Proces informatizace společnosti - Wikisofia
Dalším spektrem zásadního vlivu na společnost je proměna společenských vztahů. Proces informatizace nemá zatím přímý vliv na klasické uspořádání vztahů ve ...
knihtisku
Proces informatizace společnosti trvá velmi dlouhé období lidských dějin a prošel několika zásadními milníky. První krok k informatizaci tvoří zejména objevení fonetického písma ve 4.tis př.n.l. v sumerské civilizaci a s tím spojený začátek zachycování mluveného slova pro jeho další šíření. Následným zásadním milníkem je až vynález <anchor>knihtisku</anchor> v roce 1448 Johannesem Gutenbergem a následné masové šíření knih, a informací v nich obsažených, do všech úrovní společnosti. Dalším krokem ve vývoji informatizace společnosti, tedy přístupu společnosti k informacím, pak jsou vynález telegrafu na konci 18.stol, vynález telefonu v druhé pol. 19. stol., vynález počítače v druhé pol. 20. stol. a spuštění sítě APARNET v roce 1969.
Vývoj knihtisku – Wikisofia
Vývoj knihtisku – Wikisofia

[Navštívit Hlavní stranu [z]](/wiki/Hlavn%C3%AD_strana "Navštívit Hlavní stranu [z]")

- Translate

- [Vytvoření účtu](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Vytvo%C5%99it_%C3%BA%C4%8Det&returnto=V%C3%BDvoj+knihtisku "Doporučujeme vytvořit si účet a přihlásit se, ovšem není to povinné")
- [Přihlášení](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:P%C5%99ihl%C3%A1sit&returnto=V%C3%BDvoj+knihtisku "Doporučujeme vám přihlásit se, ovšem není to povinné. [o]")

- [Hlavní strana](/wiki/Hlavn%C3%AD_strana "Přejít na hlavní stranu [z]")
- [Poslední změny](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Posledn%C3%AD_zm%C4%9Bny "Seznam posledních změn na této wiki [r]")
- [Náhodná stránka](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:N%C3%A1hodn%C3%A1_str%C3%A1nka "Přejít na náhodně vybranou stránku [x]")
- [Nápověda](/wiki/N%C3%A1pov%C4%9Bda:Obsah "Místo, kde najdete pomoc")
- [Projekty](/wiki/Port%C3%A1l:Projekty)
- [Nástroje](#n-toolbox)  - [Odkazuje sem](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Co_odkazuje_na/V%C3%BDvoj_knihtisku "Seznam všech wikistránek, které sem odkazují [j]")
  - [Související změny](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Souvisej%C3%ADc%C3%AD_zm%C4%9Bny/V%C3%BDvoj_knihtisku "Nedávné změny stránek, na které je odkazováno [k]")
  - [Speciální stránky](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Speci%C3%A1ln%C3%AD_str%C3%A1nky "Seznam všech speciálních stránek [q]")
  - [Trvalý odkaz](/w/index.php?title=V%C3%BDvoj_knihtisku&oldid=46905 "Trvalý odkaz na tuto verzi této stránky")
- [Tisk](#n-print)  - [Vytvořit knihu](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Kniha&bookcmd=book_creator&referer=V%C3%BDvoj+knihtisku)
  - [Stáhnout jako PDF](/w/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:Kniha&bookcmd=render_article&arttitle=V%C3%BDvoj+knihtisku&returnto=V%C3%BDvoj+knihtisku&oldid=46905&writer=rl)
  - [Verze k tisku](/w/index.php?title=V%C3%BDvoj_knihtisku&printable=yes "Tato stránka v podobě vhodné k tisku [p]")

# Vývoj knihtisku

**Knihtisk** je nejstarší technikou tisku z výšky. Principem je vyzvednout tištěný prvek nad netisknoucí místa. Následně je na vyvýšený povrch nanesena barva a přitlačením povrchu tiskové formy k papíru je vytvořen otisk. V tradičním knihtisku se užívá pro tisk textu kovových liter. Desítky let byl základní tiskařskou technologií. V dnešní době je nahrazen [ofsetovým tiskem](/w/index.php?title=Ofset&action=edit&redlink=1 "Ofset (stránka neexistuje)") (tiskem z plochy)[\[1\]](#cite_note-bann-1). Nadále se využívá pro vydávání [bibliofilií](/w/index.php?title=Bibliofilie&action=edit&redlink=1 "Bibliofilie (stránka neexistuje)").

## Obsah

- [1Předchůdci knihtisku](#P.C5.99edch.C5.AFdci_knihtisku)
  - [1.1Význam papíru pro knihtisk](#V.C3.BDznam_pap.C3.ADru_pro_knihtisk)
  - [1.2Deskotisk](#Deskotisk)
  - [1.3Blokové knihy](#Blokov.C3.A9_knihy)
  - [1.4Tisk pomocí vyměnitelných liter](#Tisk_pomoc.C3.AD_vym.C4.9Bniteln.C3.BDch_liter)
- [2Knihtisk v Evropě](#Knihtisk_v_Evrop.C4.9B)
- [3Technologie knihtisku](#Technologie_knihtisku)
- [4Gutenbergův vynález](#Gutenberg.C5.AFv_vyn.C3.A1lez)
- [5Rozšíření knihtisku](#Roz.C5.A1.C3.AD.C5.99en.C3.AD_knihtisku)
  - [5.1České prvotisky](#.C4.8Cesk.C3.A9_prvotisky)
- [6Další vývoj](#Dal.C5.A1.C3.AD_v.C3.BDvoj)
- [7Vývoj sazby písma](#V.C3.BDvoj_sazby_p.C3.ADsma)
- [8Sázecí stroje](#S.C3.A1zec.C3.AD_stroje)
- [9Odkazy](#Odkazy)
  - [9.1Reference](#Reference)
  - [9.2Použitá literatura](#Pou.C5.BEit.C3.A1_literatura)
  - [9.3Související články](#Souvisej.C3.ADc.C3.AD_.C4.8Dl.C3.A1nky)
  - [9.4Klíčová slova](#Kl.C3.AD.C4.8Dov.C3.A1_slova)

## Předchůdci knihtisku

Za pradávné předky knihtisku by se dala považovat i razítka a pečetítka z oblasti sumersko – asyrsko – babylonské kolem 3. tisíciletí př.n.l. Z této doby se dochovaly miniaturní kamenné válečky sloužící na pečetění ještě nevypálených hliněných destiček.[\[2\]](#cite_note-voit-2) Jsou známé také nápisy na cihlách vytvořené razítky z pálené hlíny. Důkazem užití razidel je hliněný kotouč z dosud nerozluštěnými hyeroglyfy [„Disk z Faistu“](/w/index.php?title=Disk_z_Faistu&action=edit&redlink=1 "Disk z Faistu (stránka neexistuje)") nalezený na Krétě. Vznikl mezi roky 1700 až 1600 př.n.l.[\[3\]](#cite_note-kneidl-3)

[![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Paper_production.jpg/300px-Paper_production.jpg)](/wiki/Soubor:Paper_production.jpg)

[Zvětšit](/wiki/Soubor:Paper_production.jpg "Zvětšit")

Výroba papíru

### Význam papíru pro knihtisk

Materiály pro psaní a tisk před rozšířením [papíru](/wiki/V%C3%BDroba_pap%C3%ADru_(Pejchalov%C3%A1) "Výroba papíru (Pejchalová)") byly zprvu kámen, [hliněné tabulky](/w/index.php?title=Hlin%C4%9Bn%C3%A9_tabulky&action=edit&redlink=1 "Hliněné tabulky (stránka neexistuje)") a nejvíce známý [papyrus](/w/index.php?title=Papyrus&action=edit&redlink=1 "Papyrus (stránka neexistuje)") a pergamen. Tyto materiály byly komplikované na výrobu, a proto jejich použití bylo omezené. Výroba papíru z bavlněných hadrů byla v Číně známá již od roku 100 př. n. l. Do Evropy se dostává až v polovině 12. století. Do střední Evropy pak ve 14. století.[\[4\]](#cite_note-smetacek-4)
Význam papíru byl doceněn později. Stal se jedním z důležitých mezníků k tomu, aby se knihtisk mohl vůbec uplatnit. Vývoj výroby papíru ovlivnil i tiskařské technologie později, zejména začátkem 19. století.[\[1\]](#cite_note-bann-1)

### Deskotisk

Pomocí dřevěných bloků se začaly vytvářet knihy v Číně asi v 6. století. Doklad o mechanickém tisku je z Číny z roku 868. Jedná se o buddhistický text tištěný z dřevěných desek. Nazývá se [Diamantová sútra](/w/index.php?title=Diamantov%C3%A1_s%C3%BAtra&action=edit&redlink=1 "Diamantová sútra (stránka neexistuje)") a byl objeven v jeskyních kláštera Tisíce Buddhů.[\[2\]](#cite_note-voit-2) [Deskotisky](/w/index.php?title=Deskotisky&action=edit&redlink=1 "Deskotisky (stránka neexistuje)") ze dřeva - dřevotisky vznikly vyřezáním zrcadlově převrácených znaků a poté tiskem na papír. Staré deskotisky jsou také známé z Koreje a Japonska. V Evropě se tato technika používala později, a to na tisk svatých obrázků nebo hracích karet.[\[3\]](#cite_note-kneidl-3) Slepením jednotlivých listů vznikaly blokové knihy, které byly potištěny z jedné strany.

### Blokové knihy

[Blokové knihy](/w/index.php?title=Blokov%C3%A9_knihy&action=edit&redlink=1 "Blokové knihy (stránka neexistuje)") byly vyráběny krátce před vynálezem knihtisku. Výrobou těchto knih se zabýval v první polovině 15. století Laurens Janszoon de Coster z Haarlemu. Někdy právě jemu býval přisuzován vynález knihtisku.[\[5\]](#cite_note-bohatcova-5)

### Tisk pomocí vyměnitelných liter

Od 11. století je v Číně znám tisk pomocí vyměnitelných, znovupoužitelných liter. Za objevitele tohoto způsobu tisku je považován čínský kovář Pi -Sheng. Ten zhotovoval ručně písmena z pálené hlíny a poté je voskem lepil na kovové desky. Po rozmnožení naskládaných písmen se deska rozehřála. Voskový tmel povolil a písmena se dala přeskupit. V Koreji zkoušeli využívat keramické litery, potom je odlévali z mosazných, bronzových a olověných směsí. V roce 1234 byla vytištěna kovovými literami celá kniha – svod zákonů [Sanden Remum](/w/index.php?title=Sanden_Remum&action=edit&redlink=1 "Sanden Remum (stránka neexistuje)"). Avšak vývoj technologie v těchto oblastech upadl, neboť nebyla vhodná pro tisk složitého charakteru tamních písem. Lépe vyhovoval uvedený deskotisk.[\[2\]](#cite_note-voit-2)

## Knihtisk v Evropě

Do Evropy se tisk pomocí [kovových liter](/wiki/Kovov%C3%A9_litery_v_po%C4%8D%C3%A1tc%C3%ADch_knihtisku "Kovové litery v počátcích knihtisku") dostal jen okrajově. Ve 12. století vznikl sedmnáctiřádkový nápis do hliněné desky z roku 1119, vytlačený jednotlivými písmenovými razidly, u příležitosti zasvěcení kostela sv. Jiří v benediktinského [kláštera Pfüfening u Řezna](/w/index.php?title=Kl%C3%A1%C5%A1ter_Pf%C3%BCfening_u_%C5%98ezna&action=edit&redlink=1 "Klášter Pfüfening u Řezna (stránka neexistuje)").[\[3\]](#cite_note-kneidl-3)

V Evropě je považován za klíčový mezník vývoje knihtisku objev [Johanna Gutenberga](/wiki/Johannes_Gutenberg "Johannes Gutenberg"). První doklad Gutenbergova způsobu tisku pocházejí z konce 40. let 15. století.

## Technologie knihtisku

Byla vytvořena forma, v níž [odléval jednotlivá písmena](/wiki/Kovov%C3%A9_litery_v_po%C4%8D%C3%A1tc%C3%ADch_knihtisku "Kovové litery v počátcích knihtisku"), která se dala vyměňovat. Gutenberg o užití kovových liter v Číně a Koreji s největší pravděpodobností nevěděl. Byl vyučený brusič drahokamů a zlatník. V těchto řemeslech bylo zvykem užívat kovových razidel, stejně jako knihvazači, kteří si usnadňovali ruční řezbu při výrobě nápisů knižní vazby. Gutenberg pro tisk využíval dřevěného lisu, jehož konstrukce vycházela údajně z mechanizmu lisu vinařského. Sazba byla do lisu upevněna v rámu. Barva se na formu nanášela pomocí dřevěných držadel s polštářky z ovčí kůže (později se barva nanášela válečky). Před tiskem se navlhčoval papírový arch. Lis se ovládal otáčením kola, které pohybovalo dřevěným šroubem a přibližoval tak desku k tiskové formě s barvou a papírem.[\[1\]](#cite_note-bann-1)

## Gutenbergův vynález

_„ Genialita Gutenbergova vynálezu spočívá však ve spojení předchozích různorodých postupů v jeden koordinovaný výrobní proces, jehož hlavními složkami byly: pohyblivé litery, konstrukce licího strojku, vytvoření liteřiny (slitiny olova, cínu a antimonu, vhodné tiskové barvy a neposledně konstrukce tiskařského lisu.“_ (Bohatcová, str. 120)[\[5\]](#cite_note-bohatcova-5)

## Rozšíření knihtisku

Knihtisk se po Evropě rychle rozšířil. Zejména v šedesátých a sedmdesátých letech 15. století. Do roku 1500 je uváděno přes 1100 dílen ve více než 250 evropských městech.[\[2\]](#cite_note-voit-2) Podle odhadů bylo do konce 15. století vytištěno 27 000 tisků; z hoho 77,5 % tvořily tisky latinské, 22% tisky v národních jazycích a nepatrnou část tisky hebrejské, řecké, staroslověnské. [\[5\]](#cite_note-bohatcova-5)

[![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Str%C3%A1nka_z_Kroniky_trojansk%C3%A9_1468.gif/300px-Str%C3%A1nka_z_Kroniky_trojansk%C3%A9_1468.gif)](/wiki/Soubor:Str%C3%A1nka_z_Kroniky_trojansk%C3%A9_1468.gif)

[Zvětšit](/wiki/Soubor:Str%C3%A1nka_z_Kroniky_trojansk%C3%A9_1468.gif "Zvětšit")

Ukázka prvotisku z Kroniky trojánské

#### České prvotisky

V Čechách do roku 1500 vzniklo asi 44 tisků, na Moravě je známo asi 23 tisků. Jedná se o kalendáře, listy z [donátů](/w/index.php?title=Don%C3%A1ty&action=edit&redlink=1 "Donáty (stránka neexistuje)") a formuláře z odpustkových listů.
Badatelé se neshodují, zda prvenství v tisku první české knihy patří často citované Kronice trojánské. V jejím vydání je uveden datum 1468, ten však je odborníky považován za datum převzatý z rukopisné předlohy a nikoliv za datum tisku. K nejstarším tiskům (inkunábulím) patří také latinsky psaná [Statuta synodalia Arnesti](/w/index.php?title=Statuta_synodalia_Arnesti&action=edit&redlink=1 "Statuta synodalia Arnesti (stránka neexistuje)") (Statuta Arnošta z Pardubic). Jedná se o tisk vydaný v Plzni v roce 1476.[\[5\]](#cite_note-bohatcova-5)

## Další vývoj

- Po celá tři staletí zůstal Gutenbergův lis téměř bez větší změny. Na konci 18. století nahradil Angličan Charles Stanhope původní dřevěný lis železným s pákovým ovládáním.[\[4\]](#cite_note-smetacek-4)
- Noviny The Times byly v roce 1814 tištěny na rychlém válcovém lisu s parním pohonem. Tento tiskařský lis sestavil Němec [Friedrich Koenig](/w/index.php?title=Friedrich_Koenig&action=edit&redlink=1 "Friedrich Koenig (stránka neexistuje)"). Rychlost lisu byla desetkrát větší, proto bylo možné vydávat noviny ve velkém.
- V roce 1865 představil Američan [William Bullock](/w/index.php?title=William_Bullock&action=edit&redlink=1 "William Bullock (stránka neexistuje)") [rotační tiskový stroj](/w/index.php?title=Rota%C4%8Dn%C3%AD_tiskov%C3%BD_stroj&action=edit&redlink=1 "Rotační tiskový stroj (stránka neexistuje)"). Vznikl na základě rotačního stroje, který postavil [Robert Hoe](/w/index.php?title=Robert_Hoe&action=edit&redlink=1 "Robert Hoe (stránka neexistuje)") asi v roce 1846. Ten tiskl na papír, který se odvíjel z kotouče. Mezi válci s matricemi procházel pruh papíru.[\[1\]](#cite_note-bann-1),[\[4\]](#cite_note-smetacek-4)
- Známý je také šlapací lis, který byl určený pro tisk menších nákladů.

## Vývoj sazby písma

Původně skládal sazeč kovové litery po řádcích do tzv. sázítek. Hotové řádky vkládal na připravenou desku. Následovala práce s barvou a lisem. Sazba se po tisku mohla znovu rozmetat a použít na jiné dílo. Uvádí se, že sazeč seřadil až 1000 znaků za hodinu[\[2\]](#cite_note-voit-2). Pro potřeby rychlejšího tisku, to pro tiskařskou dílnu znamenalo několik dalších sazečů.

## Sázecí stroje

- V roce 1886 byl použit k rychlejšímu tisku sázecí stroj (linotyp) [Otomara Mergenthalera](/w/index.php?title=Otomar_Mergenthaler&action=edit&redlink=1 "Otomar Mergenthaler (stránka neexistuje)"). Tiskař využívá klávesnici podobně jako u psacího stroje a stroj sám odléval z kovu celé řádky.


- O čtyři roky později v roce 1890 byl představen systém Monotype jehož autorem je [Tolbert Lanston](/w/index.php?title=Tolbert_Lanston&action=edit&redlink=1 "Tolbert Lanston (stránka neexistuje)").


- Sázecí přístroje byly dalším mezníkem v oblasti tisku. Přinesly možnost sázení liter stejně rychle jako psát daný text na stroji.


- Zmíněné technologie byly využívány až do osmdesátých let dvacátého století. Byly nahrazeny fotosazbou, kterou následovala digitální sazba.[\[1\]](#cite_note-bann-1)


## Odkazy

### Reference

1. ↑ [1,0](#cite_ref-bann_1-0)[1,1](#cite_ref-bann_1-1)[1,2](#cite_ref-bann_1-2)[1,3](#cite_ref-bann_1-3)[1,4](#cite_ref-bann_1-4)BANN, David. Polygrafická příručka. V Praze: Slovart, 2008, 224 s. ISBN 978-80-7391-029-7.
2. ↑ [2,0](#cite_ref-voit_2-0)[2,1](#cite_ref-voit_2-1)[2,2](#cite_ref-voit_2-2)[2,3](#cite_ref-voit_2-3)[2,4](#cite_ref-voit_2-4)VOIT, Petr. Encyklopedie knihy: starší knihtisk a příbuzné obory mezi polovinou 15. a počátkem 19. století. 1. vyd. Praha: Libri ve spolupráci s Královskou kanonií premonstrátů na Strahově, 2006, 1350 s., \[160\] s. obr. příl. Bibliotheca Strahoviensis. ISBN 80-7277-312-7.
3. ↑ [3,0](#cite_ref-kneidl_3-0)[3,1](#cite_ref-kneidl_3-1)[3,2](#cite_ref-kneidl_3-2)KNEIDL, Pravoslav. Z historie evropské knihy: po stopách knih, knihtisku a knihoven. 1. vyd. Praha: Svoboda, 1989, 143 s. ISBN 80-205-0093-6.
4. ↑ [4,0](#cite_ref-smetacek_4-0)[4,1](#cite_ref-smetacek_4-1)[4,2](#cite_ref-smetacek_4-2)SMETÁČEK, Vladimír. Lidé a informace. 1. vyd. Praha: Albatros, 1981, 337 s.
5. ↑ [5,0](#cite_ref-bohatcova_5-0)[5,1](#cite_ref-bohatcova_5-1)[5,2](#cite_ref-bohatcova_5-2)[5,3](#cite_ref-bohatcova_5-3)BOHATCOVÁ, Mirjam. Česká kniha v proměnách staletí. 1. vyd. Praha: Panorama, 1990, 622 s. ISBN 80-7038-131-0.

### Použitá literatura

- BANN, David. Polygrafická příručka. V Praze: Slovart, 2008, 224 s. ISBN 978-80-7391-029-7.
- VOIT, Petr. Encyklopedie knihy: starší knihtisk a příbuzné obory mezi polovinou 15. a počátkem 19. století. 1. vyd. Praha: Libri ve spolupráci s Královskou kanonií premonstrátů na Strahově, 2006, 1350 s., \[160\] s. obr. příl. Bibliotheca Strahoviensis. ISBN 80-7277-312-7.
- KNEIDL, Pravoslav. Z historie evropské knihy: po stopách knih, knihtisku a knihoven. 1. vyd. Praha: Svoboda, 1989, 143 s. ISBN 80-205-0093-6.
- SMETÁČEK, Vladimír. Lidé a informace. 1. vyd. Praha: Albatros, 1981, 337 s.
- BOHATCOVÁ, Mirjam. Česká kniha v proměnách staletí. 1. vyd. Praha: Panorama, 1990, 622 s. ISBN 80-7038-131-0.
- PAVLÁT, Leo. Tajemství knihy. 2. (přeprac. a dopl.) vyd. Praha: Albatros, 1988, 269 s.
- Encyklopedie osobností Evropy: od starověku do současnosti. 1. vyd. Praha: Nakladatelský dům OP, 1993, 711 s. ISBN 80-85841-00-2.


### Související články

[Johannes Gutenberg](/wiki/Johannes_Gutenberg "Johannes Gutenberg")

[Kovové litery v počátcích knihtisku](/wiki/Kovov%C3%A9_litery_v_po%C4%8D%C3%A1tc%C3%ADch_knihtisku "Kovové litery v počátcích knihtisku")

### Klíčová slova

knihtisk, vývoj knihtisku, historie, tiskařské technologie

Citováno z „ [https://wikisofia.cz/w/index.php?title=Vývoj\_knihtisku&oldid=46905](https://wikisofia.cz/w/index.php?title=Vývoj_knihtisku&oldid=46905)“

[Kategorie](/wiki/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Kategorie "Speciální:Kategorie"):

- [Informační studia a knihovnictví](/wiki/Kategorie:Informa%C4%8Dn%C3%AD_studia_a_knihovnictv%C3%AD "Kategorie:Informační studia a knihovnictví")
- [Teoretické a obecné aspekty knihovnictví a informací](/wiki/Kategorie:Teoretick%C3%A9_a_obecn%C3%A9_aspekty_knihovnictv%C3%AD_a_informac%C3%AD "Kategorie:Teoretické a obecné aspekty knihovnictví a informací")
- [Články k ověření učitelem Marek](/wiki/Kategorie:%C4%8Cl%C3%A1nky_k_ov%C4%9B%C5%99en%C3%AD_u%C4%8Ditelem_Marek "Kategorie:Články k ověření učitelem Marek")

- [Stránka](/wiki/V%C3%BDvoj_knihtisku "Zobrazit obsahovou stránku [c]")
- [Diskuse](/wiki/Diskuse:V%C3%BDvoj_knihtisku "Diskuse ke stránce [t]")
- [Zobrazit zdroj](/w/index.php?title=V%C3%BDvoj_knihtisku&action=edit "Tato stránka je zamčena. Můžete si prohlédnout její zdrojový kód. [e]")
- [Historie](/w/index.php?title=V%C3%BDvoj_knihtisku&action=history "Starší verze této stránky. [h]")

- [Ochrana osobních údajů](/wiki/Wmf:Privacy_policy "Wmf:Privacy policy")
- [O Wikisofii](/wiki/Wikisofia:Wikisofia "Wikisofia:Wikisofia")
- [Vyloučení odpovědnosti](/wiki/Wikisofia:Vylou%C4%8Den%C3%AD_odpov%C4%9Bdnosti "Wikisofia:Vyloučení odpovědnosti")
- [Facebook](https://www.facebook.com/wikisofia)
- [Univerzita Karlova](http://cuni.cz)
- [Filozofická fakulta](http://ff.cuni.cz)

Text je dostupný pod licencí [Creative Commons Uveďte autora 3.0 Česko](http://creativecommons.org/licenses/by/3.0/cz/) při dodržení případných [autorských práv](http://www.wikiskripta.eu/index.php/WikiSkripta:Autorsk%C3%A9_pr%C3%A1vo) a [dalších podmínek](http://www.wikiskripta.eu/index.php/WikiSkripta:Podm%C3%ADnky_u%C5%BEit%C3%AD)

© 2013 ISSN: 2336-5897


[![Powered by MediaWiki](/w/resources/assets/poweredby_mediawiki_88x31.png)](//www.mediawiki.org/)