Sociologie moci - Sociologická encyklopedie
Nástroje moci spočívají v kontrole informací nebo ve schopnosti změnit podmínky těch, kteří jsou ovládáni (odnětím zásobování, výhod atd.).
teorie sociální směny
Z mnoha am. sociologů zabývajících se mocí to byl Talcott Parsons, který dokázal zredukovat její koncepci právě na zákl. konsensus systému hodnot mezi držiteli moci a ostatními, vyjádřený důvěrou, která se v ekonomice manifestuje penězi jako abstraktními ukazateli dostupnosti směny a soc. řádu, jenž je závislý na této směně. Těžiště moci leží v soc. institucích vládnutí ve všech formách a na všech úrovních, výkon moci je vyhrazen držitelům určitých pozic ve vládě, která je zvolena, resp. považována za legitimní (legitimní moc nahrazuje nebo může nakonec nahradit legální moc, která ztratila svou legitimitu). Tím, že moc byla vztažena k soc. konformitě, všechny formy úchylek odstartují sankce, které se pohybují na škále od přímého násilí po jemné přesvědčování. Hlavní proud am. s-gie považuje moc za vektor soc. směny (viz <anchor>teorie sociální směny</anchor>), která je chápána jako „racionální sňatek“ zdrojů ovládání. Jiné s-gie z 2. poloviny 20. st., např. školy konfliktualismu, esoterické odrůdy marxismu nebo zjednodušení typu centrum – periferie postulovaly moc jako hegemonii ovládání ušlápnutých a utlačovaných lidí, aniž braly v úvahu etiologii moci a její nepostradatelnost pro pokračování sociálního řádu. Koneckonců, soc. moc je to, co utváří soc. organizaci a její analytickou abstrakci, sociální strukturu.
Teorie sociální směny – Sociologická encyklopedie
Teorie sociální směny – Sociologická encyklopedie

[Sociologická encyklopedie](/w/Hlavn%C3%AD_strana)

[Sociologický ústav AV ČR, v.v.i.](https://www.soc.cas.cz/)

[hlavní editor](/core/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:P%C5%99ihl%C3%A1sit&returnto=Teorie+soci%C3%A1ln%C3%AD+sm%C4%9Bny): Zdeněk R. Nešpor

# Teorie sociální směny

teorie sociální směny – též _teorie směny_ \- jedno z výrazných a podstatných [paradigmat](/w/Paradigma "Paradigma") soudobé s-gie, které předpokládá, že každé _sociální jednání_ lze pochopit a vysvětlit jako _sociální směnu_. Směna různých typů lidských činností je fundamentem všech spol. vztahů, na němž vyrůstají různé další strukturní útvary, jako je moc, prestiž, statusová struktura, konformita atd. Podle _R. H. Turnera_ (1978) je _t.s.s._ vedle funkcionalismu, teorie konfliktu, teorie sociální interakce a fenomenologické sociologie nejvýzn. soudobou s-gickou koncepcí. _T.s.s._ je ze všech soudobých paradigmat nejvýrazněji scientistická (viz [scientismus](/w/Scientismus "Scientismus")) a krajně redukcionistická (viz [redukcionismus](/w/Redukcionismus "Redukcionismus")), současně ale také nejsystematičtější, s výrazným sklonem k [formalizaci](/w/Formalizace "Formalizace") a max. jednoznačnému vyjadřování. _T.s.s._ vychází z těchto intelektuálních zdrojů: _1._ z [utilitarismu](/w/Utilitarismus "Utilitarismus") klasických ekon. doktrín _Adama Smitha_, _Davida Ricarda_, _J. S. Milla_ a zejm. z koncepce _Jeremyho Benthama_; _2._ z různých variant klasické [sociální antropologie](/w/Antropologie_soci%C3%A1ln%C3%AD "Antropologie sociální"); _3._ z psychol. [behaviorismu](/w/Behaviorismus "Behaviorismus") představovaného především _B. F. Skinnerem_. Klasický ekon. utilitarismus byl v s-gické _t.s.s._ revidován hlavně v těchto bodech: _a)_ lidé zřídka usilují o maximalizaci zisku, _b)_ lidé nejsou vždycky racionální, _c)_ transakce, které uzavírají, nejsou prosty vnějších vlivů, regulací a tlaků, _d)_ aktéři směny nedisponují bezchybnými informacemi o všech myslitelných variantách a alternativách. Z antropol. prací klíčovou úlohu mělo dílo _Folk-Lore in the Old Testament_ (1919) _Jamese G. Frazera_, kde byla vlastně poprvé systematicky použita _t.s.s._ k výkladu partikulárního fenoménu. Význ. inspirativní roli sehrála také psychol. teorie směny _B. Malinowského_, teorie [daru](/w/Dar "Dar") _Marcela Mausse_ a strukturalistická _t.s.s._ _Clauda Léviho-Strausse_.

S-gickou koncepci _t.s.s._ však nejsilněji ovlivnil _B. F. Skinner_ svým radikálním behaviorismem, který byl téměř beze zbytku akceptován jako teor. základ vlastní koncepce zakladatelem s-gické _t.s.s._ _Georgem Casparem Homansem_. Nejen jeho, ale vlastně celá _t.s.s._ spočívá na dvou obecných teor. předpokladech. _1._ V lidském chování dominuje racionální element, takže každý jednotlivý akt soc. chování lze rekonstruovat z hlediska kalkulace, která spočívala v jeho základu. Protože soc. chování je směřováním k dosažení nějaké odměny, zisku, výhody (nikoliv nutně materiální), lze pravděpodobnost chování odhadnout či dokonce „vypočítat“ na základě vzorce _jednání (chování) = hodnota x pravděpodobnost_, kde hodnotou se rozumí hodnota připisovaná možné dosažené odměně a pravděpodobností pak pravděpodobnost dosažení úspěchu (získání odměny). V různých teoriích jsou odměny či výhody pojmově označovány různě, např. jako užitek v ekonomii, výplata nebo zpevňování v soc. psychologii apod. _2._ Proces [sociální interakce](/w/Interakce_soci%C3%A1ln%C3%AD "Interakce sociální") je trvalou směnou [odměn a trestů](/w/Odm%C4%9Bna_a_trest "Odměna a trest") mezi individui. Klíčový pojem _t.s.s._, totiž pojem směna, je definován jako situace, v níž jednání osoby _A_ přináší odměny nebo tresty osobě _B_ v závislosti na způsobu reakce osoby _B_ na jednání osoby _A_ ( _Homans_).

_Peter M. Blau_ zdůrazňuje důležitost dobrovolnosti v aktu směny. V některých krajních pojetích je směna ztotožněna s každým význ. a trvalým soc. vztahem. Jednotlivé směnné akty se mění ve směnný vztah, jestliže dochází k sérii transakcí mezi týmiž aktéry v čase. Elementární formou směnného aktu je směna v [dyádě](/w/Dy%C3%A1da "Dyáda"), kterou analyzoval a na jejíž s-gický význam poukázal již _G. Simmel_. Zákl. problémem _t.s.s._ bylo překonání tzv. dilematu individualisty. Bylo totiž nutné překročit analýzy pouze dyadických relací a vstoupit do světa složitějších strukturálních celků a vztahů. V původní podobě byla _t.s.s._, jak ji vyložil _Homans_ v klasickém spise _Social Behavior. Its Elementary Forms_ (1961) velmi jednoduchá a spočívala na 6 zákl. tvrzeních: tezi o úspěchu, o podnětu, o hodnotě, o deprivaci-nasycení, o agresi-uznání a o racionalitě. Z nich _Homans_ elegantně deduktivně odvozoval tvrzení další. Jeho koncepce však byla záhy kritizována pro radikální a vědomý redukcionismus (všechna tvrzení o soc. celcích je nutno převést na tvrzení o elementárním chování individuí), [psychologismus](/w/Psychologismus "Psychologismus") (jediná obecná tvrzení s vysokou výkladovou hodnotou, která má s-gie k dispozici, jsou tvrzení behaviorální psychologie skinnerovského typu), [metodologický indiviudualismus](/w/Individualismus_metodologick%C3%BD "Individualismus metodologický") (soc. útvary nadindivid. jsou užitečnými fikcemi, nikoliv však realitami v durkheimovském smyslu) a pro tautologičnost většiny navržených explanací.

Podstatný pokrok v rozvoji _t.s.s._ znamenalo dílo _Petera Blaua_, který dále revidoval příliš zjednodušující premisy vyplývající z konceptu [homo oeconomicus](/w/Homo_oeconomicus "Homo oeconomicus") a pokusil se vyložit pomocí _t.s.s._ takové soc. fenomény, jako je [moc](/w/Moc "Moc") a [sociální konflikt](/w/Konflikt_soci%C3%A1ln%C3%AD "Konflikt sociální"). _Blau_ byl ve svém hlavním díle _Exchange and Power_ (1964) ovlivněn _Parsonsovým_ [strukturálním funkcionalismem](/w/Funkcionalismus_struktur%C3%A1ln%C3%AD "Funkcionalismus strukturální"). Koncept homo oeconomicus _Blau_ reviduje takto: _a)_ lidé obvykle nesměřují k dosažení jediného cíle při současném vyloučení všech ostatních, _b)_ lidé jsou nekonzistentní ve svých preferencích, _c)_ nikdy nemají úplné informace o alternativách, _d)_ nikdy nejsou prosti soc. závazků, které je omezují v dosahování alternativ. _Blau_ se pokusil vysvětlit zejm. fenomén moci na základě porušení principu reciprocity a rovnováhy při směně mezi nadřízenými a podřízenými. Operuje také s pojmy solidarita, opozice, konflikt atd.; využívá původně _Homansovu_ ideu tzv. distributivní spravedlnosti a snaží se o konstrukci modelů složitých směnných systémů. Dalšími význ. inovacemi v _t.s.s._ byla koncepce transakce a inkorporace _F. Bartha_ a zejm. integrace _t.s.s._ do kontextu [analýzy sociálních sítí](/w/Anal%C3%BDza_soci%C3%A1ln%C3%ADch_s%C3%ADt%C3%AD "Analýza sociálních sítí") ( _Richard Emerson_). V současnosti je _t.s.s._ úzce vázána také na teorii [sociálního kapitálu](/w/Kapit%C3%A1l_soci%C3%A1ln%C3%AD "Kapitál sociální") a [kulturního kapitálu](/w/Kapit%C3%A1l_kulturn%C3%AD "Kapitál kulturní") ( _R. Collins_) a v tradici soc. antropologie jsou dále zkoumány kult. kontexty směnných aktů (směna jako symbolická komunikace, konverzační trh atd.).

_T.s.s._ byla původně inspirována mikroekon. teoriemi a premisami a dnes se její podněty do ekonomie vracejí – např. v díle _G. S. Beckera_, nositele _Nobelovy ceny_ za ekonomii, který ve fundamentální práci _The Economic Approach to Human Behavior_ pracuje s podobně generalizovaným pojmem směny jako _t.s.s._ a který se snaží vysvětlit pomocí konceptu směny a trhu tak různorodé jevy, jako je chování spotřebitele, volba manželského partnera a [altruismus](/w/Altruismus "Altruismus") v mezilidských vztazích. Radikální metodol. i teor. jednostrannost _t.s.s._ provokovala řadu kritiků. Je nesporné, že rozvoj impulsů _t.s.s._ je možný za předpokladu dalšího podrobného zkoumání forem směny, obsahu směnných aktů, vlastností aktérů směny (včetně strukturálních chrakteristik vyšších soc. celků), soc. a kult. rámce směny a zamýšlených i nezamýšlených důsledků směny. Vedle této výrazné „obsahové“ orientace se ovšem paralelně rozvíjí stejně podnětná orientace formální – např. teorie směnných sítí _Richarda Emersona_ a _Karen S. Cookové_ a elementární teorie interakce _Davida Willera_.

social exchange theorythéorie de l'échange socialTheorie des sozialen Wandelsteoria dello scambio sociale

Literatura: _Blau, P. M._: Exchange and Power in Social Life. New York 1964; _Ekeh, P. P._: Social Exchange Theory. The Two Traditions. London 1974; _Heath, A._: Rational Choice and Social Exchange. Cambridge, Mass. 1976; _Homans, G. C._: Social Behavior. Its Elementary Forms. New York 1961; _Kempny, M._: Wymiana i społeczeństwo. Warszawa 1990.

_[Miloslav Petrusek](/w/Kategorie:Aut:_Petrusek_Miloslav "Kategorie:Aut: Petrusek Miloslav")_

* * *

Viz též heslo [společnost spektakulární](/w/Spole%C4%8Dnost_spektakul%C3%A1rn%C3%AD_(PSpol) "Společnost spektakulární (PSpol)") v [Petruskových Společnostech (2006)](/w/PSpol "PSpol")

Ze Sociologické encyklopedie:

> NEŠPOR, Zdeněk R., ed., 2017: Sociologická encyklopedie \[online\]. Sociologický ústav AV ČR, 2017–. ISBN 978-80-7330-308-2. Dostupné z [https://encyklopedie.soc.cas.cz](https://encyklopedie.soc.cas.cz)

[Kategorie](/w/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Kategorie "Speciální:Kategorie"):

- [Směry, školy, teorie a koncepce sociologického a sociálního myšlení](/w/Kategorie:Sm%C4%9Bry,_%C5%A1koly,_teorie_a_koncepce_sociologick%C3%A9ho_a_soci%C3%A1ln%C3%ADho_my%C5%A1len%C3%AD "Kategorie:Směry, školy, teorie a koncepce sociologického a sociálního myšlení")
- [VSgS](/w/Kategorie:VSgS "Kategorie:VSgS")

Skrytá kategorie:

- [Aut: Petrusek Miloslav](/w/Kategorie:Aut:_Petrusek_Miloslav "Kategorie:Aut: Petrusek Miloslav")

## Navigační menu

[Hlavní strana](/w/Hlavn%C3%AD_strana "Hlavní strana")[Sociologická encyklopedie](/w/Hlavn%C3%AD_strana "Hlavní strana")

### Osobní nástroje

- [Přihlášení](/core/index.php?title=Speci%C3%A1ln%C3%AD:P%C5%99ihl%C3%A1sit&returnto=Teorie+soci%C3%A1ln%C3%AD+sm%C4%9Bny "Doporučujeme vám přihlásit se, ovšem není to povinné. [o]")

### Jmenné prostory

- [Stránka](/w/Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny "Zobrazit obsahovou stránku [c]")
- [Diskuse](/core/index.php?title=Diskuse:Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny&action=edit&redlink=1 "Diskuse ke stránce (stránka neexistuje) [t]")

### Varianty

### Zobrazení

- [Zobrazit](/w/Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny)
- [Zobrazit zdroj](/core/index.php?title=Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny&action=edit "Tato stránka je zamčena. Můžete si prohlédnout její zdrojový kód. [e]")
- [Historie](/core/index.php?title=Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny&action=history "Starší verze této stránky. [h]")

### Akce

### Navigace

- [Hlavní strana](/w/Hlavn%C3%AD_strana "Přejít na hlavní stranu [z]")
- [Poslední změny](/w/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Posledn%C3%AD_zm%C4%9Bny "Seznam posledních změn na této wiki [r]")
- [Náhodná stránka](/w/Speci%C3%A1ln%C3%AD:N%C3%A1hodn%C3%A1_str%C3%A1nka "Přejít na náhodně vybranou stránku [x]")
- [Nápověda](https://www.mediawiki.org/wiki/Special:MyLanguage/Help:Contents "Místo, kde najdete pomoc")

### Nástroje

- [Odkazuje sem](/w/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Co_odkazuje_na/Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny "Seznam všech wikistránek, které sem odkazují [j]")
- [Související změny](/w/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Souvisej%C3%ADc%C3%AD_zm%C4%9Bny/Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny "Nedávné změny stránek, na které je odkazováno [k]")
- [Speciální stránky](/w/Speci%C3%A1ln%C3%AD:Speci%C3%A1ln%C3%AD_str%C3%A1nky "Seznam všech speciálních stránek [q]")
- [Verze k tisku](/core/index.php?title=Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny&printable=yes "Tato stránka v podobě vhodné k tisku [p]")
- [Trvalý odkaz](/core/index.php?title=Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny&oldid=10131 "Trvalý odkaz na tuto verzi této stránky")
- [Informace o stránce](/core/index.php?title=Teorie_soci%C3%A1ln%C3%AD_sm%C4%9Bny&action=info "Více informací o této stránce")

[![Powered by MediaWiki](/core/resources/assets/poweredby_mediawiki_88x31.png)](//www.mediawiki.org/)

- Stránka byla naposledy editována 21. 9. 2020 v 08:17.
- [Ochrana osobních údajů](/w/Sociologick%C3%A1_encyklopedie:Ochrana_osobn%C3%ADch_%C3%BAdaj%C5%AF "Sociologická encyklopedie:Ochrana osobních údajů")
- [O Sociologická encyklopedie](/w/Sociologick%C3%A1_encyklopedie:Sociologick%C3%A1_encyklopedie "Sociologická encyklopedie:Sociologická encyklopedie")
- [Vyloučení odpovědnosti](/w/Sociologick%C3%A1_encyklopedie:Vylou%C4%8Den%C3%AD_odpov%C4%9Bdnosti "Sociologická encyklopedie:Vyloučení odpovědnosti")