Automobil - Wikipedie
Nejvýznamnější část historie automobilů se začala psát koncem 18. století ; Počátek 19. století ; Vlastní vývoj dnešních automobilů začal v roce 1885 ; V roce 1887 ...
nerezové
Karoserie představuje u většiny současných automobilů jeho nosnou část. Poskytuje prostor pro posádku a náklad a umožňuje montáž všech ostatních částí vozidla. Karoserie historicky starších vozidel byla pojata jako podvozková. Byla tvořena nosným rámem z (převážně ocelových) nosníků, na které byly přivařeny kapotovací plechy, které tvořily uzavřený prostor vozidla. Karoserie dnešních vozidel je koncipována jako samonosná, to znamená, že neobsahuje nosný rám. Nosnou funkci přebírají samotné kapotovací plechy. Mezistupněm je karoserie polonosná. Různé části karoserie jsou vyrobeny z různých materiálů. Používány jsou běžné konstrukční oceli, nízko a vysokolegované oceli, oceli s transformačně indukovanou pevností, <anchor>nerezové</anchor> oceli, tvárná litina, hliníkové slitiny, plasty aj. Karoserie hraje velmi důležitou roli při zajišťování aktivní i pasivní bezpečnosti vozidla. Proto obsahuje deformační zóny, jejichž účelem je pohltit při nehodě co největší množství energie.
Korozivzdorná ocel – Wikipedie
Korozivzdorná ocel – Wikipedie[Přeskočit na obsah](#bodyContent)

Hlavní menu

Hlavní menu

přesunout do postranního paneluskrýt

Navigace


- [Hlavní strana](/wiki/Hlavn%C3%AD_strana "Navštívit Hlavní stranu [z]")
- [Nápověda](/wiki/N%C3%A1pov%C4%9Bda:Obsah "Místo, kde najdete pomoc")
- [Potřebuji pomoc](/wiki/Wikipedie:Pot%C5%99ebuji_pomoc "Pokud si nevíte rady, zeptejte se ostatních")
- [Nejlepší články](/wiki/Wikipedie:Nejlep%C5%A1%C3%AD_%C4%8Dl%C3%A1nky "Přehled článků, které jsou považovány za nejlepší na české Wikipedii")
- [Náhodný článek](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:N%C3%A1hodn%C3%A1_str%C3%A1nka "Přejít na náhodně vybranou stránku [x]")
- [Poslední změny](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Posledn%C3%AD_zm%C4%9Bny "Seznam posledních změn na této wiki [r]")
- [Komunitní portál](/wiki/Wikipedie:Port%C3%A1l_Wikipedie "O projektu, jak můžete pomoci, kde hledat")
- [Pod lípou](/wiki/Wikipedie:Pod_l%C3%ADpou "Hlavní diskusní fórum")
- [Podpořte Wikipedii](//donate.wikimedia.org/wiki/Special:FundraiserRedirector?utm_source=donate&utm_medium=sidebar&utm_campaign=C13_cs.wikipedia.org&uselang=cs "Podpořte nás")

[![](/static/images/icons/wikipedia.png)![Wikipedie](/static/images/mobile/copyright/wikipedia-wordmark-cs.svg)![Wikipedie: Otevřená encyklopedie](/static/images/mobile/copyright/wikipedia-tagline-cs.svg)](/wiki/Hlavn%C3%AD_strana)

[Hledání](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Hled%C3%A1n%C3%AD "Prohledat tuto wiki [f]")

Hledat

Vzhled

- [Vytvoření účtu](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Vytvo%C5%99it_%C3%BA%C4%8Det&returnto=Korozivzdorn%C3%A1+ocel "Doporučujeme vytvořit si účet a přihlásit se, ovšem není to povinné")
- [Přihlášení](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:P%C5%99ihl%C3%A1sit&returnto=Korozivzdorn%C3%A1+ocel "Doporučujeme vám přihlásit se, ovšem není to povinné. [o]")

Osobní nástroje

- [Vytvoření účtu](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Vytvo%C5%99it_%C3%BA%C4%8Det&returnto=Korozivzdorn%C3%A1+ocel "Doporučujeme vytvořit si účet a přihlásit se, ovšem není to povinné")
- [Přihlášení](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:P%C5%99ihl%C3%A1sit&returnto=Korozivzdorn%C3%A1+ocel "Doporučujeme vám přihlásit se, ovšem není to povinné. [o]")

Stránky pro odhlášené editory [dozvědět se více](/wiki/N%C3%A1pov%C4%9Bda:%C3%9Avod)

- [Příspěvky](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Moje_p%C5%99%C3%ADsp%C4%9Bvky "Seznam editací provedených z této IP adresy [y]")
- [Diskuse](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Moje_diskuse "Diskuse o editacích provedených z této IP adresy [n]")

## Obsah

přesunout do postranního paneluskrýt

- (úvod)

- [1Historický vývoj](#Historický_vývoj)
- [2Koroze](#Koroze)Přepnout podsekci Koroze  - [2.1Druhy koroze](#Druhy_koroze)    - [2.1.1Chemická](#Chemická)
  - [2.2Mezikrystalová koroze](#Mezikrystalová_koroze)
  - [2.3Bodová koroze](#Bodová_koroze)
  - [2.4Štěrbinová koroze](#Štěrbinová_koroze)
  - [2.5Koroze za napětí](#Koroze_za_napětí)
  - [2.6Galvanická (bimetalická) koroze](#Galvanická_(bimetalická)_koroze)
- [3Charakteristika](#Charakteristika)
- [4Druhy korozivzdorných ocelí](#Druhy_korozivzdorných_ocelí)Přepnout podsekci Druhy korozivzdorných ocelí  - [4.1Austenitická korozivzdorná ocel](#Austenitická_korozivzdorná_ocel)
  - [4.2Martenzitická korozivzdorná ocel](#Martenzitická_korozivzdorná_ocel)
  - [4.3Feritická korozivzdorná ocel](#Feritická_korozivzdorná_ocel)
  - [4.4Austeniticko-feritická korozivzdorná ocel](#Austeniticko-feritická_korozivzdorná_ocel)
- [5Odkazy](#Odkazy)Přepnout podsekci Odkazy  - [5.1Poznámky](#Poznámky)
  - [5.2Reference](#Reference)
  - [5.3Literatura](#Literatura)
  - [5.4Související články](#Související_články)
  - [5.5Externí odkazy](#Externí_odkazy)

Přepnout obsah

# Korozivzdorná ocel

73 jazyků

- [Afrikaans](https://af.wikipedia.org/wiki/Vlekvrye_staal "Vlekvrye staal – afrikánština")
- [العربية](https://ar.wikipedia.org/wiki/%D9%81%D9%88%D9%84%D8%A7%D8%B0_%D9%85%D9%82%D8%A7%D9%88%D9%85_%D9%84%D9%84%D8%B5%D8%AF%D8%A3 "فولاذ مقاوم للصدأ – arabština")
- [Asturianu](https://ast.wikipedia.org/wiki/Aceru_inoxidable "Aceru inoxidable – asturština")
- [Azərbaycanca](https://az.wikipedia.org/wiki/Paslanmaz_polad "Paslanmaz polad – ázerbájdžánština")
- [تۆرکجه](https://azb.wikipedia.org/wiki/%D9%BE%D8%A7%D8%B3%D9%84%D8%A7%D9%86%D9%85%D8%A7%D8%B2_%D9%BE%D9%88%D9%84%D8%A7%D8%AF "پاسلانماز پولاد – South Azerbaijani")
- [Беларуская](https://be.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D1%8E%D1%87%D0%B0%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C "Нержавеючая сталь – běloruština")
- [Български](https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D1%8A%D0%B6%D0%B4%D0%B0%D0%B5%D0%BC%D0%B0_%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD%D0%B0 "Неръждаема стомана – bulharština")
- [Banjar](https://bjn.wikipedia.org/wiki/Waja_tahan_tagar "Waja tahan tagar – bandžarština")
- [বাংলা](https://bn.wikipedia.org/wiki/%E0%A6%AE%E0%A6%B0%E0%A6%BF%E0%A6%9A%E0%A6%BE%E0%A6%AC%E0%A6%BF%E0%A6%B9%E0%A7%80%E0%A6%A8_%E0%A6%87%E0%A6%B8%E0%A7%8D%E0%A6%AA%E0%A6%BE%E0%A6%A4 "মরিচাবিহীন ইস্পাত – bengálština")
- [Bosanski](https://bs.wikipedia.org/wiki/Nehr%C4%91aju%C4%87i_%C4%8Delik "Nehrđajući čelik – bosenština")
- [Català](https://ca.wikipedia.org/wiki/Acer_inoxidable "Acer inoxidable – katalánština")
- [閩東語 / Mìng-dĕ̤ng-ngṳ̄](https://cdo.wikipedia.org/wiki/B%C3%B3k-s%C3%A9u-g%C3%A1ung "Bók-séu-gáung – Mindong")
- [ᏣᎳᎩ](https://chr.wikipedia.org/wiki/%E1%8E%A0%E1%8F%AF%E1%8F%8D%E1%8E%B3%E1%8F%97%E1%8F%8D%E1%8E%A9_%E1%8F%82%E1%8E%A8%E1%8F%92%E1%8E%BE_%E1%8F%94%E1%8E%B7%E1%8E%A9%E1%8F%8D%E1%8E%A9 "ᎠᏯᏍᎳᏗᏍᎩ ᏂᎨᏒᎾ ᏔᎷᎩᏍᎩ – čerokézština")
- [کوردی](https://ckb.wikipedia.org/wiki/%D9%BE%DB%86%DA%B5%D8%A7%DB%8C_%DA%98%DB%95%D9%86%DA%AF%D9%86%DB%95%DA%BE%DB%8E%D9%86 "پۆڵای ژەنگنەھێن – kurdština (sorání)")
- [Dansk](https://da.wikipedia.org/wiki/Rustfrit_st%C3%A5l "Rustfrit stål – dánština")
- [Deutsch](https://de.wikipedia.org/wiki/Nichtrostender_Stahl "Nichtrostender Stahl – němčina")
- [Ελληνικά](https://el.wikipedia.org/wiki/%CE%91%CE%BD%CE%BF%CE%BE%CE%B5%CE%AF%CE%B4%CF%89%CF%84%CE%BF%CF%82_%CF%87%CE%AC%CE%BB%CF%85%CE%B2%CE%B1%CF%82 "Ανοξείδωτος χάλυβας – řečtina")
- [English](https://en.wikipedia.org/wiki/Stainless_steel "Stainless steel – angličtina")
- [Esperanto](https://eo.wikipedia.org/wiki/Rustorezista_%C5%9Dtalo "Rustorezista ŝtalo – esperanto")
- [Español](https://es.wikipedia.org/wiki/Acero_inoxidable "Acero inoxidable – španělština")
- [Eesti](https://et.wikipedia.org/wiki/Roostevaba_teras "Roostevaba teras – estonština")
- [Euskara](https://eu.wikipedia.org/wiki/Altzairu_herdoilgaitz "Altzairu herdoilgaitz – baskičtina")
- [فارسی](https://fa.wikipedia.org/wiki/%D9%81%D9%88%D9%84%D8%A7%D8%AF_%D8%B2%D9%86%DA%AF%E2%80%8C%D9%86%D8%B2%D9%86 "فولاد زنگ‌نزن – perština")
- [Suomi](https://fi.wikipedia.org/wiki/Ruostumaton_ter%C3%A4s "Ruostumaton teräs – finština")
- [Français](https://fr.wikipedia.org/wiki/Acier_inoxydable "Acier inoxydable – francouzština")
- [Gaeilge](https://ga.wikipedia.org/wiki/Cruach_dhomheirgthe "Cruach dhomheirgthe – irština")
- [Galego](https://gl.wikipedia.org/wiki/Aceiro_inoxid%C3%A1bel "Aceiro inoxidábel – galicijština")
- [עברית](https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A4%D7%9C%D7%93%D7%AA_%D7%90%D7%9C-%D7%97%D7%9C%D7%93 "פלדת אל-חלד – hebrejština")
- [हिन्दी](https://hi.wikipedia.org/wiki/%E0%A4%B8%E0%A5%8D%E0%A4%9F%E0%A5%87%E0%A4%A8%E0%A4%B2%E0%A5%87%E0%A4%B8_%E0%A4%B8%E0%A5%8D%E0%A4%9F%E0%A5%80%E0%A4%B2 "स्टेनलेस स्टील – hindština")
- [Hrvatski](https://hr.wikipedia.org/wiki/Nehr%C4%91aju%C4%87i_%C4%8Delik "Nehrđajući čelik – chorvatština")
- [Magyar](https://hu.wikipedia.org/wiki/Rozsdamentes_ac%C3%A9l "Rozsdamentes acél – maďarština")
- [Հայերեն](https://hy.wikipedia.org/wiki/%D5%89%D5%AA%D5%A1%D5%B6%D5%A3%D5%B8%D5%BF%D5%B8%D5%B2_%D5%BA%D5%B8%D5%B2%D5%BA%D5%A1%D5%BF "Չժանգոտող պողպատ – arménština")
- [Bahasa Indonesia](https://id.wikipedia.org/wiki/Baja_nirkarat "Baja nirkarat – indonéština")
- [Íslenska](https://is.wikipedia.org/wiki/Ry%C3%B0fr%C3%ADtt_st%C3%A1l "Ryðfrítt stál – islandština")
- [Italiano](https://it.wikipedia.org/wiki/Acciaio_inossidabile "Acciaio inossidabile – italština")
- [日本語](https://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%82%B9%E3%83%86%E3%83%B3%E3%83%AC%E3%82%B9%E9%8B%BC "ステンレス鋼 – japonština")
- [ქართული](https://ka.wikipedia.org/wiki/%E1%83%A3%E1%83%9F%E1%83%90%E1%83%9C%E1%83%92%E1%83%90%E1%83%95%E1%83%98_%E1%83%A4%E1%83%9D%E1%83%9A%E1%83%90%E1%83%93%E1%83%98 "უჟანგავი ფოლადი – gruzínština")
- [Қазақша](https://kk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%BE%D1%82%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B1%D0%B0%D0%B9%D1%82%D1%8B%D0%BD_%D0%B1%D0%BE%D0%BB%D0%B0%D1%82 "Тоттанбайтын болат – kazaština")
- [한국어](https://ko.wikipedia.org/wiki/%EC%8A%A4%ED%85%8C%EC%9D%B8%EB%A6%AC%EC%8A%A4%EA%B0%95 "스테인리스강 – korejština")
- [Latviešu](https://lv.wikipedia.org/wiki/Ner%C5%ABso%C5%A1ais_t%C4%93rauds "Nerūsošais tērauds – lotyština")
- [मराठी](https://mr.wikipedia.org/wiki/%E0%A4%A8%E0%A4%BF%E0%A4%B7%E0%A5%8D%E0%A4%95%E0%A4%B2%E0%A4%82%E0%A4%95_%E0%A4%B8%E0%A5%8D%E0%A4%9F%E0%A5%80%E0%A4%B2 "निष्कलंक स्टील – maráthština")
- [Bahasa Melayu](https://ms.wikipedia.org/wiki/Keluli_tahan_karat "Keluli tahan karat – malajština")
- [Nederlands](https://nl.wikipedia.org/wiki/Roestvast_staal "Roestvast staal – nizozemština")
- [Norsk nynorsk](https://nn.wikipedia.org/wiki/Rustfritt_st%C3%A5l "Rustfritt stål – norština (nynorsk)")
- [Norsk bokmål](https://no.wikipedia.org/wiki/Rustfritt_st%C3%A5l "Rustfritt stål – norština (bokmål)")
- [Occitan](https://oc.wikipedia.org/wiki/Aci%C3%A8r_inoxidable "Acièr inoxidable – okcitánština")
- [Polski](https://pl.wikipedia.org/wiki/Stal_nierdzewna "Stal nierdzewna – polština")
- [پښتو](https://ps.wikipedia.org/wiki/%D8%AF_%D8%B2%D9%86%DA%AB_%D8%B6%D8%AF_%D9%81%D9%88%D9%84%D8%A7%D8%AF "د زنګ ضد فولاد – paštština")
- [Português](https://pt.wikipedia.org/wiki/A%C3%A7o_inoxid%C3%A1vel "Aço inoxidável – portugalština")
- [Română](https://ro.wikipedia.org/wiki/O%C8%9Bel_inoxidabil "Oțel inoxidabil – rumunština")
- [Русский](https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D1%8E%D1%89%D0%B0%D1%8F_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C "Нержавеющая сталь – ruština")
- [Srpskohrvatski / српскохрватски](https://sh.wikipedia.org/wiki/Nehr%C4%91aju%C4%87i_%C4%8Delik "Nehrđajući čelik – srbochorvatština")
- [Simple English](https://simple.wikipedia.org/wiki/Stainless_steel "Stainless steel – Simple English")
- [Slovenčina](https://sk.wikipedia.org/wiki/Nehrdzavej%C3%BAca_oce%C4%BE "Nehrdzavejúca oceľ – slovenština")
- [Slovenščina](https://sl.wikipedia.org/wiki/Nerjavno_jeklo "Nerjavno jeklo – slovinština")
- [Shqip](https://sq.wikipedia.org/wiki/%C3%87eliku_i_pandryshksh%C3%ABm "Çeliku i pandryshkshëm – albánština")
- [Српски / srpski](https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%80%D1%92%D0%B0%D1%98%D1%83%D1%9B%D0%B8_%D1%87%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA "Нерђајући челик – srbština")
- [Svenska](https://sv.wikipedia.org/wiki/Rostfritt_st%C3%A5l "Rostfritt stål – švédština")
- [Kiswahili](https://sw.wikipedia.org/wiki/Feleji_isiopatadoa "Feleji isiopatadoa – svahilština")
- [தமிழ்](https://ta.wikipedia.org/wiki/%E0%AE%A4%E0%AF%81%E0%AE%B0%E0%AF%81%E0%AE%B5%E0%AF%87%E0%AE%B1%E0%AE%BE_%E0%AE%8E%E0%AE%83%E0%AE%95%E0%AF%81 "துருவேறா எஃகு – tamilština")
- [ไทย](https://th.wikipedia.org/wiki/%E0%B9%80%E0%B8%AB%E0%B8%A5%E0%B9%87%E0%B8%81%E0%B8%81%E0%B8%A5%E0%B9%89%E0%B8%B2%E0%B9%84%E0%B8%A3%E0%B9%89%E0%B8%AA%E0%B8%99%E0%B8%B4%E0%B8%A1 "เหล็กกล้าไร้สนิม – thajština")
- [Türkmençe](https://tk.wikipedia.org/wiki/Poslama%C3%BDan_polat "Poslamaýan polat – turkmenština")
- [Türkçe](https://tr.wikipedia.org/wiki/Paslanmaz_%C3%A7elik "Paslanmaz çelik – turečtina")
- [Українська](https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9D%D0%B5%D1%96%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BB%D1%8C "Неіржавна сталь – ukrajinština")
- [Oʻzbekcha / ўзбекча](https://uz.wikipedia.org/wiki/Zanglamas_po%CA%BBlat "Zanglamas poʻlat – uzbečtina")
- [Vèneto](https://vec.wikipedia.org/wiki/Aciaio_inosidabi%C5%82e "Aciaio inosidabiłe – benátština")
- [Tiếng Việt](https://vi.wikipedia.org/wiki/Th%C3%A9p_kh%C3%B4ng_g%E1%BB%89 "Thép không gỉ – vietnamština")
- [Winaray](https://war.wikipedia.org/wiki/Asero_Inoksidable "Asero Inoksidable – warajština")
- [吴语](https://wuu.wikipedia.org/wiki/%E4%B8%8D%E9%94%88%E9%92%A2 "不锈钢 – čínština (dialekty Wu)")
- [ייִדיש](https://yi.wikipedia.org/wiki/%D7%96%D7%A9%D7%90%D7%95%D7%95%D7%A2%D7%A8%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%99_%D7%A9%D7%98%D7%90%D7%9C "זשאווערפריי שטאל – jidiš")
- [中文](https://zh.wikipedia.org/wiki/%E4%B8%8D%E9%8F%BD%E9%8B%BC "不鏽鋼 – čínština")
- [閩南語 / Bân-lâm-gú](https://zh-min-nan.wikipedia.org/wiki/Su-ti%C3%A1n-l%C3%A8-suh "Su-tián-lè-suh – čínština (dialekty Minnan)")
- [粵語](https://zh-yue.wikipedia.org/wiki/%E7%99%BD%E9%8B%BC "白鋼 – kantonština")

[Upravit odkazy](https://www.wikidata.org/wiki/Special:EntityPage/Q172587#sitelinks-wikipedia "Editovat mezijazykové odkazy")

- [Článek](/wiki/Korozivzdorn%C3%A1_ocel "Zobrazit obsahovou stránku [c]")
- [Diskuse](/wiki/Diskuse:Korozivzdorn%C3%A1_ocel "Diskuse ke stránce [t]")

čeština

- [Číst](/wiki/Korozivzdorn%C3%A1_ocel)
- [Editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit "Editovat tuto stránku [v]")
- [Editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit "Editovat zdrojový kód této stránky [e]")
- [Zobrazit historii](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=history "Starší verze této stránky. [h]")

Nástroje

Nástroje

přesunout do postranního paneluskrýt

Akce


- [Číst](/wiki/Korozivzdorn%C3%A1_ocel)
- [Editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit "Editovat tuto stránku [v]")
- [Editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit "Editovat zdrojový kód této stránky [e]")
- [Zobrazit historii](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=history)

Obecné


- [Odkazuje sem](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Co_odkazuje_na/Korozivzdorn%C3%A1_ocel "Seznam všech wikistránek, které sem odkazují [j]")
- [Související změny](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Souvisej%C3%ADc%C3%AD_zm%C4%9Bny/Korozivzdorn%C3%A1_ocel "Nedávné změny stránek, na které je odkazováno [k]")
- [Načíst soubor](//commons.wikimedia.org/wiki/Special:UploadWizard?uselang=cs "Nahrát obrázky či jiná multimédia [u]")
- [Speciální stránky](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Speci%C3%A1ln%C3%AD_str%C3%A1nky "Seznam všech speciálních stránek [q]")
- [Trvalý odkaz](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&oldid=23978270 "Trvalý odkaz na současnou verzi této stránky")
- [Informace o stránce](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=info "Více informací o této stránce")
- [Citovat stránku](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Citovat&page=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&id=23978270&wpFormIdentifier=titleform "Informace o tom, jak citovat tuto stránku")
- [Získat zkrácené URL](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:UrlShortener&url=https%3A%2F%2Fcs.wikipedia.org%2Fwiki%2FKorozivzdorn%25C3%25A1_ocel)
- [Stáhnout QR kód](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:QrCode&url=https%3A%2F%2Fcs.wikipedia.org%2Fwiki%2FKorozivzdorn%25C3%25A1_ocel)
- [Položka Wikidat](https://www.wikidata.org/wiki/Special:EntityPage/Q172587 "Odkaz na propojenou položku datového úložiště [g]")

Tisk/export


- [Vytvořit knihu](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Kniha&bookcmd=book_creator&referer=Korozivzdorn%C3%A1+ocel)
- [Stáhnout jako PDF](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:DownloadAsPdf&page=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=show-download-screen)
- [Verze k tisku](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&printable=yes "Tato stránka v podobě vhodné k tisku [p]")

Na jiných projektech


- [Wikimedia Commons](https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Stainless_steel)

Vzhled

přesunout do postranního paneluskrýt

Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Slitiny železa a uhlíku

[![Korozivzdorná ocel](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Gateway_arch.jpg/180px-Gateway_arch.jpg)](/wiki/Soubor:Gateway_arch.jpg "Korozivzdorná ocel")

- [Alotropické modifikace železa](/wiki/Alotropick%C3%A9_modifikace_%C5%BEeleza "Alotropické modifikace železa")

- [železo α](/wiki/%C5%BDelezo_alfa "Železo alfa")
- [železo β](/wiki/%C5%BDelezo_beta "Železo beta")
- [železo γ](/wiki/%C5%BDelezo_gama "Železo gama")
- [železo δ](/wiki/%C5%BDelezo_delta "Železo delta")

- Fáze slitiny železo–uhlík

- [ferit α](/wiki/Ferit_%CE%B1 "Ferit α")
- [ferit β](/wiki/Ferit_%CE%B2 "Ferit β")
- [austenit (γ)](/wiki/Austenit "Austenit")
- [ferit δ](/w/index.php?title=Ferit_%CE%B4&action=edit&redlink=1 "Ferit δ (stránka neexistuje)")
- [cementit](/wiki/Karbid_%C5%BEeleza "Karbid železa")
- [perlit](/w/index.php?title=Perlit_(eutektoid)&action=edit&redlink=1 "Perlit (eutektoid) (stránka neexistuje)")
- [ledeburit](/wiki/Ledeburit "Ledeburit")

- Mikrostruktury

- [martenzit](/wiki/Martenzit "Martenzit")
- [bainit](/wiki/Bainit "Bainit")
- [troostit](/w/index.php?title=Troostit&action=edit&redlink=1 "Troostit (stránka neexistuje)")
- [sorbit](/wiki/Sorbit_(ocel) "Sorbit (ocel)")

- Oceli

- Podle způsobu výroby

- [svářkové](/wiki/Sv%C3%A1%C5%99kov%C3%A1_ocel "Svářková ocel")
- [plávkové](/wiki/Pl%C3%A1vkov%C3%A1_ocel "Plávková ocel")

- Nelegované až středně legované

- [uhlíkové](/wiki/Uhl%C3%ADkov%C3%A1_ocel "Uhlíková ocel")
- [pérové](/w/index.php?title=P%C3%A9rov%C3%A1_ocel&action=edit&redlink=1 "Pérová ocel (stránka neexistuje)")
- [patinující](/wiki/Pov%C4%9Btrnostn%C4%9B_odoln%C3%A1_ocel "Povětrnostně odolná ocel")
- [nástrojové](/wiki/N%C3%A1strojov%C3%A1_ocel "Nástrojová ocel")

- Vysocelegované

- korozivzdorné
- [žáruvzdorné](/w/index.php?title=%C5%BD%C3%A1ruvzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&redlink=1 "Žáruvzdorná ocel (stránka neexistuje)")
- [žárupevné](/w/index.php?title=%C5%BD%C3%A1rupevn%C3%A1_ocel&action=edit&redlink=1 "Žárupevná ocel (stránka neexistuje)")

- Litiny

- [tvárná litina](/wiki/Tv%C3%A1rn%C3%A1_litina "Tvárná litina")
- [šedá litina](/wiki/%C5%A0ed%C3%A1_litina "Šedá litina")
- [temperovaná litina](/wiki/Temperovan%C3%A1_litina "Temperovaná litina")
- [bílá litina](/w/index.php?title=B%C3%ADl%C3%A1_litina&action=edit&redlink=1 "Bílá litina (stránka neexistuje)")

**Korozivzdorná ocel** (slangově **nerez**, **nerezová ocel** či **nerezavějící ocel**) (anglicky stainless steel) je vysocelegovaná [ocel](/wiki/Ocel "Ocel") se zvýšenou odolností vůči chemické i elektrochemické [korozi](/wiki/Koroze "Koroze"). Korozní odolnost je založena na schopnosti tzv. pasivace povrchu [železa](/wiki/%C5%BDelezo "Železo"). I když je pasivita korozivzdorných ocelí vůči celkové korozi dosažena v mnoha prostředích, lze se setkat v různých specifických prostředích se vznikem různých lokálních druhů koroze – štěrbinovou, bodovou, mezikrystalovou a korozním praskáním. Proto se kromě chrómu používají i další prvky, které zvyšují korozní odolnost pro daný typ koroze.

Korozivzdorné oceli lze rozdělit podle chemického složení a struktury do tří základních skupin: feritické, martenzitické, austenitické oceli a tzv. přechodové skupiny feriticko-austenitické, martenziticko-austenitické a poloferitické oceli. Ačkoli korozivzdorné oceli obsahují vysoké množství [legur](/wiki/Legov%C3%A1n%C3%AD "Legování"), 12 až 30 % [chrómu](/wiki/Chr%C3%B3m "Chróm"), až 30 % [niklu](/wiki/Nikl "Nikl") nebo do 24 % [manganu](/wiki/Mangan "Mangan") a dalších, vždy se jedná o slitinu uhlíku s železem, tj. ocel.

Použití korozivzdorných ocelí je široké, od [chemického](/wiki/Chemick%C3%BD_pr%C5%AFmysl "Chemický průmysl") a [potravinářského průmyslu](/wiki/Potravin%C3%A1%C5%99sk%C3%BD_pr%C5%AFmysl "Potravinářský průmysl"), přes [automobilový průmysl](/wiki/Automobilov%C3%BD_pr%C5%AFmysl "Automobilový průmysl"), ve [stavebnictví](/wiki/Stavebnictv%C3%AD "Stavebnictví") i jako architektonický materiál, při výrobě [lodí](/wiki/Lo%C4%8F "Loď") atd.

## Historický vývoj

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=1 "Editace sekce: Historický vývoj") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=1 "Editovat zdrojový kód sekce Historický vývoj")\]

[![Oznámení o vývoji korozivzdorné oceli v Sheffieldu z roku 1915 v New York Times](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Stainless_steel_nyt_1-31-1915.jpg/220px-Stainless_steel_nyt_1-31-1915.jpg)](/wiki/Soubor:Stainless_steel_nyt_1-31-1915.jpg) Oznámení o vývoji korozivzdorné oceli v [Sheffieldu](/wiki/Sheffield "Sheffield") z roku 1915 v _New York Times_[![První letadlo, v jehož konstrukci byla použita korozivzdorná ocel](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/2008_09_07_-_Philadelphia_-_Budd_BB-1_Pioneer_05.JPG/220px-2008_09_07_-_Philadelphia_-_Budd_BB-1_Pioneer_05.JPG)](/wiki/Soubor:2008_09_07_-_Philadelphia_-_Budd_BB-1_Pioneer_05.JPG) První letadlo [Budd BB-1 Pioneer](/w/index.php?title=Budd_BB-1_Pioneer&action=edit&redlink=1 "Budd BB-1 Pioneer (stránka neexistuje)"), v jehož konstrukci byla použita korozivzdorná ocel

Problematiku koroze znali pravděpodobně již ve starém Egyptě, v Řecku – od [Platona](/wiki/Platon "Platon"), v Římě – od [Plinia](/wiki/Plinius_star%C5%A1%C3%AD "Plinius starší") a [Vitruvia](/wiki/Marcus_Vitruvius_Pollio "Marcus Vitruvius Pollio"), i v [Dillí](/wiki/Dill%C3%AD "Dillí"), kde je dodnes zachován [železný pilíř](/wiki/Sloup_v_Dill%C3%AD "Sloup v Dillí") z 5. nebo 6. století. První dochované zmínky o korozi kovaných železných částí vodních staveb se objevily až v 15. století. Koroze litinových vodovodů byla pozorována až o zhruba dvě století později. Pro ochranu litiny se používalo pokovování cínem (v Česku už asi po roce 1000), mědí (v Anglii v 17. století).[\[1\]](#cite_note-cihal-15-1) V 18. století se problematikou koroze zabývali Stahl, [Lavoisier](/wiki/Antoine_Lavoisier "Antoine Lavoisier") a další. Roku 1821 Hall popisuje podstatu koroze jako oxidaci železa při působení vody a kyslíku. Později byla popsána koroze jako elektrochemický děj.[\[2\]](#cite_note-cihal-16-2)

Korozní odolnost slitiny železa s chrómem byla prokázána [Berthierem](/wiki/Pierre_Berthier "Pierre Berthier") v roce 1821 v [lučavce královské](/wiki/Lu%C4%8Davka_kr%C3%A1lovsk%C3%A1 "Lučavka královská"), Malletem v roce 1838 v korozním prostředí, Frémyem v roce 1857 v prostředí koncentrovaných kyselin a dalšími.[\[2\]](#cite_note-cihal-16-2)

Výzkum a vývoj korozivzdorných ocelí s chrómem a niklem se ale rozeběhl až během prvních dvaceti let 20. století. Nezanedbatelná je také práce Philipa Monnartza z roku 1911, která uvádí vlastnosti slitin železa s chrómem a jejich využití.[\[3\]](#cite_note-ssi-hist-3) V této práci naznačil dvě nejnižší meze obsahu chrómu a to 12,5 % pro odolnost proti [kyselině dusičné](/wiki/Kyselina_dusi%C4%8Dn%C3%A1 "Kyselina dusičná") na normální teploty a 14 % při jejím varu.
V kladenské [Poldině huti](/wiki/Hu%C5%A5_Poldi "Huť Poldi") byla v roce 1910 vyrobena ocel pro hlavně loveckých pušek s 10% obsahem niklu.[\[4\]](#cite_note-cihal-17-4)

[Harry Brearley](/w/index.php?title=Harry_Brearley&action=edit&redlink=1 "Harry Brearley (stránka neexistuje)") z [sheffieldských](/wiki/Sheffield "Sheffield") laboratoří, který hledal korozivzdorné slitiny pro sudy se střelným prachem, objevil v roce 1912 a následně zavedl výrobu martenzitické korozivzdorné oceli s obsahem uhlíku 0,24 %, chrómu 12,8 %.[\[5\]](#cite_note-Karlsson-47-5)
Benno Strauss a Eduard Maurer patentovali pro firmu [Krupp](/wiki/Krupp "Krupp") austenitickou korozivzdornou ocel 17. října 1912.[\[3\]](#cite_note-ssi-hist-3)[\[6\]](#cite_note-ThyssenKruppNirostaHist-6) O dva roky později Strauss a Maurer vyrobili ocel s 20 % chrómu, 7 % niklu a 0,25 % uhlíku pro výrobnu [čpavku](/wiki/Amoniak "Amoniak").[\[4\]](#cite_note-cihal-17-4)

První duplexní korozivzdorná ocel byla vyvinuta pro papírenský průmysl ve Švédsku okolo roku 1930. Teprve až ve 40. letech byly pochopeny metalurgické procesy a v padesátých letech standardizovány. Dalším významným skokem bylo kyslíko-argonové oduhličení ocelí na konci 60. let, které umožnilo výrobu nízkouhlíkových ocelí s regulovaným množstvím dusíku. Od 70. let dochází k výrobě vysoce kvalitních ocelí a _super-_ korozivzdorných ocelí, např. superferitických s vynikající korozní odolností nebo superduplexních ocelí s výbornou korozivzdorností a zároveň dobrou svařitelností.[\[7\]](#cite_note-Karlsson-48-7)[\[8\]](#cite_note-bssa-DuplexSimpleGuide-8)

Korozivzdorné oceli byly používány mj. i ve vojenském průmyslu již během [první světové války](/wiki/Prvn%C3%AD_sv%C4%9Btov%C3%A1_v%C3%A1lka "První světová válka"), např. v motorech letadel [Sopwith Triplane](/wiki/Sopwith_Triplane "Sopwith Triplane"), [Sopwith Camel](/wiki/Sopwith_Camel "Sopwith Camel"), a dalších.[\[9\]](#cite_note-bssa-hist-9)

## Koroze

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=2 "Editace sekce: Koroze") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=2 "Editovat zdrojový kód sekce Koroze")\]

Podrobnější informace naleznete v článku [Koroze](/wiki/Koroze "Koroze").

Ačkoliv se ocel nazývá korozivzdornou nebo někdy nerezovou neznamená to, že nepodléhá korozi. Za běžných podmínek působení atmosférického či vodního prostředí se s korozí lze setkat výjimečně, např. u zábradlí, příborů apod. Při působení agresivního prostředí se lze setkat s korozí korozivzdorných ocelí.[\[10\]](#cite_note-bssa-StainlessStellCorrode-10)

### Druhy koroze

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=3 "Editace sekce: Druhy koroze") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=3 "Editovat zdrojový kód sekce Druhy koroze")\]

#### Chemická

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=4 "Editace sekce: Chemická") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=4 "Editovat zdrojový kód sekce Chemická")\]

K chemické korozi dochází při styku tuhých látek s plynnými jako oxidačně-redukční reakce. Její rychlost dominantně závisí na teplotě prostředí.[\[11\]](#cite_note-cihal-22-11)[\[12\]](#cite_note-vscht-novak-12)

### Mezikrystalová koroze

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=5 "Editace sekce: Mezikrystalová koroze") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=5 "Editovat zdrojový kód sekce Mezikrystalová koroze")\]

[![Mezikrystalová koroze austenitické korozivzdorné oceli](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Intergranular_corrosion.JPG/220px-Intergranular_corrosion.JPG)](/wiki/Soubor:Intergranular_corrosion.JPG "Mezikrystalová koroze austenitické korozivzdorné oceli")

Mezikrystalová koroze austenitické korozivzdorné oceli

[![Znecitlivělá austenitická korozivzdorná ocel s patrnými karbidickými precipitovanými částicemi](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/Unsensitised_structure_of_type_304_stainless_steel.jpg/220px-Unsensitised_structure_of_type_304_stainless_steel.jpg)](/wiki/Soubor:Unsensitised_structure_of_type_304_stainless_steel.jpg "Znecitlivělá austenitická korozivzdorná ocel s patrnými karbidickými precipitovanými částicemi")

Znecitlivělá austenitická korozivzdorná ocel s patrnými karbidickými precipitovanými částicemi

Mikrostruktura

Korozivzdorné oceli mají zvýšenou citlivost k mezikrystalové korozi, kterou způsobuje vylučování karbidů chrómu (např. M23C6, M7C3)[\[pozn. 1\]](#cite_note-14) na hranicích zrn odebíráním chrómu z přilehlých oblastí až klesne jeho obsah pod minimální mez, pod kterou může dojít ke vzniku koroze, zvláště v roztocích [kyseliny fosforečné](/wiki/Kyselina_fosfore%C4%8Dn%C3%A1 "Kyselina fosforečná"), [octové](/wiki/Kyselina_octov%C3%A1 "Kyselina octová"), [mléčné](/wiki/Kyselina_ml%C3%A9%C4%8Dn%C3%A1 "Kyselina mléčná") nebo v [mořské vodě](/wiki/Mo%C5%99sk%C3%A1_voda "Mořská voda") či chlorovaných rozpouštědel. K precipitaci karbidů dochází při tepelném zpracování v oblasti 400 až 800 °C, např. při svařování. Tento jev se nazývá zcitlivění korozivzdorných ocelí. Homogenní tuhý roztok a tedy zpětné rozpuštění karbidů lze dosáhnout při tzv. [rozpouštěcím žíháním](/w/index.php?title=Rozpou%C5%A1t%C4%9Bc%C3%AD_%C5%BE%C3%ADh%C3%A1n%C3%AD&action=edit&redlink=1 "Rozpouštěcí žíhání (stránka neexistuje)") při teplotě 1000 až 1150 °C. Pro znecitlivění ocelí k mezikrystalové korozi se používá titanu nebo niobu, který přednostně vytváří karbidy a tím snižuje obsah uhlíku a potlačuje vznik nežádoucích karbidů chrómu. Oceli legované titanem nebo niobem se pak nazývají stabilizované a jsou vhodné i ke svařování.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)[\[14\]](#cite_note-cihal-70-15)[\[15\]](#cite_note-bssa-CorrMech-16) Odolnost ocelí vystavených vyšším teplotám vůči mezikrystalové korozi lze též zvýšit snížením obsahu uhlíku, tuto závislost popisují tzv. Rolasonovy křivky.[\[16\]](#cite_note-Kovarik-15-17)[\[17\]](#cite_note-vscht-mkk-18)

### Bodová koroze

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=6 "Editace sekce: Bodová koroze") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=6 "Editovat zdrojový kód sekce Bodová koroze")\]

Bodová koroze ( [anglicky](/wiki/Angli%C4%8Dtina "Angličtina") pitting) vzniká při lokálním porušení pasivní vrstvy v místech s nehomogennostmi a vadami jakými jsou např. nekovové vměstky [MnS](/wiki/MnS "MnS"), [FeS](/wiki/FeS "FeS") a [CaS](/wiki/CaS "CaS").[\[18\]](#cite_note-cihal-63-19) V drobných ale hlubokých důlcích se zvyšuje koncentrace agresivních [iontů](/wiki/Ion "Ion"), které dále prohlubují korozní důlek.[\[19\]](#cite_note-vscht-pitting-20) Pro zvýšení odolnosti se zvyšuje obsah chrómu nebo se přidává molybden či dusík.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)[\[15\]](#cite_note-bssa-CorrMech-16)
Odolnost proti bodové (pittingové) korozi lze [empiricky](/wiki/Empirie "Empirie") vyjádřit následujícím indexem PRE:[\[8\]](#cite_note-bssa-DuplexSimpleGuide-8)[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)[\[19\]](#cite_note-vscht-pitting-20)[\[20\]](#cite_note-jkbtoolPitting-21)

- pro austenitické oceli jako PRE = Cr + 3,3×Mo + 16×N \[hm. %\],
- pro austeniticko-feritické oceli jako PRE = Cr + 3,3×Mo + 30×N \[hm. %\].

### Štěrbinová koroze

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=7 "Editace sekce: Štěrbinová koroze") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=7 "Editovat zdrojový kód sekce Štěrbinová koroze")\]

Štěrbinová koroze má podobný charakter jako bodová koroze. Pro její vznik je rozhodující kvalita pasivní vrstvy a geometricky nevhodný tvar např. ve styčné spáře [šroubového styku](/wiki/%C5%A0roubov%C3%BD_spoj "Šroubový spoj").[\[21\]](#cite_note-cihal-67-22)

### Koroze za napětí

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=8 "Editace sekce: Koroze za napětí") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=8 "Editovat zdrojový kód sekce Koroze za napětí")\]

Koroze za napětí (korozní praskání) vzniká i v málo agresivním prostředí obsahující [chloridy](/wiki/Chloridy "Chloridy") a [hydroxidy](/wiki/Hydroxidy "Hydroxidy") a za působení mechanického namáhání ( [napětí](/wiki/Nap%C4%9Bt%C3%AD_(mechanika) "Napětí (mechanika)")).[\[22\]](#cite_note-cihal-74-23) Pro austenitické a duplexní oceli je agresivní prostředí tvořené např. [MgCl2](/wiki/MgCl2 "MgCl2"), [BaCl2](/wiki/BaCl2 "BaCl2"), [NaCl](/wiki/NaCl "NaCl") – [H2O](/wiki/H2O "H2O"), [mořská voda](/wiki/Mo%C5%99sk%C3%A1_voda "Mořská voda"), [NaOH](/wiki/NaOH "NaOH") \- [H2S](/wiki/Sulfan "Sulfan"), pro feritické pak H2S, [NH4Cl](/wiki/NH4Cl "NH4Cl"), [NH4NO3](/wiki/NH4NO3 "NH4NO3").[\[23\]](#cite_note-vscht-korprask-24) Kromě mechanického namáhání může být původcem napětí i tzv. reziduální napětí způsobené výrobou, např. válcováním nebo svařováním.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13) Pro snížení rizika korozního praskání je vhodné snížit reziduální pnutí, snížit agresivitu prostředí případně zvýšit obsah molybdenu na 6 hm. %.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)[\[15\]](#cite_note-bssa-CorrMech-16)[\[24\]](#cite_note-vscht-korprask2-25)

### Galvanická (bimetalická) koroze

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=9 "Editace sekce: Galvanická (bimetalická) koroze") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=9 "Editovat zdrojový kód sekce Galvanická (bimetalická) koroze")\]

Galvanická koroze se objevuje při kontaktu dvou rozdílných kovů[\[pozn. 2\]](#cite_note-26) vodivým elektrolytem (např. kondenzací atmosférické vlhkosti). Kov s nižší korozní ušlechtilostí (anoda) koroduje rychleji, než pokud by bylo zabráněno vodivému propojení. Typickým příkladem jsou šroubové spoje, ve které spojují části z korozivzdorné oceli šrouby z uhlíkové oceli. Části spoje z uhlíkové oceli budou korodovat masivněji než u spoje celého z uhlíkové oceli.[\[15\]](#cite_note-bssa-CorrMech-16)

## Charakteristika

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=10 "Editace sekce: Charakteristika") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=10 "Editovat zdrojový kód sekce Charakteristika")\]

[![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Mecanisme_passivation_inox_cs.svg/170px-Mecanisme_passivation_inox_cs.svg.png)](/wiki/Soubor:Mecanisme_passivation_inox_cs.svg) Mechanismus pasivace korozivzdorných ocelí

Korozivzdorná ocel je vysocelegovaná ocel se zvýšenou odolností vůči chemické i elektrochemické korozi.
Korozní odolnost je založena na schopnosti tzv. pasivace povrchu železa. Velmi tenká vrstva oxidů (5×10−6 mm[\[25\]](#cite_note-Kovarik-14-27), 1–2×10−6 mm[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)) se vytvoří reakcí s okolním prostředím.[\[26\]](#cite_note-cihal-52-28)[\[27\]](#cite_note-stainless-online-why-29)
Pasivity lze dosáhnout již při obsahu nad 13 hm. %[\[28\]](#cite_note-cihal-27-30) resp. nad 12 hm. %[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)[\[16\]](#cite_note-Kovarik-15-17)[\[29\]](#cite_note-MaJS-143-31) resp. nad 10,5 %[\[27\]](#cite_note-stainless-online-why-29) [chrómu](/wiki/Chr%C3%B3m "Chróm") v [tuhém roztoku](/wiki/Tuh%C3%BD_roztok "Tuhý roztok"), při kterém se na povrchu vytvoří vrstva [oxidu chromitého](/wiki/Oxid_chromit%C3%BD "Oxid chromitý"). To však neplatí pro vysocekorozivní prostředí jako jsou [kyselina chlorovodíková](/wiki/Kyselina_chlorovod%C3%ADkov%C3%A1 "Kyselina chlorovodíková") nebo [kyselina sírová](/wiki/Kyselina_s%C3%ADrov%C3%A1 "Kyselina sírová").[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)
I když je pasivita korozivzdorných ocelí vůči celkové korozi dosažena v mnoha prostředích, lze se setkat v různých specifických prostředích se vznikem různých lokálních druhů koroze – štěrbinovou, bodovou, mezikrystalovou a korozním praskáním.[\[30\]](#cite_note-cihal-57-32) Proto se kromě chrómu používají i další prvky, které zvyšují korozní odolnost pro daný typ koroze, např. [nikl](/wiki/Nikl "Nikl"), [molybden](/wiki/Molybden "Molybden"), aj.[\[30\]](#cite_note-cihal-57-32)[\[31\]](#cite_note-MaJS-144-33)

Korozivzdorné oceli lze rozdělit podle chemického složení a struktury do tří základních skupin: feritické, martenzitické, austenitické oceli a tzv. přechodové skupiny feriticko-austenitické, martenziticko-austenitické a poloferitické oceli.[\[29\]](#cite_note-MaJS-143-31)[\[32\]](#cite_note-cihal-85-34)
Ačkoli korozivzdorné oceli obsahují vysoké množství legur, 12 až 30 % chrómu, až 30 % niklu nebo do 24 % [manganu](/wiki/Mangan "Mangan") a dalších, vždy se jedná o slitinu uhlíku s železem, tj. ocel.[\[32\]](#cite_note-cihal-85-34)[\[33\]](#cite_note-cihal-87-35)

[![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Diagramme_schaeffler_text_zoom.svg/220px-Diagramme_schaeffler_text_zoom.svg.png)](/wiki/Soubor:Diagramme_schaeffler_text_zoom.svg) Schaefflerův diagram s oblastmi

**A** – austenit

**M** – martenzit

**F** – ferit

**A+F** – austenit + ferit

a s De Longovou stupnicí obsahu feritu v %

Pro získání odhadu struktury korozivzdorné chróm-niklové oceli se používá Shaefflerův a De Longův diagram. Tento [binární diagram](/w/index.php?title=Bin%C3%A1rn%C3%AD_diagram&action=edit&redlink=1 "Binární diagram (stránka neexistuje)") ukazuje vlivy feritotvorných prvků ekvivalentem %Creq a austenitotvorných prvků ekvivalentem %Nieq na výslednou strukturu oceli.[\[34\]](#cite_note-MaJS-145-36)[\[35\]](#cite_note-cihal-129-37) Ekvivalenty %Creq a %Nieq jsou počítány podle vztahů:[\[34\]](#cite_note-MaJS-145-36)

- %Creq = Cr + Mo + 1,5 Si + 0,5 Nb \[hm. %\],
- %Nieq = Ni + 30 C + 0.5 Mn \[hm. %\],

resp.:[\[35\]](#cite_note-cihal-129-37)

- %Creq = Cr + 2 Mo + 1,5 Si + 0,5 Nb + 0,5 Ti \[hm. %\],
- %Nieq = Ni + 30 C + 30 N + 0.5 Mn \[hm. %\].

Pro výpočty ekvivalenty chrómu a niklu Schaefflerova diagramu existuje mnoho postupů, které závisí na druhu oceli, množství a druhu použitých legur. Například upravený Shaefflerův diagram označovaný jako WRC - 1992, a další.[\[36\]](#cite_note-MaJS-147-38)[\[37\]](#cite_note-cihal-131-132-39)

[![Pahýl](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Wiki_letter_w.svg/25px-Wiki_letter_w.svg.png)](/wiki/Soubor:Wiki_letter_w.svg "Pahýl")_Tato část článku je příliš stručná nebo [postrádá důležité informace](/wiki/Wikipedie:Pah%C3%BDl "Wikipedie:Pahýl"). Pomozte Wikipedii tím, že ji vhodně [rozšíříte](https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit)._

## Druhy korozivzdorných ocelí

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=11 "Editace sekce: Druhy korozivzdorných ocelí") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=11 "Editovat zdrojový kód sekce Druhy korozivzdorných ocelí")\]

### Austenitická korozivzdorná ocel

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=12 "Editace sekce: Austenitická korozivzdorná ocel") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=12 "Editovat zdrojový kód sekce Austenitická korozivzdorná ocel")\]

[![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Pfanne_%28Edelstahl%29.jpg/220px-Pfanne_%28Edelstahl%29.jpg)](/wiki/Soubor:Pfanne_(Edelstahl).jpg) Použití v potravinářském průmyslu.

Austenitické korozivzdorné oceli obvykle obsahují méně než 0,10 % uhlíku, 16–22 % chrómu, 8–40 % niklu, 0–5 % molybdenu, případně dusík, titan, niob, měď nebo křemík. Austenitické se nazývají podle [austenitické struktury](/wiki/Austenit "Austenit"), kterou dosahují za normální teploty i za teplot pod bodem mrazu. Austenitickou strukturu zajišťuje dostatek tzv. austenitotvorných prvků, např. nikl, mangan, uhlík a dusík.[\[38\]](#cite_note-cihal-128-40)

Mají nízkou [mez kluzu](/wiki/Mez_kluzu "Mez kluzu") 230–300 MPa, ale vysokou houževnatost až 240 J·cm2 při -196 °C a tažnost 45–65 %, díky které jsou vhodné ke tváření za studena, po kterém lze dosáhnout meze kluzu 510–960 MPa avšak při odpovídajícím snížení tažnosti na 25–8 %.[\[39\]](#cite_note-cihal-140-41)[\[40\]](#cite_note-cihal-tab-3.6-42)

Jsou nemagnetické, ale zbytkový obsah 3–10 % [feritu δ](/w/index.php?title=Ferit_%CE%B4&action=edit&redlink=1 "Ferit δ (stránka neexistuje)") může způsobovat slabý [feromagnetismus](/wiki/Feromagnetismus "Feromagnetismus").[\[16\]](#cite_note-Kovarik-15-17)[\[41\]](#cite_note-cihal-126-43)[\[42\]](#cite_note-bssa-MagPermeab-44)

Z hlediska korozivzdornosti odolávají celkové korozi za přispění chrómu, molybdenu, mědi, křemíku a niklu, mezikrystalové korozi stabilizací titanem případně niobem, bodové a štěrbinové korozi molybdenem, křemíkem a dusíkem, koroznímu praskání omezením obsahu fosforu, arzénu, antimonu popř. cínu.[\[41\]](#cite_note-cihal-126-43) Jsou náchylné ke korozi pod napětím.[\[8\]](#cite_note-bssa-DuplexSimpleGuide-8)

Austenitických ocelí se však vyrábějí desítky druhů ve následujících třech základních skupinách.[\[41\]](#cite_note-cihal-126-43)[\[43\]](#cite_note-cihal-127-45)

- chróm-niklové oceli s 0,01–0,15 % uhlíku, 12–25 % chrómu, 8–38 % niklu, s případnými dalšími legurami - dusík, molybden, měď, křemík a stabilizované titanem a niobem;
- chróm-mangan-niklové s 0,02–0,15 % uhlíku, 12–22 % chrómu, 5–12 % manganu, 3–8 % niklu, s případnými dalšími legurami - dusík, molybden a měď, stabilizované titanem a niobem;
- chróm-manganové s 0,02–0,08 % uhlíku, 10–18 % chrómu, 14–25 % manganu, 3–8 % niklu, s případnými dalšími legurami - dusík, molybden a měď, stabilizované titanem a niobem.

Typickým příkladem jsou oceli s obsahem uhlíku 0,08 %, 18 % chrómu a 8 % resp. 10 % niklu. Tyto oceli se často používají v potravinářském průmyslu, kde se výrobky z nich vyrobené se často označují 18–8 resp. 18–10. Jejich velkou výhodou je velmi dobrá korozní odolnost vůči roztokům solí, masu a krvi a jsou-li vhodně čištěny (např. voda, pára, mechanické drhnutí, detergenty, alkalické roztoky, organická rozpouštědla, kyselina dusičná).[\[44\]](#cite_note-bssa-FoodIndustrial-46)

[![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Knivmagnet.jpg/220px-Knivmagnet.jpg)](/wiki/Soubor:Knivmagnet.jpg) Kuchyňské nože z martenzitické korozivzdorné oceli uchycené magnetem

### Martenzitická korozivzdorná ocel

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=13 "Editace sekce: Martenzitická korozivzdorná ocel") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=13 "Editovat zdrojový kód sekce Martenzitická korozivzdorná ocel")\]

Martenzitická korozivzdorná ocel s obsahem chrómu od 12 do 18 % a až 1,5 % (0,1–1,2 hm. %[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)) uhlíku je schopna zakalení z austenitizační teploty, tj. nad linií _GSE_ v [binárním diagramu železo-uhlík](/wiki/Bin%C3%A1rn%C3%AD_diagram_%C5%BEelezo-uhl%C3%ADk "Binární diagram železo-uhlík"). Chróm jako feritotvorný prvek také snižuje kritickou rychlost ochlazování při [anizotropickém rozpadu austenitu](/w/index.php?title=Diagram_anizotermick%C3%A9ho_rozpadu_austenitu&action=edit&redlink=1 "Diagram anizotermického rozpadu austenitu (stránka neexistuje)"), tzn. že dochází k zakalení i na vzduchu. Oceli lze po kalení i vyžíhat mezi 600–750 °C pro získání feritické struktury s karbidy.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)[\[45\]](#cite_note-cihal-94-47) Pokud není požadována houževnatost nebo tažnost (např. u chirurgických nástrojů, nebo [holicích čepelek](/wiki/%C5%BDiletka "Žiletka")), lze dosáhnout [zušlechťováním](/w/index.php?title=Zu%C5%A1lech%C5%A5ov%C3%A1n%C3%AD_ocel%C3%AD&action=edit&redlink=1 "Zušlechťování ocelí (stránka neexistuje)") (kalením a popouštěním) až 2 000 MPa pevnosti v tahu.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)[\[46\]](#cite_note-EuroInox-87-48)[\[47\]](#cite_note-Kovarik-16-49) Oceli mohou být také [precipitačně](/wiki/Precipitace "Precipitace") vytvrzené a zpevněné legováním mědí, titanem, niobem, hliníkem nebo molybdenem při obsahu uhlíku do 0,1 %.[\[48\]](#cite_note-Kovarik-17-50) Martenzitické oceli jsou feromagnetické.

Nejčastější používané martenzitické korozivzdorné ocelí – s ohledem na dobré mechanické vlastnosti a poměrně vysokou korozní odolnost – jsou při obsahu uhlíku do 0,15 % při obsahu chrómu 11,5 až 13,5 %. Pro nožířské účely jsou používány oceli s obsahem uhlíku od 0,2 do 0,4 % a chrómu od 12 do 14,5 % při zachování dostatečné tažnosti a zároveň i tvrdosti. Oceli s obsahem uhlíku od 0,6 do 1,5 % a chrómu od 16 do 18 % sice dosahují vyšší tvrdosti, ale zároveň mají i nižší korozivzdornost. U ocelí chrómniklových s obsahem niklu nad 2 % je zvýšen obsah chrómu na 16–18 % v závislosti na obsahu uhlíku anebo dalších feritotvorných prvků např. molybdenu. Takovým složením lze získat materiál dostatečné pevnosti ale i tažnosti zároveň. Oceli s nízkým obsahem uhlíku – do 0,05 %, 3–6 % niklu a 13–16 % chrómu lze popouštět a získat tak martenziticko-austenitickou strukturu s až 30 % austenitu a s dobrou [svařitelností](/w/index.php?title=Sva%C5%99itelnost&action=edit&redlink=1 "Svařitelnost (stránka neexistuje)").[\[44\]](#cite_note-bssa-FoodIndustrial-46)[\[48\]](#cite_note-Kovarik-17-50)[\[49\]](#cite_note-cihal-95-51)[\[50\]](#cite_note-cihal-97-52)[\[51\]](#cite_note-cihal-98-53)

### Feritická korozivzdorná ocel

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=14 "Editace sekce: Feritická korozivzdorná ocel") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=14 "Editovat zdrojový kód sekce Feritická korozivzdorná ocel")\]

Feritické oceli se vyznačují strukturou [feritu α](/wiki/Ferit_%CE%B1 "Ferit α") i při teplotách běžného tepelného zpracování v intervalu 750 do 900 °C, nedosáhnou přeměny na austenit a proto nejsou schopné zakalení na martenzitickou strukturu. Takového chování lze získat při obsahu chrómu od 17 do 26 %. Protože rozpustnost uhlíku ve feritu je nižší než v austenitu, uhlík není v přesycené martenzitické formě ale je vylučován ve formě karbidů chrómu typu M23C6, chróm navíc tvoří i nitridy Cr2N.[\[52\]](#cite_note-cihal-112-54)[\[53\]](#cite_note-cihal-114-55)
Feritické korozivzdorné oceli lze rozdělit podle chemického složení následovně:[\[53\]](#cite_note-cihal-114-55)[\[54\]](#cite_note-cihal-115-56)

- oceli s obsahem chrómu od 11,5 do 13,5 %, uhlíkem do 0,08 % a jsou legovány feritotvornými prvky např. hliníkem, titanem nebo niobem mají potlačenou austenitickou oblast a tudíž i martenzitickou přeměnu,
- oceli s obsahem chrómu do 16 do 18 %, uhlíkem do 0,1 % se stabilizací titanem nebo niobem a legované molybdenem,
- oceli s obsahem chrómu od 20 do 30 %, uhlíkem od 0,002 do 0,2 % mají jednu z nejvyšších odolností proti korozi; pokud jsou legovány 0,5 až 4 % molybdenu dosahují nízké [přechodové teploty](/w/index.php?title=P%C5%99echodov%C3%A1_teplota&action=edit&redlink=1 "Přechodová teplota (stránka neexistuje)") až při -40 °C.

Značnou nevýhodou feritických ocelí je riziko jejich zkřehnutí při působení vysokých teplot (cca nad 1000 °C,[\[55\]](#cite_note-cihal-116-57) okolo 900 °C[\[56\]](#cite_note-MaJS-149-58)), kdy dochází k uvolňování uhlíku z karbidů za vzniku austenitu a po ochlazení martenzitická struktura, nebo při vzniku fáze σ, která vzniká při obsahu chrómu v rozmezí 15–30 % a působení teplot 600–800 °C, nebo zkřehnutím 475 °C při kterém dochází ke snížení houževnatosti a tažnosti materiálu při teplotním působení od 350 do 500 °C[\[57\]](#cite_note-cihal-117-59) (od 450 do 525 °C[\[56\]](#cite_note-MaJS-149-58)), např. při svařování.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)[\[55\]](#cite_note-cihal-116-57)[\[56\]](#cite_note-MaJS-149-58)[\[57\]](#cite_note-cihal-117-59)

Při ohřevu ocelí nad 900 °C lze dosáhnout austenitu a následně při ochlazování částečně martenzitické struktury při obsahu chrómu od 13 do 16 %. Takové oceli se potom nazývají poloferitické.[\[58\]](#cite_note-cihal-113-60)

V potravinářském průmyslu se používají do slabých korozivních prostředí (pro zeleninu, ovoce, suché potraviny, nápoje apod.) s požadavkem na svařování, např. desky pracovních stolů.[\[44\]](#cite_note-bssa-FoodIndustrial-46)

### Austeniticko-feritická korozivzdorná ocel

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=15 "Editace sekce: Austeniticko-feritická korozivzdorná ocel") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=15 "Editovat zdrojový kód sekce Austeniticko-feritická korozivzdorná ocel")\]

Austeniticko-feritické korozivzdorné oceli mají ve své struktuře podíl jak fáze austenitu tak i [feritu δ](/w/index.php?title=Ferit_%CE%B4&action=edit&redlink=1 "Ferit δ (stránka neexistuje)"), kterého se může vyskytovat v objemu 30 až 50 %. Podílu feritu je závislý na přítomnosti feritotvorných a austenitotvorných prvků.[\[59\]](#cite_note-cihal-151-61)

Dvoufázová směs umožňuje vytvoření jemnější zrno[\[pozn. 3\]](#cite_note-finegrain-62) v obou fázích.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13) Vytvořením takové dvoufázové oceli – často také označované jako duplexní ocel – lze dosáhnout vyšší mezi kluzu zhruba 400–500 MPa, dobré svařitelnosti, dostatečné houževnatosti (horší než u austenitických a lepší než u feritických ocelí) a zvýšení odolnosti nejenom vůči korozi pod napětím.[\[8\]](#cite_note-bssa-DuplexSimpleGuide-8) Při podílu feritu mezi 40 a 50 % lze získat optimální mechanické vlastnosti jak z hlediska pevnosti tak i houževnatosti.[\[60\]](#cite_note-cihal-153-63)

Při legování molybdenem, mědí eventuálně dusíkem lze dosáhnout vyšší korozní odolnosti proti mezikrystalové, bodové a štěrbinové korozi a oceli tak lez v prostředí kyseliny sírové a fosforečné, mořské vody i v chloridech.[\[61\]](#cite_note-cihal-154-64)

Typické složení 80 % austeniticko-feritických ocelí je 22–23 hm. % chrómu, 4,5–6,5 hm. % niklu a 3–3,5 hm. % molybdenu.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)

Omezením duplexních ocelí je dlouhodobé použití při zvýšených teplotách mezi 700 a 1000 °C, kdy dochází k vytvrzování a tedy i křehnutí vylučováním tzv. [fáze sigma](/w/index.php?title=F%C3%A1ze_sigma&action=edit&redlink=1 "Fáze sigma (stránka neexistuje)") a [stárnutím](/w/index.php?title=St%C3%A1rnut%C3%AD_oceli&action=edit&redlink=1 "Stárnutí oceli (stránka neexistuje)") (vytvrzováním, křehnutím) při 475 °C (v intervalu teplot 350 až 550 °C).[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)[\[60\]](#cite_note-cihal-153-63)

## Odkazy

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=16 "Editace sekce: Odkazy") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=16 "Editovat zdrojový kód sekce Odkazy")\]

### Poznámky

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=17 "Editace sekce: Poznámky") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=17 "Editovat zdrojový kód sekce Poznámky")\]

1. [↑](#cite_ref-14)_M_ v [sumárním vzorci](/wiki/Chemick%C3%BD_vzorec#Sumární_vzorec "Chemický vzorec") zastupuje směs atomů kovů železa, molybdenu, chrómu a manganu.[\[13\]](#cite_note-Sourmail-13)
2. [↑](#cite_ref-26)Protože se jedná o spojení dvou kovů, označuje se tato koroze někdy jako bimetalická.
3. [↑](#cite_ref-finegrain_62-0)Čím menší zrno (krystal) tím lepší mechanické vlastnosti.

### Reference

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=18 "Editace sekce: Reference") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=18 "Editovat zdrojový kód sekce Reference")\]

_V tomto článku byl použit [překlad](/wiki/Wikipedie:WikiProjekt_P%C5%99eklad/Rady "Wikipedie:WikiProjekt Překlad/Rady") textu z článku [Stainless steel](https://en.wikipedia.org/wiki/Stainless_steel?oldid=464073955) na anglické Wikipedii._

01. [↑](#cite_ref-cihal-15_1-0)[Číhal](#cihal), str. 15
02. ↑ [a](#cite_ref-cihal-16_2-0) [b](#cite_ref-cihal-16_2-1)[Číhal](#cihal), str. 16
03. ↑ [a](#cite_ref-ssi-hist_3-0) [b](#cite_ref-ssi-hist_3-1)_History of Stainless Steel_ \[online\]. Stainless Steel Information \[cit. 2011-12-06\]. [Dostupné online](http://www.estainlesssteel.com/historyofstainlesssteel.shtml). (anglicky)
04. ↑ [a](#cite_ref-cihal-17_4-0) [b](#cite_ref-cihal-17_4-1)[Číhal](#cihal), str. 17
05. [↑](#cite_ref-Karlsson-47_5-0)[Karlsson](#Karlsson), str. 47
06. [↑](#cite_ref-ThyssenKruppNirostaHist_6-0)_ThyssenKrupp Nirosta: History_ \[online\]. ThyssenKrupp Nirosta \[cit. 2011-12-06\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20120331161757/http://www.thyssenkrupp-nirosta.de/History.22.0.html?&L=1) pořízeném dne 2012-03-31. (anglicky, německy, polsky)
07. [↑](#cite_ref-Karlsson-48_7-0)[Karlsson](#Karlsson), str. 48
08. ↑ [a](#cite_ref-bssa-DuplexSimpleGuide_8-0) [b](#cite_ref-bssa-DuplexSimpleGuide_8-1) [c](#cite_ref-bssa-DuplexSimpleGuide_8-2) [d](#cite_ref-bssa-DuplexSimpleGuide_8-3)_Duplex Stainless Steels - A Simplified Guide_ \[online\]. British Stainless Steel Association \[cit. 2012-01-01\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20160615000137/http://www.bssa.org.uk/topics.php?article=668). (anglicky)
09. [↑](#cite_ref-bssa-hist_9-0)_The History of Stainless Steel_ \[online\]. British Stainless Steel Association \[cit. 2011-12-06\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20120120185344/http://www.bssa.org.uk/about_stainless_steel.php?id=82) pořízeném dne 2012-01-20. (anglicky)
10. [↑](#cite_ref-bssa-StainlessStellCorrode_10-0)_Does stainless steel corrode?_ \[online\]. British Stainless Steel Association \[cit. 2011-12-28\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20111127222231/http://bssa.org.uk/faq.php?id=8) pořízeném dne 2011-11-27. (anglicky)
11. [↑](#cite_ref-cihal-22_11-0)[Číhal](#cihal), str. 22
12. [↑](#cite_ref-vscht-novak_12-0)NOVÁK, P. Druhy koroze kovů. _Koroze a ochrana materiálu_. 2005, roč. 49, čís. 4, s. 75–82. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20100215160653/http://www.vscht.cz/met/aki/kom_49/49_75_82.pdf) pořízeném dne 2010-02-15. [ISSN](/wiki/International_Standard_Serial_Number "International Standard Serial Number") [0452-599X](https://worldcat.org/issn/0452-599X). [Archivováno](https://web.archive.org/web/20100215160653/http://www.vscht.cz/met/aki/kom_49/49_75_82.pdf) 15\. 2. 2010 na [Wayback Machine](/wiki/Internet_Archive "Internet Archive").
13. ↑ [a](#cite_ref-Sourmail_13-0) [b](#cite_ref-Sourmail_13-1) [c](#cite_ref-Sourmail_13-2) [d](#cite_ref-Sourmail_13-3) [e](#cite_ref-Sourmail_13-4) [f](#cite_ref-Sourmail_13-5) [g](#cite_ref-Sourmail_13-6) [h](#cite_ref-Sourmail_13-7) [i](#cite_ref-Sourmail_13-8) [j](#cite_ref-Sourmail_13-9) [k](#cite_ref-Sourmail_13-10) [l](#cite_ref-Sourmail_13-11) [m](#cite_ref-Sourmail_13-12) [n](#cite_ref-Sourmail_13-13) [o](#cite_ref-Sourmail_13-14) [p](#cite_ref-Sourmail_13-15)SOURMAIL, T.; BHADESHIA, H. K. D. H. _Stainless Steels_ \[online\]. Department of Materials Science & Metallurgy, [University of Cambridge](/wiki/University_of_Cambridge "University of Cambridge"), rev. 2011-07-02 \[cit. 2011-12-18\]. [Dostupné online](http://www.msm.cam.ac.uk/phase-trans/2005/Stainless_steels/stainless.html). (anglicky)
14. [↑](#cite_ref-cihal-70_15-0)[Číhal](#cihal), str. 70
15. ↑ [a](#cite_ref-bssa-CorrMech_16-0) [b](#cite_ref-bssa-CorrMech_16-1) [c](#cite_ref-bssa-CorrMech_16-2) [d](#cite_ref-bssa-CorrMech_16-3)_Corrosion mechanisms in stainless steel_ \[online\]. British Stainless Steel Association \[cit. 2011-12-28\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20120403153837/http://www.bssa.org.uk/topics.php?article=95) pořízeném dne 2012-04-03. (anglicky)
16. ↑ [a](#cite_ref-Kovarik-15_17-0) [b](#cite_ref-Kovarik-15_17-1) [c](#cite_ref-Kovarik-15_17-2)[Kovařík](#Kovarik), str. 15
17. [↑](#cite_ref-vscht-mkk_18-0)_Mezikrystalová koroze – teoretická část_ \[online\]. [VŠCHT](/wiki/Vysok%C3%A1_%C5%A1kola_chemicko-technologick%C3%A1_v_Praze "Vysoká škola chemicko-technologická v Praze"), 2009-02-20 \[cit. 2011-12-22\]. [Dostupné online](http://www.vscht.cz/met/stranky/vyuka/labcv/labor/koroze_mezikrystalova_koroze/teorie.htm).\[ [nedostupný zdroj](/wiki/Wikipedie:Ov%C4%9B%C5%99itelnost "Wikipedie:Ověřitelnost")\]
18. [↑](#cite_ref-cihal-63_19-0)[Číhal](#cihal), str. 63
19. ↑ [a](#cite_ref-vscht-pitting_20-0) [b](#cite_ref-vscht-pitting_20-1)_Bodová koroze – teoretická část_ \[online\]. VŠCHT, 2009-02-20 \[cit. 2011-12-22\]. [Dostupné online](http://www.vscht.cz/met/stranky/vyuka/labcv/labor/koroze_bodova_koroze/teorie.htm).\[ [nedostupný zdroj](/wiki/Wikipedie:Ov%C4%9B%C5%99itelnost "Wikipedie:Ověřitelnost")\]
20. [↑](#cite_ref-jkbtoolPitting_21-0)_Pitting corrosion_ \[online\]. Sandvik Materials Technology \[cit. 2014-05-11\]. [Dostupné online](http://www.smt.sandvik.com/en/materials-center/corrosion/wet-corrosion/pitting/). (anglicky)
21. [↑](#cite_ref-cihal-67_22-0)[Číhal](#cihal), str. 67
22. [↑](#cite_ref-cihal-74_23-0)[Číhal](#cihal), str. 74
23. [↑](#cite_ref-vscht-korprask_24-0)_Korozní praskání – teoretická část_ \[online\]. VŠCHT, 2009-02-20 \[cit. 2011-12-22\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20100423004957/http://www.vscht.cz/met/stranky/vyuka/labcv/labor/koroze_korozni_praskani/index.htm) pořízeném dne 2010-04-23.
24. [↑](#cite_ref-vscht-korprask2_25-0)_Prostředím vyvolané praskání_ \[online\]. VŠCHT, 2009-02-20 \[cit. 2011-12-22\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20081014031209/http://www.vscht.cz/met/stranky/vyuka/labcv/korozni_inzenyrstvi_se/koroze/d_prask.htm) pořízeném dne 2008-10-14.
25. [↑](#cite_ref-Kovarik-14_27-0)[Kovařík](#Kovarik), str. 14
26. [↑](#cite_ref-cihal-52_28-0)[Číhal](#cihal), str. 52
27. ↑ [a](#cite_ref-stainless-online-why_29-0) [b](#cite_ref-stainless-online-why_29-1)_Ask Dr. Steel: “Why is Stainless Steel stainless?”_ \[online\]. stainless-online.com, 2008-05-15 \[cit. 2011-12-04\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20090126062839/http://stainless-online.com/why-stainless-steel-stainless.htm) pořízeném dne 2009-01-26. (anglicky)
28. [↑](#cite_ref-cihal-27_30-0)[Číhal](#cihal), str. 27
29. ↑ [a](#cite_ref-MaJS-143_31-0) [b](#cite_ref-MaJS-143_31-1)[Foldyna et al.](#MaJS), str. 143
30. ↑ [a](#cite_ref-cihal-57_32-0) [b](#cite_ref-cihal-57_32-1)[Číhal](#cihal), str. 57
31. [↑](#cite_ref-MaJS-144_33-0)[Foldyna et al.](#MaJS), str. 144
32. ↑ [a](#cite_ref-cihal-85_34-0) [b](#cite_ref-cihal-85_34-1)[Číhal](#cihal), str. 85
33. [↑](#cite_ref-cihal-87_35-0)[Číhal](#cihal), str. 87
34. ↑ [a](#cite_ref-MaJS-145_36-0) [b](#cite_ref-MaJS-145_36-1)[Foldyna et al.](#MaJS), str. 145
35. ↑ [a](#cite_ref-cihal-129_37-0) [b](#cite_ref-cihal-129_37-1)[Číhal](#cihal), str. 129
36. [↑](#cite_ref-MaJS-147_38-0)[Foldyna et al.](#MaJS), str. 147
37. [↑](#cite_ref-cihal-131-132_39-0)[Číhal](#cihal), str. 131, 132
38. [↑](#cite_ref-cihal-128_40-0)[Číhal](#cihal), str. 128
39. [↑](#cite_ref-cihal-140_41-0)[Číhal](#cihal), str. 140
40. [↑](#cite_ref-cihal-tab-3.6_42-0)[Číhal](#cihal), tab. 3.6
41. ↑ [a](#cite_ref-cihal-126_43-0) [b](#cite_ref-cihal-126_43-1) [c](#cite_ref-cihal-126_43-2)[Číhal](#cihal), str. 126
42. [↑](#cite_ref-bssa-MagPermeab_44-0)_Composition effects on the magnetic permeability of austenitic stainless steels_ \[online\]. British Stainless Steel Association \[cit. 2011-12-28\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20101213200658/http://bssa.org.uk/topics.php?article=5). (anglicky)
43. [↑](#cite_ref-cihal-127_45-0)[Číhal](#cihal), str. 127
44. ↑ [a](#cite_ref-bssa-FoodIndustrial_46-0) [b](#cite_ref-bssa-FoodIndustrial_46-1) [c](#cite_ref-bssa-FoodIndustrial_46-2)_Selection of stainless steels for the food processing industries_ \[online\]. British Stainless Steel Association \[cit. 2011-12-28\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20120120055004/http://www.bssa.org.uk/topics.php?article=45&featured=1) pořízeném dne 2012-01-20. (anglicky)
45. [↑](#cite_ref-cihal-94_47-0)[Číhal](#cihal), str. 94
46. [↑](#cite_ref-EuroInox-87_48-0)[EuroInox](#EuroInox), str. 8
47. [↑](#cite_ref-Kovarik-16_49-0)[Kovařík](#Kovarik), str. 16
48. ↑ [a](#cite_ref-Kovarik-17_50-0) [b](#cite_ref-Kovarik-17_50-1)[Kovařík](#Kovarik), str. 17
49. [↑](#cite_ref-cihal-95_51-0)[Číhal](#cihal), str. 95
50. [↑](#cite_ref-cihal-97_52-0)[Číhal](#cihal), str. 97
51. [↑](#cite_ref-cihal-98_53-0)[Číhal](#cihal), str. 98
52. [↑](#cite_ref-cihal-112_54-0)[Číhal](#cihal), str. 112
53. ↑ [a](#cite_ref-cihal-114_55-0) [b](#cite_ref-cihal-114_55-1)[Číhal](#cihal), str. 114
54. [↑](#cite_ref-cihal-115_56-0)[Číhal](#cihal), str. 115
55. ↑ [a](#cite_ref-cihal-116_57-0) [b](#cite_ref-cihal-116_57-1)[Číhal](#cihal), str. 116
56. ↑ [a](#cite_ref-MaJS-149_58-0) [b](#cite_ref-MaJS-149_58-1) [c](#cite_ref-MaJS-149_58-2)[Foldyna et al.](#MaJS), str. 149
57. ↑ [a](#cite_ref-cihal-117_59-0) [b](#cite_ref-cihal-117_59-1)[Číhal](#cihal), str. 117
58. [↑](#cite_ref-cihal-113_60-0)[Číhal](#cihal), str. 113
59. [↑](#cite_ref-cihal-151_61-0)[Číhal](#cihal), str. 151
60. ↑ [a](#cite_ref-cihal-153_63-0) [b](#cite_ref-cihal-153_63-1)[Číhal](#cihal), str. 153
61. [↑](#cite_ref-cihal-154_64-0)[Číhal](#cihal), str. 154

### Literatura

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=19 "Editace sekce: Literatura") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=19 "Editovat zdrojový kód sekce Literatura")\]

- ČÍHAL, Vladimír, 1999. _Korozivzdorné oceli a slitiny_. Praha: Academia. 437 s. [ISBN](/wiki/International_Standard_Book_Number "International Standard Book Number") [80-200-0671-0](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Zdroje_knih/80-200-0671-0 "Speciální:Zdroje knih/80-200-0671-0"). \[reference viz Číhal\].
- FOLDYNA, Václav; HENNHOFER, Karel; OLŠAROVÁ, Věra, Hlavatý, Ivo; Koukal, Jaroslav; Kristofory, František; Ochodek, Václav; Pilous, Václav; Purmenský, Jaroslav; Schwarz, Drahomír; Veselko, Július., 2000. _Materiály a jejich svařitelnost_. Recenzent: Jaroslav Koukal. 1. vyd. Ostrava: Česká svářečská společnost ANB, ZEROSS, c2000. 216 s. [ISBN](/wiki/International_Standard_Book_Number "International Standard Book Number") [80-85771-85-3](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Zdroje_knih/80-85771-85-3 "Speciální:Zdroje knih/80-85771-85-3"). \[reference viz Foldyna et al.\].
- KOVAŘÍK, Rudolf, 2007. Korozivzdorné oceli – konstrukční návrh a technologie svařování výrobků a konstrukcí. _SDSM (Svařování, dělení a spojování materiálů)_. 5–6 2007. \[reference viz Kovařík\]. [ISSN](/wiki/International_Standard_Serial_Number "International Standard Serial Number") [1212-4044](https://worldcat.org/issn/1212-4044).
- ČÍHAL, Vladimír. _Mezikrystalová koroze ocelí a slitin_. Praha: SNTL, 1978. 406 s.
- _Korozivzdorné oceli - vlastnosti_ \[online\]. Euro Inox, 2002 \[cit. 2011-12-22\]. \[dále jen EuroInox\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20080920160359/http://www.euro-inox.org/pdf/map/StainlessSteelProperties_CZ.pdf) pořízeném dne 2008-09-20. [ISBN](/wiki/International_Standard_Book_Number "International Standard Book Number") [2-87997-082-2](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Zdroje_knih/2-87997-082-2 "Speciální:Zdroje knih/2-87997-082-2").
- KARLSSON, Leif, 2004. Stainless Steels Past, Present and Future. _Svetsaren_. Čís. 1, s. 47–52. \[reference viz Karlsson\]. [Dostupné online](http://www.msm.cam.ac.uk/phase-trans/2005/Stainless_steels/review.Karlsson.Svetsaren.2004.pdf) \[cit. 2011-12-22\].
- KRAUS, V. _Povrchy a jejich úpravy_ \[online\]. [Západočeská univerzita v Plzni](/wiki/Z%C3%A1pado%C4%8Desk%C3%A1_univerzita_v_Plzni "Západočeská univerzita v Plzni"), 2006-07-08 \[cit. 2012-04-21\]. [Dostupné v archivu](https://web.archive.org/web/20151106051526/http://tzs.kmm.zcu.cz/POUcelk.pdf) pořízeném dne 2015-11-06.

### Související články

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=20 "Editace sekce: Související články") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=20 "Editovat zdrojový kód sekce Související články")\]

- [Třídy oceli](/wiki/T%C5%99%C3%ADdy_oceli "Třídy oceli")

### Externí odkazy

\[ [editovat](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&veaction=edit&section=21 "Editace sekce: Externí odkazy") \| [editovat zdroj](/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&action=edit&section=21 "Editovat zdrojový kód sekce Externí odkazy")\]

- [![Logo Wikimedia Commons](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/12px-Commons-logo.svg.png)](/wiki/Wikimedia_Commons "Wikimedia Commons")Obrázky, zvuky či videa k tématu [korozivzdorná ocel](https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:stainless_steel "c:Category:stainless steel") na [Wikimedia Commons](/wiki/Wikimedia_Commons "Wikimedia Commons")
- (anglicky) [Glossary of stainless steel terms for non-technical users](http://www.bssa.org.uk/topics.php?article=149) [Archivováno](https://web.archive.org/web/20101213190952/http://www.bssa.org.uk/topics.php?article=149) 13\. 12. 2010 na [Wayback Machine](/wiki/Internet_Archive "Internet Archive").
- (česky) [Převodní tabulky norem](http://inoxspol.cz/?act=mt)
- (anglicky) [Glossary of Stainless Steel Related Terms](https://www.specialtysteelsupply.com/glossary.php) by Specialty Steel Supply
- (anglicky) [Articles About Stainless Steel](https://web.archive.org/web/20090106003613/http://www.worldstainless.org/About+stainless) by International Stainless Steel Forum
- (anglicky) [Stainless Steel Properties and Corrosion Resistance](https://web.archive.org/web/20081221003438/http://www.corrosionist.com/Materials_Stainless_Steel_Intro.htm)
- (anglicky) [Comprehensive Information About Stainless Steel](http://www.ssina.com/overview/history.html) by The Stainless Steel Information Center
- (anglicky) [Technical Library on Stainless Steel](http://www.bssa.org.uk/topics.php) [Archivováno](https://web.archive.org/web/20081211012203/http://www.bssa.org.uk/topics.php) 11\. 12. 2008 na [Wayback Machine](/wiki/Internet_Archive "Internet Archive"). by BSSA
- (anglicky) [Comprehensive Information About Metallurgy of Stainless Steel](http://www.msm.cam.ac.uk/phase-trans/2005/Stainless_steels/stainless.html) by Cambridge University
- (anglicky) [Converter for Stainless Steel Standards](http://www.yacht-steel.com/aisi-en-uns-convert.php?language=en)
- (anglicky) [Stainless Steel Composition](https://web.archive.org/web/20090103022131/http://www.hghouston.com/ss_comp.html)

[Autoritní data](/wiki/Autoritn%C3%AD_kontrola "Autoritní kontrola")[![Editovat na Wikidatech](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)](https://www.wikidata.org/wiki/Q172587#identifiers "Editovat na Wikidatech")

- [BNF](/wiki/Francouzsk%C3%A1_n%C3%A1rodn%C3%AD_knihovna "Francouzská národní knihovna"): [cb119664986](https://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb119664986) [(data)](https://data.bnf.fr/ark:/12148/cb119664986)
- [GND](/wiki/Gemeinsame_Normdatei "Gemeinsame Normdatei"): [4126143-4](https://d-nb.info/gnd/4126143-4)
- [LCCN](/wiki/Library_of_Congress_Control_Number "Library of Congress Control Number"): [sh85127793](https://id.loc.gov/authorities/subjects/sh85127793)
- [NDL](/wiki/N%C3%A1rodn%C3%AD_parlamentn%C3%AD_knihovna_Japonska "Národní parlamentní knihovna Japonska"): [00571764](https://id.ndl.go.jp/auth/ndlna/00571764)
- [NLI](/wiki/N%C3%A1rodn%C3%AD_knihovna_Izraele "Národní knihovna Izraele"): [987007534037305171](http://olduli.nli.org.il/F/?func=find-b&local_base=NLX10&find_code=UID&request=987007534037305171)

Citováno z „ [https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Korozivzdorná\_ocel&oldid=23978270](https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Korozivzdorná_ocel&oldid=23978270)“

[Kategorie](/wiki/N%C3%A1pov%C4%9Bda:Kategorie "Nápověda:Kategorie"):

- [Metalurgie](/wiki/Kategorie:Metalurgie "Kategorie:Metalurgie")
- [Ocel](/wiki/Kategorie:Ocel "Kategorie:Ocel")
- [Biomateriály](/wiki/Kategorie:Biomateri%C3%A1ly "Kategorie:Biomateriály")

Skryté kategorie:

- [Údržba:Články obsahující odkazy na nedostupné zdroje](/wiki/Kategorie:%C3%9Adr%C5%BEba:%C4%8Cl%C3%A1nky_obsahuj%C3%ADc%C3%AD_odkazy_na_nedostupn%C3%A9_zdroje "Kategorie:Údržba:Články obsahující odkazy na nedostupné zdroje")
- [Částečné pahýly](/wiki/Kategorie:%C4%8C%C3%A1ste%C4%8Dn%C3%A9_pah%C3%BDly "Kategorie:Částečné pahýly")
- [Monitoring:Články přeložené z enwiki](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_p%C5%99elo%C5%BEen%C3%A9_z_enwiki "Kategorie:Monitoring:Články přeložené z enwiki")
- [Monitoring:Články s identifikátorem BNF](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_BNF "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem BNF")
- [Monitoring:Články s identifikátorem GND](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_GND "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem GND")
- [Monitoring:Články s identifikátorem LCCN](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_LCCN "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem LCCN")
- [Monitoring:Články s identifikátorem NDL](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_NDL "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem NDL")
- [Monitoring:Články s identifikátorem NLI](/wiki/Kategorie:Monitoring:%C4%8Cl%C3%A1nky_s_identifik%C3%A1torem_NLI "Kategorie:Monitoring:Články s identifikátorem NLI")

- Stránka byla naposledy editována 5. 6. 2024 v 12:31.
- Text je dostupný pod [licencí Creative Commons Uveďte původ – Zachovejte licenci](https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/deed.cs), případně za dalších podmínek. Podrobnosti naleznete na stránce [Podmínky užití](https://foundation.wikimedia.org/wiki/Policy:Terms_of_Use/cs).

- [Ochrana osobních údajů](https://foundation.wikimedia.org/wiki/Special:MyLanguage/Policy:Privacy_policy)
- [O Wikipedii](/wiki/Wikipedie)
- [Vyloučení odpovědnosti](/wiki/Wikipedie:Vylou%C4%8Den%C3%AD_odpov%C4%9Bdnosti)
- [Kontaktujte Wikipedii](//cs.wikipedia.org/wiki/Wikipedie:Kontakt)
- [Kodex chování](https://foundation.wikimedia.org/wiki/Special:MyLanguage/Policy:Universal_Code_of_Conduct)
- [Vývojáři](https://developer.wikimedia.org)
- [Statistiky](https://stats.wikimedia.org/#/cs.wikipedia.org)
- [Prohlášení o cookies](https://foundation.wikimedia.org/wiki/Special:MyLanguage/Policy:Cookie_statement)
- [Mobilní verze](//cs.m.wikipedia.org/w/index.php?title=Korozivzdorn%C3%A1_ocel&mobileaction=toggle_view_mobile)

- [![Wikimedia Foundation](/static/images/footer/wikimedia-button.svg)](https://wikimediafoundation.org/)
- [![Powered by MediaWiki](/w/resources/assets/poweredby_mediawiki.svg)](https://www.mediawiki.org/)