meščerského a Ciolkovského rovnice](/index.php/main.article/view/34-mescerskeho-a-ciolkovskeho-rovnice)

**1.3.9 \|** [Síly brzdící pohyb](/index.php/main.article/view/35-sily-brzdici-pohyb)

**1.3.9.1 \|** [Smykové tření](/index.php/main.article/view/36-smykove-treni)

**1.3.9.2 \|** [Valivý odpor](/index.php/main.article/view/37-valivy-odpor)

**1.3.9.3 \|** [\*\*\*Vláknové tření](/index.php/main.article/view/216-vlaknove-treni)

**1.3.10 \|** [Těleso na nakloněné rovině](/index.php/main.article/view/1540-teleso-na-naklonene-rovine)

**1.3.11 \|** [Dostředivá síla](/index.php/main.article/view/38-dostrediva-sila)

**1.3.12 \|** [Inerciální vztažné soustavy](/index.php/main.article/view/39-inercialni-vztazne-soustavy)

**1.3.13 \|** [Neinerciální vztažné soustavy](/index.php/main.article/view/40-neinercialni-vztazne-soustavy)

**1.3.14 \|** [Rotující vztažné soustavy](/index.php/main.article/view/41-rotujici-vztazne-soustavy)

**1.3.14.1 \|** [Setrvačná odstředivá síla](/index.php/main.article/view/42-setrvacna-odstrediva-sila)

**1.3.14.2 \|** [\*\*\*Coriolisova síla](/index.php/main.article/view/43-coriolisova-sila)

**1.3.14.3 \|** [\*\*\*Eulerova síla](/index.php/main.article/view/44-eulerova-sila)

**1.4 \|** [MECHANICKÁ PRÁCE A MECHANICKÁ ENERGIE](/index.php/main.article/view/45-mechanicka-prace-a-mechanicka-energie)

**1.4.1 \|** [Mechanická práce](/index.php/main.article/view/46-mechanicka-prace)

**1.4.2 \|** [Kinetická energie](/index.php/main.article/view/47-kineticka-energie)

**1.4.3 \|** [Potenciální energie](/index.php/main.article/view/48-potencialni-energie)

**1.4.4 \|** [Mechanická energie](/index.php/main.article/view/49-mechanicka-energie)

**1.4.5 \|** [Zákon zachování energie](/index.php/main.article/view/50-zakon-zachovani-energie)

**1.4.6 \|** [Výkon, příkon, účinnost](/index.php/main.article/view/51-vykon-prikon-ucinnost)

**1.4.7 \|** [\*\*\*Rázy (srážky) těles](/index.php/main.article/view/52-razy-srazky-teles)

**1.5 \|** [GRAVITAČNÍ POLE](/index.php/main.article/view/53-gravitacni-pole)

**1.5.1 \|** [Newtonův gravitační zákon](/index.php/main.article/view/54-newtonuv-gravitacni-zakon)

**1.5.1.1 \|** [Formulace Newtonova gravitačního zákona](/index.php/main.article/view/55-formulace-newtonova-gravitacniho-zakona)

**1.5.1.2 \|** [\*\*\*Slapové síly](/index.php/main.article/view/56-slapove-sily)

**1.5.2 \|** [Intenzita gravitačního pole](/index.php/main.article/view/57-intenzita-gravitacniho-pole)

**1.5.2.1 \|** [Centrální (radiální) gravitační pole](/index.php/main.article/view/58-centralni-radialni-gravitacni-pole)

**1.5.2.2 \|** [Homogenní gravitační pole](/index.php/main.article/view/59-homogenni-gravitacni-pole)

**1.5.3 \|** [Gravitační a tíhová síla (resp. zrychlení)](/index.php/main.article/view/60-gravitacni-a-tihova-sila-resp-zrychleni)

**1.5.4 \|** [Tíha a tíhová síla](/index.php/main.article/view/61-tiha-a-tihova-sila)

**1.5.5 \|** [Pohyby těles v homogenním tíhovém poli Země](/index.php/main.article/view/62-pohyby-teles-v-homogennim-tihovem-poli-zeme)

**1.5.5.1 \|** [Volný pád](/index.php/main.article/view/63-volny-pad)

**1.5.5.2 \|** [Vrhy těles](/index.php/main.article/view/64-vrhy-teles)

**1.5.5.2.1 \|** [Svislý vrh vzhůru](/index.php/main.article/view/65-svisly-vrh-vzhuru)

**1.5.5.2.2 \|** [Svislý vrh dolů](/index.php/main.article/view/66-svisly-vrh-dolu)

**1.5.5.2.3 \|** [Vodorovný vrh](/index.php/main.article/view/67-vodorovny-vrh)

**1.5.5.2.4 \|** [Vrh šikmý](/index.php/main.article/view/68-vrh-sikmy)

**1.5.5.3 \|** [\*\*\*Vrhy těles obecně](/index.php/main.article/view/553-vrhy-teles-obecne)

**1.5.6 \|** [Pohyb těles v centrálním gravitačním poli](/index.php/main.article/view/69-pohyb-teles-v-centralnim-gravitacnim-poli)

**1.5.6.1 \|** [První a druhá kosmická rychlost](/index.php/main.article/view/70-prvni-a-druha-kosmicka-rychlost)

**1.5.6.2 \|** [Gravitační potenciální energie v centrálním gravitačním poli](/index.php/main.article/view/1686-gravitacni-potencialni-energie-v-centralnim-gravitacnim-poli)

**1.5.6.3 \|** [Odvození velikosti parabolické rychlosti](/index.php/main.article/view/1687-odvozeni-velikosti-parabolicke-rychlosti)

**1.5.6.4 \|** [\*\*\*Třetí a čtvrtá kosmická rychlost](/index.php/main.article/view/71-treti-a-ctvrta-kosmicka-rychlost)

**1.5.7 \|** [Pohyby těles v gravitačním poli Slunce](/index.php/main.article/view/72-pohyby-teles-v-gravitacnim-poli-slunce)

**1.5.7.1 \|** [Elipsa](/index.php/main.article/view/73-elipsa)

**1.5.7.2 \|** [První Keplerův zákon](/index.php/main.article/view/74-prvni-kepleruv-zakon)

**1.5.7.3 \|** [Druhý Keplerův zákon](/index.php/main.article/view/75-druhy-kepleruv-zakon)

**1.5.7.3.1 \|** [\*\*\*Odvození plošné rychlosti](/index.php/main.article/view/76-odvozeni-plosne-rychlosti)

**1.5.7.4 \|** [Třetí Keplerův zákon](/index.php/main.article/view/77-treti-kepleruv-zakon)

**1.5.7.5 \|** [\*\*\*„Speciality“ Keplerových zákonů](/index.php/main.article/view/78-speciality-keplerovych-zakonu)

**1.5.8 \|** [Sluneční soustava](/index.php/main.article/view/79-slunecni-soustava)

**1.6 \|** [MECHANIKA TUHÉHO TĚLESA](/index.php/main.article/view/82-mechanika-tuheho-telesa)

**1.6.1 \|** [Tuhé těleso a jeho pohyby](/index.php/main.article/view/83-tuhe-teleso-a-jeho-pohyby)

**1.6.2 \|** [Moment síly vzhledem k ose otáčení](/index.php/main.article/view/84-moment-sily-vzhledem-k-ose-otaceni)

**1.6.3 \|** [Skládání sil](/index.php/main.article/view/85-skladani-sil)

**1.6.3.1 \|** [Rovnoběžné síly ležící na společné vektorové přímce](/index.php/main.article/view/87-rovnobezne-sily-lezici-na-spolecne-vektorove-primce)

**1.6.3.2 \|** [Různoběžné síly](/index.php/main.article/view/86-ruznobezne-sily)

**1.6.3.2.1 \|** [Síly se společným působištěm](/index.php/main.article/view/701-sily-se-spolecnym-pusobistem)

**1.6.3.2.2 \|** [Síly, které nemají společné působiště](/index.php/main.article/view/702-sily-ktere-nemaji-spolecne-pusobiste)

**1.6.3.3 \|** [Rovnoběžné síly ležící na různých vektorových přímkách](/index.php/main.article/view/88-rovnobezne-sily-lezici-na-ruznych-vektorovych-primkach)

**1.6.3.3.1 \|** [Fyzikální postup](/index.php/main.article/view/89-fyzikalni-postup)

**1.6.3.3.2 \|** [Konstrukce „fintou“](/index.php/main.article/view/90-konstrukce-fintou)

**1.6.4 \|** [Rozklad sil](/index.php/main.article/view/700-rozklad-sil)

**1.6.5 \|** [Dvojice sil](/index.php/main.article/view/91-dvojice-sil)

**1.6.6 \|** [Jednoduché stroje](/index.php/main.article/view/92-jednoduche-stroje)

**1.6.6.1 \|** [Páka jednozvratná](/index.php/main.article/view/93-paka-jednozvratna)

**1.6.6.2 \|** [Páka dvojzvratná](/index.php/main.article/view/94-paka-dvojzvratna)

**1.6.6.3 \|** [Pevná kladka](/index.php/main.article/view/95-pevna-kladka)

**1.6.6.4 \|** [Volná kladka](/index.php/main.article/view/96-volna-kladka)

**1.6.6.5 \|** [Kolo na hřídeli](/index.php/main.article/view/97-kolo-na-hrideli)

**1.6.6.6 \|** [Nakloněná rovina](/index.php/main.article/view/98-naklonena-rovina)

**1.6.6.7 \|** [Šroub](/index.php/main.article/view/99-sroub)

**1.6.6.8 \|** [Klín](/index.php/main.article/view/100-klin)

**1.6.7 \|** [Základy statiky](/index.php/main.article/view/1645-zaklady-statiky)

**1.6.7.1 \|** [Axiomy statiky](/index.php/main.article/view/1646-axiomy-statiky)

**1.6.7.2 \|** [Rozklad síly do dvou obecných složek](/index.php/main.article/view/1647-rozklad-sily-do-dvou-obecnych-slozek)

**1.6.7.3 \|** [Vazby a vazbové síly](/index.php/main.article/view/1648-vazby-a-vazbove-sily)

**1.6.7.3.1 \|** [Popis vazeb](/index.php/main.article/view/1649-popis-vazeb)

**1.6.7.3.2 \|** [Druhy a charakteristika vazeb](/index.php/main.article/view/1650-druhy-a-charakteristika-vazeb)

**1.6.7.3.3 \|** [Statické podmínky rovnováhy](/index.php/main.article/view/1651-staticke-podminky-rovnovahy)

**1.6.7.3.4 \|** [Statická určitost uložení](/index.php/main.article/view/1652-staticka-urcitost-ulozeni)

**1.6.7.4 \|** [Grafické metody statiky](/index.php/main.article/view/1653-graficke-metody-statiky)

**1.6.7.4.1 \|** [Skládání různoběžných sil](/index.php/main.article/view/1654-skladani-ruznobeznych-sil)

**1.6.7.4.1.1 \|** [Postupné skládání sil](/index.php/main.article/view/1655-postupne-skladani-sil)

**1.6.7.4.1.2 \|** [Silový a vláknový obrazec](/index.php/main.article/view/1656-silovy-a-vlaknovy-obrazec)

**1.6.7.4.2 \|** [Skládání rovnoběžných sil](/index.php/main.article/view/1657-skladani-rovnobeznych-sil)

**1.6.7.4.3 \|** [Vazbové síly nosníku na dvou podporách](/index.php/main.article/view/1658-vazbove-sily-nosniku-na-dvou-podporach)

**1.6.7.4.3.1 \|** [Nosník zatížený soustavou rovnoběžných sil](/index.php/main.article/view/1659-nosnik-zatizeny-soustavou-rovnobeznych-sil)

**1.6.7.4.3.2 \|** [Nosník zatížený obecnou soustavou sil](/index.php/main.article/view/1660-nosnik-zatizeny-obecnou-soustavou-sil)

**1.6.8 \|** [Těžiště tělesa](/index.php/main.article/view/101-teziste-telesa)

**1.6.9 \|** [Rovnovážné polohy tuhého tělesa](/index.php/main.article/view/102-rovnovazne-polohy-tuheho-telesa)

**1.6.10 \|** [Kinetická energie tuhého tělesa](/index.php/main.article/view/103-kineticka-energie-tuheho-telesa)

**1.6.11 \|** [\*\*\*Přehled momentů setrvačnosti některých těles](/index.php/main.article/view/104-prehled-momentu-setrvacnosti-nekterych-teles)

**1.6.12 \|** [\*\*\*Steinerova a Königova věta](/index.php/main.article/view/105-steinerova-a-konigova-veta)

**1.6.13 \|** [\*\*\*Setrvačníky](/index.php/main.article/view/106-setrvacniky)

**1.6.13.1 \|** [Volný setrvačník](/index.php/main.article/view/107-volny-setrvacnik)

**1.6.13.2 \|** [Eulerovy úhly](/index.php/main.article/view/108-eulerovy-uhly)

**1.7 \|** [MECHANIKA KAPALIN A PLYNŮ](/index.php/main.article/view/109-mechanika-kapalin-a-plynu)

**1.7.1 \|** [Vlastnosti kapalin a plynů](/index.php/main.article/view/110-vlastnosti-kapalin-a-plynu)

**1.7.2 \|** [Tlak tekutin](/index.php/main.article/view/111-tlak-tekutin)

**1.7.2.1 \|** [Měření tlaku](/index.php/main.article/view/112-mereni-tlaku)

**1.7.2.2 \|** [Tlak vyvolaný vnější silou](/index.php/main.article/view/113-tlak-vyvolany-vnejsi-silou)

**1.7.2.3 \|** [Hydraulická a pneumatická zařízení](/index.php/main.article/view/114-hydraulicka-a-pneumaticka-zarizeni)

**1.7.3 \|** [Tlak vyvolaný tíhovou silou](/index.php/main.article/view/115-tlak-vyvolany-tihovou-silou)

**1.7.3.1 \|** [Kapaliny](/index.php/main.article/view/116-kapaliny)

**1.7.3.2 \|** [Plyny (vzduch)](/index.php/main.article/view/117-plyny-vzduch)

**1.7.4 \|** [Vztlaková síla v tekutinách](/index.php/main.article/view/118-vztlakova-sila-v-tekutinach)

**1.7.4.1 \|** [Plování těles](/index.php/main.article/view/119-plovani-teles)

**1.7.4.2 \|** [\*\*\*Korekce přesných vážení ve vzduchu](/index.php/main.article/view/121-korekce-presnych-vazeni-ve-vzduchu)

**1.7.5 \|** [Proudění tekutin](/index.php/main.article/view/122-proudeni-tekutin)

**1.7.5.1 \|** [Základní pojmy dynamiky tekutin](/index.php/main.article/view/123-zakladni-pojmy-dynamiky-tekutin)

**1.7.5.2 \|** [Rovnice spojitosti (kontinuity)](/index.php/main.article/view/124-rovnice-spojitosti-kontinuity)

**1.7.6 \|** [Bernoulliho rovnice](/index.php/main.article/view/125-bernoulliho-rovnice)

**1.7.7 \|** [Proudění reálné kapaliny](/index.php/main.article/view/126-proudeni-realne-kapaliny)

**1.7.8 \|** [Obtékání těles reálnou tekutinou](/index.php/main.article/view/127-obtekani-teles-realnou-tekutinou)

**1.7.8.1 \|** [\*\*\*Mariottova láhev](/index.php/main.article/view/128-mariottova-lahev)

**1.7.9 \|** [\*\*\*Proudění tekutin v praxi](/index.php/main.article/view/129-proudeni-tekutin-v-praxi)

**1.7.9.1 \|** [Vznik mezní vrstvy tekutiny](/index.php/main.article/view/554-vznik-mezni-vrstvy-tekutiny)

**1.7.9.2 \|** [Reynoldsovo číslo](/index.php/main.article/view/555-reynoldsovo-cislo)

**1.7.9.3 \|** [Základy fyziky letu](/index.php/main.article/view/130-zaklady-fyziky-letu)

**1.7.9.4 \|** [Magnusův jev](/index.php/main.article/view/556-magnusuv-jev)

**1.7.9.5 \|** [Bumerang](/index.php/main.article/view/132-bumerang)

**1.7.9.6 \|** [Zrádnost bažin](/index.php/main.article/view/133-zradnost-bazin)

Copyright © 2006 - 2024,
Encyklopedie podléhá [licenci CC](/index.php/main.information/about-project/#licence),
[Jaroslav Reichl](http://www.jreichl.com),
[Martin Všetička](http://www.martinvseticka.eu), [Podpora vývoje](/index.php/main.information/donations/)

Partnerský web [Online Domain Tools](http://online-domain-tools.com)