da da da id da da da da da da da da da da da da da de nb da da da da da de da sv als da da da da de da da da da da da sv sv da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da nb da nb eo en nb nb nb sv nb nb nb it nb nl de da da en de da da de en de da da da da da da da da da da da da en da da en da sv da en da fr en en en en is it sv fr en en da fr fr fr en de da fr en de en en da fr en fr en en da fr en fr en en da de en fr sv nb da de en de en en da de en fr en nb da fr sv fr en en da fr en fr sv en da fr en fr en en da fr en fr en nl da fr en fr en en da fr en fr en en da fr en sv en da da fr en fr en fi da fr en fr en da da fr sv de en en da fr sv fr en fi da fr en fr en en da fr en fr fr en da fr en fr en da da fr en fr en it da fr en fr sv en da de en de en sl da fr en de en en da fr de fr sv en da fr en fr sv fi da da sv fr en de da fr sv zh sv nl da fr en en en da da fr en de en en da fr en en en da da de en fr en da da fr en fr sv nb da fr sv fr sv en da fr en fr sv da da de en fr en de da en en fr en nl da fr sv fr en en da fr sv fr sv en da fr en fr en en da fr en fr en en en da de en da en da fi nl fr da es fr fr da es de fr sv nl de fr da en fr es nb en fr fr nl fi fr en en en de ja da en fr en en en sv sv nb en es de da fr nb fr sv nl fr de da de en de en fi fr en da da de sv da fi en fr da nl en nb sv da ja en da da da da da da da da da da da da en en en en da da da da en da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da nb fr en pt da da nb en ja da da da da da da da da da da da nb da da nb io en da da da da da da da sv en en pt da da da da da fr da da da nb en en en en da da da da da da da da da da da da da nds sv sv da da da da sv da sv da da da da da da da da sv eu sv da da da da da da da da id sv nb da da sv da da sv da da da da da da en da ca da da eu nb da da da vi da sv da da da da da da nl et da da ca en sv da da da da da da da da de da es da da en da en da en da en en en en en en en da sv da da da da da da da en da da da da da da de da en da da da da da da en da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da en da da da da en da da en da da da nb da da da da da da en da da en da da da da en da sv en da da da da da da da en da da da sv da sv da nb nb nb da da da da en da da da sv da da sv war da da en da da war da da fr sl da da da da da da nb fr sv da sv en da en da en da da da en en da da da da da en da da da da da da en en en en en da en da da da nn nn da da da
Fodby Sogns historie og arkiv
Fæstere på Fodby bys gårde i 1797
Kontrolassistent i Fodby sogn i 1947.
Mogens Ib Nielsen hedder jeg, født i Allindemagle, og kom ud og tjene 1 maj 1943. Min far var statshusmand i Allindemagle. Det var svært at få tøj dengang og mor syede et par skjorter og et par bukser af rester. Foruden tøj skulle man dengang have et karlekammerskab med. Jeg har været i forskellige pladser, indtil 1946 hvor jeg begyndte et kursus på Haslev Kontrolskole.
Som kontrolassistent kunne jeg som 18 årig tjene 3400 kr. +kors og logi i løbet af 10 mdr. Den 1 januar fik jeg plads på Fodbygård og omegns Kontrolforening. Arbejdet bestod i at tage mælkeprøver af hver ko og bestemme fedtprocenten. Formålet var at udvælge de bedste avlsdyr på baggrund af ydelsen.
Foreningen havde 23 medlemmer og 330 køer. Det var for lidt, så jeg havde mange fridage, om søndagen boede jeg hos den, jeg var kommet til og tog videre mandag formiddag. Min post blev adresseret til formanden Tage Nicolajsen Stenbæksholm og her havde jeg også garderobe, med lidt ekstra tøj.
Jeg cyklede rundt, og da foreningen var lille, tog jeg ofte arbejde, hos medlemmerne. Der skulle jo hakkes roer en 2- 3 gange, nogle gange blev der hakket på akkord, så havde man en pæn ekstra fortjeneste. Jeg har prøvet mange forskellige senge og mad. Jeg sov på et ledigt værelse, gæsteværelse eller karlekammer. Det kunne ske, at jeg fik den samme aftensmad 3 dage i træk.
En af sognets personer blev min ven og tilholdssted i mange år, han blev kaldt Pære Frederik, fordi hans hed Per. Frederik var sognerådsmedlem og forpagter af en gård på Bistrup mark. En anden malerisk person var Jens Frederiksen Stenbæksholm, han var tidligere hestehandler og gik med egespir (stok). Han var en korpulent herre og havde 3 karle og en gift fodermester. Hans kvægbesætning var højt ydende.
Valdemar Petersen kaldet ”Striboldt” på grund af en vis lighed med en skuespiller. Han havde en fodermester til 5 køer og den største hest af racen shirer, kaldet ”pjevs” jeg har set. Han havde forpagtet en af Saltøs husmandssteder. Han havde en vognmands forretning, med 3 lastbiler og 2 tærskeværker. Han var en trivelig mand, og sad som regel i sofaen, med telefonen inden for rækkevidde. Her sov jeg i et loftrum, sammen med Chufører og karle og fodermester.
Jeg kom til egnens baller, som regel i Fodby Forsamlingshus, hvor der ikke var udskænkning af spiritus, men det hente dog, at nogle havde en snaps med, som man drak udenfor. I ingen af mine pladser var der varme på værelserne, og ingen adgang til bad. Man vaskede sig i koldt vand, eller når herskabet var ude, kunne man godt varme vand.
I 1946 fik de faste landarbejdere en nedsættelse af arbejdstiden fra 60 til 52 timer om ugen, først i 1959 lykkedes det at få indfødt 8 timers arbejde i landbruget. I 1971 kom man ned på det samme antal timer som det øvrige arbejdsmarked.
Omgangstonen var forskellig, nogle steder, sagde man ”tak for mad”, andre ikke. Nogle skulle man sige De til, andre var mindre formelle.
Historisk Årbog aalborg, dagblade tidsskrifter. 1998
Stor brand i Fodby juni 1845
Da det halve fodby brænde
Kilde: Øster Flakkebjerg erred justitsprotokoljjjustitsprotokol 1843 – 1850 opslag 81 side 79
Aar 1845 den 21de juni indfandt Politimesteren for Øster Flakkebjerg Herred i
Fodby Skole med Vidnernes Sognefogeden Niels Hansen af Fodby Peder Nicolaisen af Vallensved for at Sette Undersøgelse i Anledning af den i Fodby i Går Eftermiddag indtruffet Ildebrand.
Den Konstituerede Politimester fremlagde Amtets (Listitutien??) af 16de dennes til for ham at *** Øster Flakkebjerg herreds Dommer og Skriver Embede han den 18de til den 24de dennes i den ordinere politimesters  hr. overindenteur herredsfoged Flindt Fraverlse paa en Reise til Kiøbenhavn *******.
Foreløbig bemærkede Politimesteren at da han i Gaar Eftermiddag klokken omtrent 6½ var bleven opmærksom paa, at der var Ildebrand i Fodbye bye, ilede han strax til branden, og fandt at ved hans Ankomst hertil, at Ilden havde angrebet og ødelagt Peder Madsens, Hans Rasmussen og Jens Pedersens Gaarde, samt huusmændene Niels Madsen, Niels Christophersen og Lars Hansens huse, Samtlige disse Bygninger vare nedstyrtede og brændte ret stærkt i Grunden, hele Natten indtil henad Morgenstunden, de fleste af de omliggende Sognes Mandskab ankom, for at rydde Tomterne, ifølge foregaaende Tilsigelse, Én deel spruter ankom fra Fodbygaard, Hyllinge, Gunnerslev Rønnebæksholm, Basnæs, Holmegaard vare skyndsomt ilede til Skaden, og en deel af disse Sprøiter vare allerede ankomne til Brandstedet, da Politimesteren indtraf der, skjønt klokken da kun var omtrent 7½ ---
Politimesteren havde Intet under Branden erfaret som kunde lede til nogen Oplysning om aarsagen til dens Opkomst – De 3de Brandlidte Gaarmend vare samtlige Arvefæstere under Fodbygaards Gods saavidt Politimesteren bekjendt temmelig velhavende folk. Det var Politimesteren berettet, at de havde ladet deres Løsøre og Cresturer assurere i den private Brandassurance forening for Sjellands Stift.
De afbrændte Bygninger, forsaavidt angaaende de 3 afbrændte Gaarde, vare meget godt vedligeholdte. Politimesteren forblev ved Tomterne af de brændte Bygninger indtil klokken 5 i morges, da ingen fare for den øvrige deel af Byen Der var temmelig sammenbygget, meer var at befrygte – Vinden blæste lidet fra nordvest
1. Branndlidte Gaardmand Peder Madsen, som under tilhold om Sandhed forklarede, at han i gaar eftermiddag klokken 2 â 3 var tillige med sin kone og datter Karen samt dennes Mand Jens Nielsen der er gaardfolk i Holsted gaaet i besøg hos Gaardmand Christen Rasmussen, der boer udflyttet her fra Byen et kort str Vei herhen borte. – Da klokken var 6 eller 6½ kom Christen Rasmussens karl ind til comp. Som sad inde i Stuen med **** og meldte at der var Ild i Byen. Comp, løb da tillige med sin kone og datter samt Svigersøn øjeblikkelig til Byen, og fandt da at det var i hans egen Gaard at det brændte dog havde det tillige faaet fat i Comp.s broders Niels Madsens huus, samt i Hans Rasmussens Gaard hvorefter Ilden greb videre om sig i de følgende Bygninger og inder ret længe havde Ilden omspændt samtlige afbrændte Bygninger. – Da Comp. Kom til sin Gaard, var næsten hele Øvningen paa alle Gaardens 4 Længder brændte, hvorfor Ilden ogsaa havde begyndt at brænde ned af siderne paa Undertømmeret hvilket efterhaanden saa hurtigt om skee kunde, bliv revet ned af det tililende Mandskab, for at det ikke skulde blusse for hont, og dermed anrette mere Ødelæggelse, end tilfældet blev. – Comp. Veed ikke i hvilken Længde Ilden begyndte, da som meldig der var Ild i dem alle, da Comp. naaede sit hjem, derimod har han hørt andre sige, at Ilden skal være opkommen i Gadelængden eller den længde, som vendte Siden til Niels Madsens huus Sidstnævnte Længde var indrettet til 2 Lader, Tørvehuus og Port, hvorimod der intet Ildsted v ar anbragt i denne Længde. –
I comp. Gaard har ikke i mange dage været b ygget eller bagt, hvorimod de skulde have baget i morgen. – Der har ikke i flere Dage været baaret Aske ud hos Comp. og denne pleier sædvaentlig at blive lagt i haven, efter at man har overslaaet med Vand.
Comp. havde **al i Gaar røget Tobak i Marken men ikke hjemme i Gaarden. Der var i Gaar Waccanation her i Byen, og ved den Leilighed var det at comp.s Svigersøn og datter kom til Comp. for at have deres Barn caccineret for disse folk biendes hele deres kjøretoi, nemlig 2 gode heste, Seletoiet og Vognen, hvilket alt var sat ind i Comp.s Gaard. Næsten alt hvad Comp. eiede af indbo og avleredskaber brændte, saasom 4 Vogn, alle Comp.s Sengeklæder, med Undtagelse af 3 dyner, 4 fulde Sække fyrder og kort sagt næsten Alt, indvidere 8 Tdr korn, 8 Tdr Rug, 30 Rdl i Penge og 3 heste, 8 sv in, der alle vare temmelig godt holdt – indvidere 4 Aars kalve og 3 milkekalve Comp. havde sit **** og leerhuse assureret i den nævnte Brandassurance forening for Sjellands Stift for 2400 Rdl. men da Comp. eer godt forsynet med Sengeklæder antager han, at denne Sum næppe er tilstrækkelig til at erstatte den skade han har lidt. –
Af Comp.s Gaards Bygninger der som meldt bestod af 4 Længder, vare kun de 3 Længder om assurerede, skrevet da for en Deel Aar siden af nyt blev op**ede af Comp. Af den fjerde Længde, som Comp. for en 5 â 6 Aar siden lod af Nyt opføre, var derimod ingen Omtaxering foregaaet. Gaardens Bygninger vare i det hele assurerede for 2200 Rdl. Comp.s huusstand bestaar af Comp.s kone en ugift Datter, en Søn, en Tjenestetøs, en karl og en Dreng og flere end disse og Comp.s Datter og Svigersøn, samt en Ung fra Holsted havde Comp. ikke seet i sin Gaard, dog havde Gdm. Peder Pedersen i Bidstrup i gaar formiddag, været et Øje lik inde hos Comp. –
Comp kunne ikke tænke sig at have Uvenner som kunde ville påføre ham en saadan Ulykke, som den hans Gaard i Gaar overgaaede Ildebrand, og han be ægter at kunne give den allerringste Oplysning om Aarsagen til Ildens Opkomst.
Han har ingensinde erfaret, at nogen i hans huus har vist Uforsigtighed med Ild og Lys. – den nærmeste Bygning ved Comp. Gaard var Hans Sørensens Gaard, men da vinden som blæste noget i Gaar ikke bar paa Hans Sørensens Gaard men Comp. antager han, at denne derved er frelst. Paa de andre Bygninger som brændte, kan vinden derimod paa. – da Ilden opkom hos Comp. i gaar var der saavidt Comp. veed, kun ved hjemmet hans ugifte Datter, hans Svigersøns Pige med 2 børn og hans Søn.
Forklaringen forelæst og retihaberet Demitterede.
2.Brandledte Peder Madsens kone arie Mikkelsdatter som efter Formaning til Sandhed forklarede aldeles overeensstemmende med hendes Mand, at det hun bemærkede at da de benytte brende og ikke Tørv til Ildebrændsel, blev asken ikke kastet bort men derimod blev den opbevaret og henstod i en Ballie eller Gryde i Stegerset. –
3. De foregaaende deponenters Datter Cathrine Pedersdatter som blev til holdt at afgive en sandferdig forklaring, hvorefter hun deponerede, at hun i Gaar eftermiddags omtrent 10 minutter førind der opkom ildløs i hendes faders Gaard, var gaaet ud i Lysthuset der laae i lige flugt med hjørnet af den vestre og nordre længde i Gaarden. Tillige var i Lysthuset paa samme Tid hendes Broder og den Pige, som var fulgt med hendes Svoger og Søster fra Holsted.
Med et sagde hendes Broder, at der var nogen der kjørte i Gaarden, hvorefter de alle løb op Gaarden, hvorefter de blev opmærksom paa, at det ingen Vogn eer, men at det derimod men at det derimod var Ilden der buldrede Comp. og Broder saae at Ilden var i Rygingen af Taget paa den østre længde eller Gadelængden i den Ende, som vendte mod Stuelængden, hun løb dernæst ind for i forening med et par andre at redde af Boe*** Dragkisten, et hjørneskab, klædes kisten og 2 smaae borde, dog fik de ikke alle disse Ting ud førend Taget var faldet, da Luer slog ned af Taget var indtil dette faldt, Det varede ikke ret Længe førend Rygningen paa alle Længder faldt, og efter at Taget var faldet, fik de kuns enkelte Ting saasom et hjørneskab, et klædeskab, 2 Speile ud. –
Efter at hendes Broder havde været inde i Stuejuset et Øieblik efter at Ilden var opdaget, løb for øvrigt med Hans Nyboe og skolelærer Jacobsen af Fodby ud til Stalden for at redde hestene, der stod i en vestre Længde, men denne brændte da alt for stært og var alt for stærk slog ned tilat dette kunde skee hvorfor de ikke blev reddede, og Hans Nyboe og Skolelærer Jacobsen gik derpaa he til Niels Madsens huus, hvor det da allerede brændte, -- Comp. Saa ikke noget til nogen i eller ved hendes faders Gaard kort før Ildebranden indtraf med Undtagelse af en gl. fæstemand, hvis navn hun ikke veed, som var fra Karbek, men som kom, for at bede om lidet at leve af. – Samme mand havde været hos Comp. En Times Tid, før Gaarden brændte.
Comp. kjendte ikke videre til den Pige fra Holsted, som hendes Svoger havde medført hertil, men hun havde hele Tiden været hos Comp. deels ude i have, deels inde i Stuen for at give Børnene Mad. – Comp. er aldeles vis paa, at Ilden begyndte i Taget paa den østre Længde Nærved Porten, men strax derpaa gik i Stuelængden, som var den nordre, og stødte tædt op til den østre med Enden. – Comp.s faders karl var paa den Tid Ildebranden opkom i Marken, for at grave og hyrdedrengen var ogsaa derude for at vogte. – Comp. havde ingen af den seet siden om Middagen da de hele Tiden havde været i Marken. -- Tjeneste tøsen var gaaet ud i Marken med mad til karlen i en Times Tid, før Gaarden brændte og hun har senere fortalt Comp, at hun gik ud paa Gaden uden at omtale hvad hun der havde bestilt. Grunden hvorfor der blev saa lidet reddet af Comp.s Forældres Gods, var fordi der efter at Hans Nyboe og **** var gaaet, kun af fremmede var til stede Pastor Schmidt, der fik en kiste ud og en stj**, sampt andre Smaating. Først noget senere efter at Taget var faldet, kom kom der flere folk til, og hendes Søster og Svoger kom da også hjem.
Hun kan ikke vide hvorledes Ilden er opkommen, men da de ikke havde havt Ild paa Skorsteenen siden om Middagen og denne saaledes for længesiden maatte være Slukket, og desuden var tilhyltet, kan Ilden ikke være opkommen derfor.
Comp veed ikke mere til Oplysning
4. tjenestepige Else Marie Nielsdatter13 Aar, i tjeneste hos Gaardmand Peder Madsen i Fodbye, med løfte om Sandhet forklarede, at hun i Gaar Eftermiddag, efter at have været i Marken med Midagklemmer til karlen som gravede, Beetgrøfter for gik op ad Gaden henad hospitalet til, der ligger paa den modsatte Side af Gaden, som hendes hosbondes Gaard, og passerede vid denne Leilihed herved forbi Hans Sørensens Gaard som hendes **** Gaards østre Længde uden at hun den gang mærkede til nogen sveden Lugt eller anden Omstændigheder, der kunde lade formode, at der var Ild i noget – hun legede omtrent en Times Tid ved hospitalet med en lille pige, som tilhørte folkene fra Holsted og hun saa da at Ilden stak op i Gadeporten i hendes hudmoders Gaards østre Længde og forplantede sig derpaa til de øvrige Længder inden en meget kort Tids forløb, hun antager med bestemthed at Ilden kom til sidst i Stuelængden skjønt denne og den søndre Længde laa imellem den østre og vestre, hun gjorde da Anskrig for den fremmede Pige og hendes husmoders datter hvilke imidlertid vare blevne opmærksom paa Ilden og vare begge to inde i Stuehuset, for at faa nogle ting ud derfra – Comp havde ikke forinden Ildens opkom , seet nogen fremmed eller Andre gaae ind i Gaarden – hendes husbonde og kone samt datter og Svigersøn var gaaet bort længe før Ilden opkom og kom først hjem efter at alt stod og brændte – i en lue, De havde havt Ild paa Skorsteenen om eftremiddagen klokken 3, for at koge kaffe hvorefter Datteren i huset forvarede Ilden, hvilket Comp saae. – Der har ikke været brygget eller bagt i den sidste Tid hos dem hun har intet bemærket, som kunde lade hende formode Aarsagentil Ildens Opkomst. – Karlen og drengen havde ikke været hjemme siden Middag.
Forklaringen forelæst og ratihaberet demitteret.
5. Tjenestedrengen Lars Hansen i Tjeneste hos Peder Madsen, 12 gl. som under løftet om Sandhed forklarede, at han var ude at røgte Lam og gies nogen fra Gaarden ude i Marken i gaar saae ikke noget til Ilden fra Taget brændte paa alle4 Længder ligesom han heller ikke lagde mærke til, at der var mere Ild i den ene, end den anden Længde. – han havde været hjemme ved Middagstid i Gaar efteriddags, men havde da ikke lagt Mærke til Ild eller sveden lugt, og han havde da været hjemme for at faae Mad. – han gik derpaa efter den sidst afhørtes D*** ***s ordne?
Hestenes Stald og kalvenes ligeledes ved hvilken Leilighed han er inde i den østre og vestre Længde. – han gik derpa i Marken. Men han ved ikke hvorlænge det varede derefter at Iolden opkom. – jhan avde ikke svovlstikker eller anden brandbare Materialer hos sig, da han saaledes var i husene.
6. Tjenestekarl hos Peder Madsen, Peder Larsen som forklarede under Løfte om Sandhed, at han var i Marken, da ilden opkom i hans Husbondes Gaard, men inden han kom hjem var Øvningen faldet paa de 3 Længder nemlig den østre, sønder og vestre, hvorimod Taget over Stuehuset først faldt efter at Comp. var kommet hjem, dog strax efter. – da han saaledes var fraværende, kan han ikke forklare noget angaaende Aarsagen til Ilden. Comp. var med at redde en stor kiste som stod i et kammer, men det meste var dog brændt eller antændt og **** var ogsaa indebrændte, da Comp. kom hjem fra Marken i Gaar Middags Comp. gik i Marken i Gaar middags kl. 1½, og var ikke senere hjemme før end det brændte – da Comp først saae Ilden, var der i det Mindste Ild i de først nævnte 3 Længder.
*gger fremstod Peder Madsens kone Marie Mikkelsdatter og hendes Datter Cathrine Pedersdatter hvorefter de begge forklarede at de ikke kogte kaffe klokken 3 i Gaar Eftermiddag. Derimod blev kaffen kogt, da de tog middagsgryden af Ilden. – De 4 af husets som var i besøg hos Christen Rasmussen, drak kaffen omtrent kl. 1 hvorimod de øvrige, som blev hjemme, drak kaffen kl. omtrent 3, var den blevet kogt, som meldt, ved Middagstid. –
Else Marie Nielsdatter fremstod ligeledes paa Ny og nu paa Anledning tilførte hun, at hun syntes, at kaffen blev kogt til hende og de andre Piger strax før de nød den, og dette vidste hun ikke rettere, end skete kl. 3. –
Videre Overeensstemmelse var ikke at tilvietbringe Dimitterede –
7. Hmd Niels Madsen af Fodby, som under løfte om Sandhedforklarede, at han var paa Arbeide hos hans Broder Mads Madsen, og befandt sig i dennes have, a han b lev opmærksom paa at det brændte i den anden ende af Byen han løb til stedet og fandt, at ale hans Broder Peder Madsens Gaards 4 Længder brændte ligesom hans eget huus, der tilhørerhans Broder Mads Madsen, men paa hvilket han har erholdt fæste. –
Og*** allerede eer bleven angeeven han ved ikke, paa hvad Sted Ilden i Gaarden var begyndt Comp. fik ikke noget Synderligt af sit Indboe der ikke var assureret. Der brændte saaledes for ham 2 Sengestæder med Omhæg, et bord, 2 bænke det meste af Comp.s Linned n ogle af Comp. Gangklæder, samt hans kones Linned. Omtrent kl. 6½ eller 7 saa han først Broderen. – Comp. veed ikke noget til Oplysning om hvorledes Ilden er Opkommet. –
8. Forrige ***nerts kone Ellen Larsdatter som nyder løfte om Sandhed forklarede at hun stod inde i Stuen, da hun hørte, at folk raabet og gennede dem udendfor hvorfor hun ilede ud med 2 Børn hun havde inde, og saae da hun kom udenfor, at det brændte i Peder adsens Gaard, uden at hun som følge af den stærke Røg, kunde see, hvilke af dens Længder der mest var angreben, eller seer hvor Ilden først kom op. – en deel af hendes og Mands Effecter brændte, uden at de havde noget Assureret. Hun veed aldeles ikke noget til Oplysning om hvorledes Ilden er opkommen. –
Det varede ikke længe inden hendes Mands huus, paa hvilket vinden bar, blev angreben af Ilden, som derefter snart greb om sig.
Forklaringen forelæst og retihaberet Dimitteret.
9. Hmd Niels Christophersen af Fodbye, som under Løfte om Sandhed forklarede, at han, som har fæstekrav paa det i Gaard indtil Ildebranden afbrændte huus af Dyrlæge Poulsen her i Byen var hjem om i sit huus, til Smeden fra Byen gjorde opmærksom paa, at der var Ildløs hvorfor Comp ilede til Peder Madsens Gaard og ligesom Comp kom til Gaarden var hele den østre Længde eller Gadelængden anspændt og derpaa gik i den Sønder og tilsidst i de 2 andre Længder Comp gik derpaa hjem og efter et qvarters Forløb antændes Ild i Comp.s huus der laae imellem Hans Rasmusensog Jens Poulsens Gaarde. Comp. mistede ikke synderligt andet end en kiste med Klæder, hvilket ikke var assureret. Derimod var hans huus assureret formeds hen veed, for 200 Rdl. – han veed ikke noget til Oplysning om Ildens Opkomst.
Forelæst og retihaberet Demitteret.
10. Gaardmand Hans Sørensen af Fodbye, der var nærmeste naboe til Peder Madsen
Som forklarede, at han var hjemme, da Ilden opkom hos Sidstnævnte og saae fra sit Sovekammer hvor han stod og talte med nogen, at Ilden i et Øjeblik antændte Gaarden. Fra hans Sovekammer et s** var det ligesom Ilden kom i hjørnet mellem vestre og sønder Længde hvilken sidste vendte ind mod Comp.s løb derfor udenfor og tog en Tækkestige, ved hvis hjælp han kom op paa sit Stuehuses Tag, paa hvilket han lod hælde Vand for om muligt at redde sin Gaard, -- Da han kom op paa Taget var det som om hele Peder Madsens Gaard brændte. – Han ved intet til Oplysning om Ildens Opkomst. –
11. Brandlidte Gmd Jens Pedersen af Fodbye som under Løfte om Sandhed forklarede, at hjan i Gaar var til kildemarked i Mogenstrup. Da han efter at have været der næsten hele Eftremiddagen paa Tilbageveien i Nestved hørte, at der var Ildløs i Fodbye, ilede han skyndsomt ad hjemmet til, og saae da ved hans hjemkomst, at hans Gaard, der der bestod af 4 Længder, som vare opbyggede af Nyt i Aarene 1839, 1841 og 1842 samt 1844 var lagt i Aske – Det meste af Comp.s Ind og Udboe blev Reddet, og Creaturerne blive alle reddede, med Undtagelse af 7 Pattegrise og nogle høns. Hans Sørensen var assureret i den private Brandassuranceforening for Sjellands Stift for 2600 Rbd. Og Gaardens Bygninger vare assureret for 2440 Rbd. Hans kone og begge hans karle var ligeledes til kildemarked og de Sidtsnævnte mistede alt, hvad de havde, uuden hvad de havde paa – han kan ikke give nogen Oplysning om Ildens Oprindelse forelæst og retihaberet Demitterede.
12. Branlidte huusmand Lars Hansens kone Maren Christensdatter, som under løfte om sandhed forklarede at hendes Mand var fraværende paa Saltøe, da Ildebanden i Gaar Eftermiddag opkom, -- Huset som tilhører brandlidte Hans Rasmussen, som de have Leiecontract paa. Da hun erfarede Ildebranden i Gaar Eftermiddags i Peder Madsens Gaard, løb hun derop, men Gaarden var næsten afbrændt. – Saa snart Ilden fik fat i Jens Pedersens Gaard var den ogsaa øjeblikkelig antændt i Comp. og Mands Huus. – Noget fik Com. reddet af sit Indboe, men ikke nær alt, og intet var assureret.
Hun veed intet videre til Oplysning forelæst og retihaberet Demitteret.
13. Brandlidte Gaardmand Hans Rasmussen som under Løfte om Sandhed forklarede at han i Gaar Eftremiddag var fraværende i Nestved, da Ilden i Byen opkom, og Comp. kom ikke hjem før Øvningen paa hans Gaard var falden. Han kan derfor ikke forklare noget til Opklaring angaaende Ildebranden, De meste af comp. Indt og Udboe brændte, samt af Creaturene 3 Ungsvin. Hans Effecter Avls redskaber og Creaturer havde han imidlertid for 3 â 4 Aar siden ladet assurere i den private Brandassuranceforening for Siellands Stift og Gaarden er indlemmet i Brandforsikkringslienesen uden at han dog med Sikkerhed ved, for hvilken Sum. Hans 2de karle som vare paa Tørvemosen mistede alt hvad de eiede med undtagelse af de klæder, de havde paa. – Angaaende Aarsagen til Olden kan Comp. som meldt Intet meddele. Forelæst og retihaberet Dimitteret.
Politimesteren anmelede derefter, at der strax i Gaar Aftes var afsendt Vogn efter Branddirecturen, Cancelieraad Videboe i Pedersborg, men at denne havde meldt, at han ver forhindret, *** at møde i Dag paa Grund af indtruffen Ildebrand under Sorøe Birk, men ville indfinde sig paa Brandstederne førstkommende Mandag. Fuldmægtig Hvid af Pederborg havde i øvrigt for i dag indfundet sig paa Brandtomterne paa Cancelieraadens Vegne, og paaseet det fornødne under Rydningen. –
Politimesteren bemærkede, endvidere at der var tilsagt en Mest af 11 Mand til at forklare tilstede vd tomterne og de forbrændte Materialer i Nat.
Forhøret b lev dernæst udsat Politimasteren ***
Maarlig sl                                som Vidner
N. Hansen                    P. Nicolaisen
No 32 b 1845
Aar 1845 den 24 Juni contuerede for ***idde forhør paa Dommerens Contorie. –
Branddirecteur Cancellieraad Videbek var mødt, som i Dag og i Gaar havde været i Fodbye afholdt der ham paaliggende Undersøgelse, og efter at have gjort sig bekjendt med Indholdet af nærværende forhør, at der ved hans Undersøgelse ikke var fremkommen enten eller flere Oplysninger, end de deri dette indeholdes. Da hans forretninger andetsteds ikke tillod ham, at opholde sig længere her i Egnen, havde han overdraget forenelig og stænder deputand Lund i Fodbye at give Møde paa hans Vegne ved det Continutionsforhør, som maa ansees fornødent at afholde over et Par Deponenter navnlig Peder Madsens søn Jens Pedersen og den f*** Pige fra Holsted der havde været fraværende, og som havde opholdt sig i Gaarden paa den Tid, Gaarden var i Brand. –
Politiretten hævet                                            J** Qvortrup
N o 32c 1845
Aar 1845, den 30te Junii, blev Politiretten Sat og holden paa Tinghuset i Fodby, hvor de continuerede forhøret angaaende den i Fodby, den 20de opkommen Ildebrand. Vidnerne var huusmændene Lars Pedersen og ans Pedersen af Fodby for forhøret atter Gaardmand Hans Sørensen af Fodby, som lovede Sandhed, og nu forklarede, at a han første Gang saa ud af sit Vindue i Sovekammeret, som vende lige ud mod Peder Madsens Gaard, saa han endnu ikke nogen Ild, men en Røg at opstaae, saavidt han kunde see, af Peder Madsens vestre Længde, lige imellem den vestre og Søndre Længde, hvor det forekom Comparenten, at Røgen opstod, var der Stald. Han løb derefter ud efter en Tækkestige, for at søge at komme Vand paa sin Gaard, der laae tæt op til Peder Madsens Gaard, og da kom til med Tækkestigen, var der allerede Ild saavel i den Sønder som vestre Længe. Han veed i øvrigt ikke endnu at give nogen oplysning om anledningen til Ildens anledning Opkomst.
Forrelæst og ratihaberet. Dimitteret.
Derpaa fremstod den forrige Comparents kone Ane Larsdatter, som lovede Sandhed, og forklarede, at hun den 20de dennes sad i Sovekammeret tillige med sin Mand, den første der gjorde opmærksom paa, at der var en betydelig Røg udenfor, og i det hun saa ud af Vinduet, Saa hun ligeledes Røgen opstaae fra det samme sted, som hendes Mand har forklaret, men endnu ingen Ild. Da hun derpaa løb for at redde Sengeklæderne, saa hun et Øjeblik inden Ild i Gaarden paa den vestre Længe i Peder Madsens Gaard, hvor hun førdt havde seet Røgenfra, og hvor Stalden var. Hun lagde ikke mærke til om Ilden dengang tillige havde fat i den anden eller Sønder Længe. Hun veed i øvrigt ikke at give den mindste Oplysning om anledningen til Ildens pkomst.
Forelæst og ratihaberet. Demitteret.
Derpaa fremstod Gaardmand Peder Madsens Søn Jens Pedersen, 16 Aar gammel, som blev formanet til Sandhed, og forklaede, at han den 20de dennes om eftermiddagen var gaaet med sin Søster og en Pige fra Everdrup, der var kommen kjørende med med hans Søster fra Holsted, ned i haugen, Comp opholdt dem i et Lysthuus, som ligger nordvest for Gaarden, han hørte det da buldre, og sagde det til sin Søster, som antog, at det var en Vogn, som kom kjørende, men da Comparenten derpaa løb hen imod Gaarden, og aabnede køkkendøren, Samt saa ind i Gaarden, men saae han da Gaarden fuld af Røg. Strax da han kom ud af Lysthuse, Saae han Røg og Ild, saavidt det forekommer ham, kommer op af den østre Længe, og rende her ad Rygningen af Stuelængen men han lagde ikke Mærke til, om der paa samme Tid var Ild i den vestre Længe. Da han ikke kunde komme igjennem køkkendøren udi Gaarden for Røg, ved han om og løb op i Øverstestuen, og kastede noget Garn ud af en Dør til haugen, men da han i det Samme erindrede hesten i Stalden, løb han ned for at redde dem, men da var der allerede Ild i Stalden, saa at hestene vare svedne og Compaenten kunde ikke komme ind til dem. Dengang var Skolelærer Jacobsen af Fodby med ham ved Stalden. Han var et Par gange om Eftermiddagen inde i Stalden, for agt fodre hestene sidste gang kl 5 om Eftermiddagen, men kunde dengang ikke mærke nogen sveden lugt eller nogen Ild derinde, ligesom han benægter selv at have Ild eller Svovlstikker hos sig, eller at have røget Tobak i Salden, ligesom han i det hele benægter nogen Sinde at have Røget Tobak. Der var ingen med ham inde i Stalden, da han fodrede hestene. Der bændte 3 af hans Faders heste og 2 af han Søsters fra Holsted. Der havde ingen fremmede været i hans faders Gaard den Eftermiddag med Undtagelse af en gammel fisker fra Karebæk, hvis navn han ikke ved, men bemeldte Fisker kom blot ind i Gaarden, og bad om et Stff Mad, og da han havde faaet spiist dette, gik han ud igjen og fulgte Comparenten da efter ham, og satte krogen paa laagen, efter at han var gaaet ud dera, hvorpaa Comparenten med hans søster, og den fremmede Pige, skulle være de Eneste, der vare hjemme i Gaarden, gik op paa kirkegaarden, efter først at hae lukket og sat for saav el Porten, som haugeøren efter at de vare kommen fra kirkegaarden, var det at for omtrent kl 5 fodret hestene gik han derpaa ind i Stuen til Søsteren og Pigen efter at de havde opholdt sig noget derinde, og spiist Miedaftensmad, gik de ud u haugen, og efter at de omtrent havd opholdt sg der 1 Qvarters Tiid, var det at Ilden udbrød. Han havde som meldt, ingen Andre seet i eller ved Gaarden bemeldte Eftermiddag. Hans forældre tillige med hans Søster og denes Mand Gaardmand Jens Nielsen i Holsted var i mellem kl. 2 og 3 gaaet ud til Udflytter Gaardmand Christen Rasmussen, fra hvilken Tiid Comparenten og de 2 andre Piger vare ene i Gaarden. Comparenten saa ikke Gaardmand Jens Nielsen have Pibe i Munden i Stalden.Han forklarede at drengen Lars Nielsen havde været hjemme og faaet Miedaftensmad, de andre spiste, men han veed ikke om hans Søster havde anmodet om at fodre heste, hvorimod Comparenten, som nævnt, gjorde dette da de kom hjem kirkegaarden. Han har aldrig set bemeldte Dreng røge tobak eller Cigarer. Forelæst og ratihaberet Demitteret.
Derpaa fremstod efter foregaaende Tilsigelse Gaardmand Jens Nielsen af Holsted, som lovede Sandhed, og forklarede, at han den 20de dennes omtrent kl. 11 om formiddagen mødte hos hans Svigerfader Peder Madsen i Fodby med sit lille barn, som skulde vaccineres, da der samme Dag blev vaccineret i Fodby Skole, han satte strax sine heste ind i Stalden til Peder Madsens heste, som ogsaa dengang var inde. Efter at have sat hestene ind, var han kun 1 Gang, n nemlig omtrent kl. 12½, efter at Peder Madsen og han var kommen hjem fra Marken, inde i Stalden, for at se til hestene, men hverken Peder Madsen eller Comparenten havde dengang enten Tobakspibe Cigarer eller andre brændbare Ting hos sig. KL imellem 2 og 3 gik han med hans Svigerforældre og hans kone ud til Gaardmand Chresten Rasmussen, og erfarede da først imellem kl. 6 og 7, at der var Ild i Fodby og inden ha kom til Fodby, var der Ild i hele Gaarden, saa hans hestevogn vare brændte, da han kom til.
Forelæst og ratihaberet Dimitteret.
Derpaa fremstod efter foregaaende Indkaldelse Pigen Maren Pedersdatter fra Everdrup, som lovede Sandhed, og forklarede at hun den 20de dennes havde faaet tilladelse af den foregaaende Comparent at kjøre med ham til Fodby, da hun ogsaa havde et lille barn som skulde vaccineres. Hun opholdt sig da hos Gaardmand Peder Madsen, som hun ellers ikke kjendte videre til, indtil Jens Nielsens skulle kjøre hjem og efter at Peder Madsen og kone samt Jens Nielsen og kone imellem kl 2 og 3 vare gaaede bort til en Udflyttergaard, opholdt hun ene med Sønnen Jens Pedersen og Datteren Cathrine Pedersdatter. De drak først kaffe omtrent kl. 3, men bemeldte kaffe var ikke kogt, ved den Tid, men var kogt tidligere, da Jens Nielsen og hun kom, og havde staaet siden den Tid paa Skorstenen, hvorpaa der ingen Ild var — Der var ingen fremmede i Gaarden, uden en gammel Mand, som bad om et stff Mad, nem giok strax igjen, efter at han havde spist det, hun var først med Sønnen og Datteren paa kirkegaarden, men kom derfra 1 Times Tid, førend det brændte, Spiste derpaa Midaftensmad, og gik så ud i haugen i Lysthuset, og efter at de havde siddet der omtrent 1 qvarters Tid, hørte de noget buldre, og troede derfor først, at det var Jens Nielsen der kom kørende hjem fra Udflytter Gaarden. Da hun kom ud af Lysthuset Sae hun imidlertid Røg på alle Gaardens Længer, og Ild i Gadelængen. Imedens hun opholdt sig i Peder Madsens Gaard, så hun ingen af Mandfolkene røge Tab ak eller omgås Ild, og da de gik bort ud til Udflytter Gaarden, gik de ud af haugen, ude at komme i Gaarden. Hun lagde ikke mærke til, om Jens Pedersen eller nogen Anden fodrede hestene, imedens hun opholdt sig i Gaarden. Da de gik paa kirkegaarden, lukkede hun først hende og Søsteren ud af haugedøren, og lukkede den indvendig fra, hvorefter hun strax selv gik ud af Porten, og lukkede ogsaa den i efter sig. Hun seer sig i øvrigt ikke i Stand til at give nogen oplysning om Anledningen til Ildens opkomst.
Forelæst og Ratihaberet. Demitteret.
Derpaa fremstod paany Tjenestedrengen Lars Hansen 12 aar gammel, som lovede Sandhed, og henholdt sig til sin ved forhøret den 21de dennes afgivne forklaring, at han eengang, nemlig da han havde været hjemme efter Midaftensmad efter Cathrine Pedersdatters Anmodning været ude at fodre hestene, og at han dengang ikke mærkede det mindste til Ild eller brændt Lugt i Stalden. Han saae først Ilden ude i Marken, da det brændte paa alle 4 Længer. Dimitterede.
Derpaa fremstod Pastor Schmidt af Fodby, som forklarede, at da han erfarede, at der var Ild, og kom ud til Peder Madsens Gaard, vare alle Gaardens 3 Udlænger alle *** bespændte af Ilden, og Stuelængen i den vestre ende, men det forekom Comprahenten, at den vestre Længe hvori Stalden var, var mest bespændt. Comprahenten havde en kiste med Sengeklæder staaende paa Peder Madsens loft i den vestre Gavl af mangel paa plads hjemme, hvilken kiste, med Sengeklæder aldeles opbrændte, Anledningen til ilden har Comparhenten ikke givet Forklaring om.
Det bemærkes, at Forvalter Lund, som havde lovet branddirecteuren at overvære dette forhør ikke var hjemme i Dag.
L. Pedersen                   Hans Pedersen
Aar 1845 den 1teJulii, blev Politiretten Sat og holden paa Tinghuset i Førsløv, i Overærelse af Vidnerne Qvortrup og Thomas Hansen af Førsløv, hvor da countinuerede Forhøret angaaende den i Fodby stedfundne Ildebrand.
For forhøret fremstod Skolelærer Jacobsen af Fodby, som lovede Sandhed, og forklarede, at han var en af de første, der kom til Peder Madsens Gaard, da der den 20de dennes var kommet Ild i den, men da han kom dertil, løb Ilden som en hvirvel omkring paa alle Længerne i Gaarden med Undtaglse af Stuelængen, saa at han ikke kunde see, hvor Ilden først havde begyndt, Dog a det var en stærk Vestenvind den dag, antager han det rimeligt, at Ilden først er begyndt i den vestre Længe, hvor Stalden er da Ilden der bestandig greb om sig imod Østen. Han tog da først fat i en kiste, som han fik slæbt ud i haugen, men da han kom derud, stod Peder Madsens Søn der, og erindrede om at hestene endnu stod i Stalden, men i det Sønnen lukkede Stalddøren op, brændte den klare Ild derinde, og alle hestene og Ungqvæget derinde vae allerede falden og laae i Ilden, Saa Comparenten ikke kunde see Noget til dem. Paa given Anledning forklarede han, at han vel af og til har Seet en gammel Fisker fra Karebæk komme til Fodby, for at sælge Fisk, men at han ikke veed Navnet paa ham, og at han aldrig har seet ham røge Tobak eller have nogen Pibe hos sig. Han har ikke erfaret det Mindste, der kunde give nogen Oplysning om Anledningen til Ildens Opkomst.
Forelæst og ratihaberet, Demitteret.
Derpaa fremstod ofr. Pastor Nyboes Søn Hans Nyboe af Fodby, som lovede sandhed, og forklarede, at han også var en at de første, der kom til Ildebranden, men at, da han kom dertil, brændte det i de Same Længer, som foregående Component har forklaret, ligesom han heller ikke kan med bestemthed opgive, i hvilken Længe Ilden først havde begyndt. Han hjalp da med at redde hvad han kunde, og tænkte gase på at redde hestene men hørte at Skolelærer Jacobsen var gået til Stalden. Med hensyn til den omtalte Fisker fra Karrebæk afgav han den samme forklaring, som den foregående Component, ligesom han heller ikke har erfaret det mindste til Oplysning om Anledningen til Ildens Opkomst.
Forelæst og ratihaberet, Dimitteret.
Forhøret blev udsat. –                                                                      Flindt
M. Qvortrup                                T. Hansen
Ara 1845 den 2den Julia, blev Politiretten Sat og holden på Tinghuset i Førslev, i Overværelse af Vidnerne Qvortrup og Hansen, hvor Der blev foretaget Sagen
No 35/1845 angaaende udeblivelse fra brandpladsernes Rydning i Fodby by den 21de f.m. for forhøret blev fremlagt en lovlig forkyndt Stævning, hvilken blev taget til Indlemmelse ***.
For forhøret fremstod Indsidder Jens Olsen af Karebæk, som vedgik den paastævnte Udeblivelse, men formeente, at han ikke var pligtig at møde, da han boer sammen med sin Svigerfader, og spiser ved hans bord, samt da bemeldte hans Svigerfader var mødt. Han erklærede sig villig til i Overeensstemmelse med frd. 29de Frb. 1792 § 26 at erlægge en Mulit af 8 sk. til Sorøe Amts fattigkassse. Demitteret.
Derpaa mødte Ditløv Andersen, en Søn af huusmand Anders Hansens Enke i Karebæk, som vedgik den paastævnte Udeblivelse, og angav som Grund til Samme, at han ikke havde været hjemme, da han var bleven tilsagt til at møde ved brandstedet. Han erklærede sig ligeledes villig til at erlægge en Mulit af 8 Sk. Demitteret.
Derpaa mødte Johan Jensen af Karebæk, han vedgik at være udebleven fra brandstedet, da han havde været ude at fiske, da han var bleven tilsagt, han erklærede sig ligeledes villig til at erlægge en Mulit af 8sk. –
Derpaa mødte Indsidder Anders Mortensen af Karebæk, som ligeledes vedgik at være udebleven fra brandstedet paa Grund af at han ikke var rask, da hanbleven tilsagt. Han erklærede sig imidlertid ligeledes villig til at erlægge en Mulit af 8sk. – Dimitteret.
For Skipperne Christen Sørensen og Adolph Ericksen, der var forhindrede fra at møde, mødte Gaardmand Peder Olsen af Karebæk, som paa de anmeldte 2 Skipperes Vegne, der begge var udeblevne fra brandstedet i Fodby, tilbød at erlægge en Mulit af 16sk for hver af dem, overeensstemmende med frd. 29de Febuar 1792 § 26. –
Samtlige disse Muliter bleve i Forventning af Amtets Approbofiov betalte og Politiretten hævet.
Som vidner: J.M. Qvortrup   A. Hammer                               Flindt
Barntakstation lavet af John larsen.
Den 20 juni indtraf der en katastrofe i Fodby by her brande 3 gårde og 3 huse. Det er hele den ene side af Fodby der er brændt, hvordan ilden er opstået ved jeg ikke, for dette er fundet i Brandtaksationer af min broder John. Men det ser ud til at vinden har hjulpet en del til med at afbrænde det halve af byen.
År 1845 d. 23 juni foretog undertegnede Branddirektør med Taksationsmænd Nicolai Sørensen af Slangerup og Sognefoged Niels Hansen af Fodby Taksation forretning over den brandskade, som ved Ildebrand d. 20 f.m. var forårsaget på efteranførte 6 Steder i Fodby Sogn og By, der alle besidder i arvefæste under Fodbygaard
Matrikel 23, hus beliggende mellem Toftegård og Bjergbakkegård.
1:/ h.w.13.BW 7 – Et Huus – Arvefæster Dyrlæge Paulsen – beboer Niels Christoffersen.
Dette hus er under h.W13.BW7 efter Taksationsforretning af 23 og 24 nov. 1798 forsikret for                                                                                                 230Rd
Nu befindes huset der ved **** oplystes at have bestået af 10 fag, 26 alen lang, 7½ alen bred, -- og indrettet fra Øster lade 1 fag tørvehuus, 2 fag køkken, 2 fag Stue, 2 fag kammer, 2fag lo, 2 fag Stald – aldeles afbrændt.
Forsikret med 12 fag for                                                                          210Rd
Erstatningen udsøges derfor 10 fag med                                                                   175Rd
Fra Ilden var bjærget
Omtrent 2 læs forbrændt Tømmer – der vurderes à 64sk                  1Rd 32sk
4 beskadiget Døre                                                                                    64Sk
En Bilæggerovn                                                                                           5 Rd
En kedel                                                                                                      4 Rd
b. Brøndværket var borttaget
2:/ h.W. 13 BW 8 Gården No 4 Arvefæster Hans Rasmussen –
Denne Gård er efter Taksation. Af 14 dec. 1841 under 13-8, forsikret for 1980 var aldeles afbrændt: navnlig
a. Stuehus                                    18 fag                                              650Rd
b. Vester Længde                          15 fag                                             420 Rd
d. nordre      do                              17 fag                                             600 Rd
e. østre         do                              12 fag                                             290 Rd
f. et Brøndværk med vådekæder og krog                                        10Rd
Fra Ilden er Bjærget
Omtrent 7 læs Forbrændt Tømmer, der vurderes for           7Rd
Omtrent 3 Læs 4M                                                         2Rd
2 Vinduer uden Ramme                                                              1Rd
En Bilæggerovn beskadiget                                                         5rd
En Kedel på 3/4 Td                                                                    10Rd
Matrikel 28, et hus beliggende mellem gadekæret og Toftegård
3:/ hw13 BW 9 – Et Hus – Arvefæster Gaardmand Hans Rasmussen – Lejer Lars Hansen –
Dette hus er efter Taksation forretning af 23 dec. 1798forsikkret for 290Rd var særdeles aldeles afbrændt – Det oplyses at have består af én Længde med Gavle Øster og Vester – 23½ alen langt, 9 fag, 81/4 alen bred – 1 fag Bedehus, 1 fag Svinehus, 2 fag køkken, 3 fag forstue og kammer, 2 fag Lo – forsikringen var for 13 fag                                                                                                                    270Rd
Erstatningen udf*** med                                                         186Rd 89Sk
Hentet fra et Brøndværk, der var afbrændt                          20Rd                                                                                                                                                                                                                                                206Rd 89skFra ilden var bjærget
Omtrent 1Læs forbrændt Tømmer, de vurderes for              1Rd
En Kedel på 1/4 Td                                                                      4Rd
4:/ hW13. BW 12 – Gaarden No 6 – Arvefæster Peder Madsen –
Denne Gaard er efter sidst afholdte Taksationsforretning af 4 marts 1836forsikkret for                                                                                                                        2260RdMen fandtes nu aldeles afbrændt, navnlig
a. Stuehus Nord                                14 Fag                               910Rd
b. øster Længde                                  12 nu 14 fag                    340Rd
c. Sønder    do                                     13 nu 14 fag                    470Rd
d. Vester     do                                    14 fag                                530Rd
e. et Brøndværk                                                                              10Rd
Summa                                                                                         2260RdFra ilden var bjærget
Omtrent 12 Læs forbrændt Tømmer, der vurderes for          16Rd
3 Vindueskarme beskadiget                                                           1Rd
Et stykke Bræddegavl næsten ubeskadiget                                   5Rd
2 fyldingsdørene der er beskadiget                                              4Rd
Kiv*** af Be*** 2Læs                                                       1 – 32
En kedel bet. Beskadiget                                           16. 64
5:/ hW 13 BW 13 – Gaarden No 1 – Arvefæster Jens Pedersen
Denne Gaard, som under den sidst afholdte Taksationsforretning af 2 nov. 1844 er forsikret for                                                                                                    2440R
Fandtes nu aldeles afbrændt navnlig:
a. Stuehus                                          14 fag                            980Rd
b. vester Længde                                13 fag                            390Rd
c. nordre     do                                     22 fag                            660Rd
d. østre        do                                    12 fag                            390Rd
e. et brøndværk                                                                           10Rd
Fra ilden er bjærget
Omtrent 10 læs brændt Tømmer                                     15Rd
3 glatte døre og 2 Vinduer karmen beskadiget                    3. 32
Omtrent 4 l** Iern afbesleg ??                                                2 – 64
Ko vanger af Mursten                                                            8Rd
En Bilæggerovn                                                                           14R                                                                                                                43Rd
En kedel på 3/4 Td                                                                       8Rd
Matrikel 25 et hus mellem Bjergbakkegård og Bækmosegård.
6:/ hW 13 BW 18 – Et Hus – Arvefæster Mads Madsen – fæster Niels Madsen –
Dette hus som efter Taksation. Af 24 november 1798 var forsikret for 260Rd
Fandtes nu aldeles Afbrændt – Det oplyses at have bestået af 2 Længder, navnlig:
Et stuehus i Syd med Gavle i Øster og Vester, 20½ alen langt, 8 fag, 71/4 alen bredt – 1 fag Tørvehus, 1 fag køkken, 2 fag stue, 2 fag stue, 2 fag Lo og et udhus Vester 12 alen langt, 4 fag, 6 alen bredt –
Erstatningen udredes derfor med                                                          260Rd
Fra ilden er bjærget
Omtrent 1 læs forbrændt Tømmer, til brændsel
Der vurderes for                                                                              1Rd
En Bilæggerovn beskadiget                                                           3Rd
Samtlige brandlidte erklærede sig villige til at medtage det Bjærgede efter Vurderingen
H. Videbech                                    Niels Hansen                         N. Sørensen
kilde Brantakstationet Akavalieronline, kort og matrikelstyrelsen
De orange felter er dem der er brændt
Brygger A. J. Hansen Bisbebjerg.
Brygger Anders Jakob Hansen er født 6 Marts 1857 i Vejlø sogn, Han blev konfirmeret i 1871. Hans forældre var Hans Nielsen og Kirstine Sofie Andersdatter af Rettestrup. Han havde et par  brødre som var Grd. Chr. Hansen Træløse og Grd. Ejner Hansen Hyllinge.
Hans Hustru var Ole Madsens datter fra Langebjerggård Fodby. Hun hed Mette Kirstine Madsen født 1863, konfirmeret 1877 i Herlufsholm. Hun var en søster til Hans Madsen som overtog gården efter Ole Madsen.
De blev gift 11 oktober 1889 i Fodby.
Som 27 årig kom han til Næstved og nedsatte sig som maltgører i Østergade. Der var han i 10 år og i 1894 brød han op fra Næstved og flyttede til hovedstaden, hvor han i Brønshøj byggede bryggeriet Bispebjerg.
Det blev en betydelig virksomhed som han solgte da han blev ældre. Gennem årene har han været aktiv i sognerådet, skolekomisionen, menighedsrådet og div. andre foreninger.
Først i Brønshøj senere da de blev indlemmet i Københavns storkommune. Han var en mand der livligt og interseret fulgte med i tiden, og var en velbegavet og dygtig mand der gjorde meget for sin tid og for fremtiden.
næstved tidende næstved arkiv kirkebøger
Fodby andelsmejeri bliver 50 år.
Fodby andelsmejeri bliver til.
Det første møde der gik forud for mejeriets opretelse, holdt man i Næstved. det var tanken at Lille-næstved, Grimstrup og Stenbæksholm skulle have været med.
Men beboerne i de nævnte byer, blev betænkelige og melde fra, og det var først  da August Andersen Eventgård (senere GL. Fodby gård), tegnede sig og anbefalede tanken til andre, at der skete fremgang.
Der blev holdt stiftene genegalforsamling den 13 marts 1888 og den første bestyrelse bestod af:
Jens hansen Kærsgård Fodby formand
Grd. Niels Petersen Guderup
Teglbrænder Hans Larsen Ladby
Grd. Jens Johansen Ladby
Forpagter Lars Olsen Bistrup
Forpagter Randrup Hansen Saltø Mølle
Man optog et lån på 25000 kr. og det var murermester H. Nielsen Tornemark og fabrikant O. Petersen Magelkilde der stod for opførelsen. Mejeriet kostede 24800kr at opfører og var færdig 1 september 1888.
Efterhåndensom folk kunne se at fortagnet lykkedes, voksede tallet på andelshaverne hurtigt.
I året 1938 blev der leveret 3,785,984 kg mælk, det var året for 50-årsjubilæet som blev holdt på Akselhus og i Fodby forsamlingshus. I 1907 fortog man en større ombygning og i 1922 indførte man mælkebedømelse og i 1925 fik mejeriet morderne køleanlæg og osteri.
Den første mejeribestyrer var Andersen 1888-94
Christensen 1907-18 han døde under spansksyeepidemien.
Alfred Hansen 1919- ???? han havde en uddannelse i mejeri (Hans Hansen søn Bistrup)
Nedlagt og bruges til privat beboelse.
Næstved tidende kirkebøger næstved arkiv folketællinger
Blev oprettet i 13 april 1902 og den første bestyrelse var:
Niels Sørensen lærer i Bistrup.
Fredrik Nielsen husmand i Bistrup.
Peter Olsen Husmand Skraverup.
Rasmus Petersen husmand Stenbæksholm.
Jens Kr. Jørgensen Husmand Fodby
Vilhelm Hansen Skomager Fodby.
Rasmus Petersen Husmand Fodby old.
Foreningen havde til formål at fremme kendskabet til landbrug og havebrug, for sognets beboere, husmænd, håndværkere og landarbejdere. Det kunne være kendskab til indkøb af redskaber, at dyrke rationelt husmandsbrug, indførsel af sædefrø og sædskifte. Dyrkning af handelsplanter, køkken og haveurter, samt frøavl.
Man brugte medlemsbidraget og foreningens andre indtægter til gaver, tilskud og ligene. Man kunne blive medlem som 16-årig, senere blev det når man var fyldt 20 år. Det årlige medlemsbidrag var 2 kr. for husmænd og ugifte, og for jordløse håndværkere og landarbejdere1 kr. det blev opkrævet halvårligt. Regnskabet blev afsluttet hver den 31 december og fremlæges i januar til generalforsamlingen.
Bestyselsen bestod af 7 mand, der vælges på generalforsamlingen. Her vælges der også 2 revisorer der afgår skiftevis ved lodtrækning. Bestyrelsen afgår først med 3 mand, ved lodtrækning og næste gang med 4 mand. Alle valg gælder for 2 år, og er ulønnede, dog får man porto og rejseudgifter betalt, alle havde pligt til at modtage valg.
Beslutningerne blev vedtaget ved simpel stemmeflertal, en af de måder man varetog opgaverne på kunne være at holde markvandring.
16 juli 1926 var der markvrandring i Bistrup hvor deltagerne skulle samles kl. 15.30 hos Hans Chr. Hansen, hvorefter man tog rundt og så forskellige markbrug. Derefter samledes man hos skovfoged Gabrilsen, her spiste man medbragt mad, og holdt foredrag, som regel af redaktør Nerup. Det var som regel skovarvejder Carl Nielsen der uddelte øl og cigarer, samt leverede kogende vand til kaffe, for et vederlag på 10 kr.
Man fik også penge ind ved at holde baller hvor hver især skulle medbringe en pakke, pakkerne blev så solgt,  og så havde man også indtægterne fra entreen når udgiften var trukket fra. Man holdt også andespil, hvor gevinsterne enten var købt eller fået, det kunne være levende høns og deslige.
Sommerudflugter var ren social samvær man tog til Gisenfeldt, Bregntved, Holmegård, Møns klint, Gavnø, Mogenstrup. Ind i mellem anbefalede man også en husmand til et lån gennem husmandsforeningen, dette kunne være et lån til en ko, hest eller andet. Pengene i husmandsforeningen brugte man på oplysende foredrag eller indkøb af bærbuske, frugtræer, der blev bortloddet  blandt medlemmerne.
Husmandsforeningen udelte fra 1914 og til en gang i 20-erne træer og frugtbuske ved lodtrækning. Frugtbuskene var indkøbte og træerne var overskud fra planteskolen i skoven.
Fra 1923 og frem til slutningen af 20-erne blev der afholdt maskerade i Fodby forsamlingshus, dette blev afholdt i samarbejde med socialdemokratisk forening.
Den første Maskerade blev holdt Mandag den 12 febuar 1923 og det var for begge foreningers medlemer.
Alle skulle bærer masker, og masken skulle falde kl. 21.
Man uddelte 4 præmier, til de 2 smukkeste damer og til de 2 komiske herre. det var de 2 formænd der i fælleskab skulle købe præmierne som skulle henholdsvis koste 6 kr. for førsteplads og 4 kr. for anden plads, og man havde fællesspisning med medbradt madkurv.
Dette har sikkert været afløseren for de årlige tilbagevendende fastelavnsridt i Bistrup. Den sidste maskarade blev holdt i 1927.
Husmandsforeningen holdt markvandring, foredrag, sommerudflugt, andespil, oplysende film, præmie vest og dilettant. I november 1945 købte man et andespil på 300 kort pris 62 kr. det første spil blev afholdt i slutningen af november-først i december.
Der var 6 ænder, 4 stk. vildt som præmier og ekstrapræmier på 2 gæs, 1 kort 25 øre, 2 kort 50 øre, billet til bal 1 kr.
I febuar 1946 vedtog man at holde dilettant og den første opførelse blev holdt den 24 marts 1946 med generalprøve samme dag kl. 3 eftermiddag og kl. 18 aften skulle man opfører forstillingen.
Billetprisen var gældende for hele aftenen og for ældre kostede det 2 kr. og for unge 2.50 kr. Musikken var frk. sauls orkester og man måtte leje et klaver til musikken.
Den næste dilettant jeg kunne finde blev holdt 13 febuar 1949 kl. 18.45 i forsamlingshuset og denne gang søgte man om at udskænke spiritus. Musikken var Poul Hemmingsens orkester. Billeter 5 kr. for gifte, 3 kr. for unge.
18 febuar 1950 kl. 19 var der så dilettant opført af Vallensved husmandsforening. Billeter 5 kr. for gifte 3 kr. for unge.
7 febuar 1953 kl. 19.45 prøvede man så selv igen at holde dilettant. billetter for gifte 5 kr. 3 kr. for unge. Bal med Poul Hemmingsens orkester.
19 marts 1955 blev der spillet dilettant af Herlufsholms husmandsforening. Billeter 7 kr. for gifte 3 for unge.
19 maj 1956 er det igen Herlufsholms husmandsforening der spiller. Billeter 3 kr. for gifte 2 kr. for en enkelt. musikken ukendt.
Den sidste dilettant jeg har fundte er 15 febuar 1964 spillet af Toksværd Husmandsforening. Billeter 6 kr. parret, 4 kr. for unge, Brudelykke orkester spiller til dans.
næstved arkiv næstved tidende
50 års jubilæum i husmandsforeningen.
Den 13 april 1952 holdt man 50 års jubilæum med fældes kaffebord og et glas til hver. Forsamlingshuset var pyntet op med grønt og  flag.
Festen begynte kl. 19 og man kunne deltage for 3 kr. for gifte og 2.50 for ugifte. Man havde inviteret Peter Jørgensen Slagelse formand for Samvirksomheden, kredsformand Jensen Sørup som udnævnte tidligere landpost Jens Petersen til æresmedlem, Jens Petersen var med til at oprette foreningen.
Konsulent Grøntved, Elting, kristensen og Simon Hansen takkede for godt samarbejde, Af andre talere den aften var Fru Oline Jensen Bistrup og Bang Petersen Fodby.
Ind i mellem talerne blev der sunget og der var dans senere med poul Hemmingsens trio.
Af gaver fik man en del blomster samt en diagentklokke og et pengeskrin.
For eningen blev nedlagt 31-12 1969 og midler og medlemmer blev overført til husmandsforeningen for Næstved og omegn.
Ane Sofie Lund født Kruse Fodby
Den 19 november 1821 får rebslager Knud Kruse en datter Ane Sofie Knudsdatter Kruse. Han havde rebslageri i Kinhestegade , der hvor Rema 1000 ligger i dag. Forældrene hed Knud Kruse og Maren Jacobsdatter.
Som ung pige kommer hun til Fodby i huset hos Hans Lund, for at passe hans syge kone Anna Dorthea Hansen født Fodby 22 september 1773. Her er hun husjomfru på Katrinelund.
Hans Lund født 9 august 1794 i Aagård Holbæk Amt. Forældre Ane Leonora Hansdatter Sommer, og Niels Lund. Hans Lund var Godsforvalter exam.jurist og stænderdeputerne, men ville ikke stille op til Risdagsvallget i 1848. Studerede i København under bombardementet i 1807. Han gifter sig med Anna Dorthea Hansen, den 17 oktober 1829, Enken efter Knud Lund, som dør 28 juni 1826.
Anna Dorthea dør 1844, og Ane Sofie Kruse er 3 måneder henne i en graviditet, og den næste Knud Lund bliver født 10 juni 1845. Ane Sofie bliver gift med Hans Lund 26 december 1845 i Fodby kirke.
Hans Lund dør i 1861 af brandbyld, det er en samling bylder med efterfølgende betændelse og feber. Enke fru Ane Sofie Lund er således enke i 50 år.
Hun boede hele livet på den gård som hun kom til som ung, hun var rask og rørig og færdedes på besøg hos sin store slægt. Hun havde 30 børnebørn og 60 oldebørn. Hun blev 94 år gammel
Enke fru Lunds søn Knud Lund.
Født 10 Juni 1845 i Fodby som søn af Hans Lund og Ane Sofie Lund født Kruse. Vokser op i Fodby sammen med 10 andre søskende og bliver konfirmeret i Fodby 17 april 1859 med et mg.
Han bliver gift med Maren Jensen fra Fodby, den 23 september 1870 datter af Jens Pedersen og Maren Jacobsen. Husstanden i 1880 er således:
Knud Lund 34 Gift Husfader, Gårdejer.
Maren Jensen 44 Gift Hans Hustru.
Hans Lund 8 Ugift deres Barn.
Maren Dorthea Lund 1 Ugift deres Barn
Lars Christensen 29 Ugift Tjenestekarl. Fra Fodby sogn
Poul Olsen 16 Ugift Tjenestedreng. Fra Fodby sogn
Nicoline Christensen 29 Ugift Tjenestepige Fra Ørslev,
Caroline Andersen 16 Ugift Tjenestepige Fra Marvede,
Knud Lund overtog Sandagergård i sine unge dage, og havde den i omkring 40 år. Han har beklædt en række tillidshverv. Medlem af sognerådet, vurderingsmand til Ejendomsskyld, formand for det selskab der byggede Fodby Forsamlingshus i 1905, sogneformand i Præstø m.fl. Amts Brandforsikring, bestyrelsesmedlem af Brugsen, tillidsmand i Bondens Sparekasse.
Knud Lund var en respekteret mand på egnen, han døde 27 September 1921 af Gulsot.
Han kone Maren døde 30 september 1915.
Brandtaksation Knud Lund Fodby
År 1870 den 17 oktober kl. 2 om eftermiddagen er af undertegnede sognevurderingsmænd i henhold til lov af 4 marts 1857foretaget følgende taksation til indtegning i landbygningernes almindelige brandforsikring.
Fodby Sogn og Fodby By arvefæster Knud Lund
Under Fodby Gårds Gods forsikring nr. 72
Stuehus i vest 13 fag var forhen assureret for 2210Rdl. Som nu udgår, da bygning er fuldt færdig, længden 32½ alen, dybden 13 alen 3/24del, højden 4 alen 1/24del, udvendig sidemure er 1½ brændte stens tykkelse, den indvendige sidemure 12 stens tykkelse, den søndre gavl af 1½ stens tykkelse, den nordre gavl af 1 stens tykkelse, fyrretømmer den indvendige skillerumsmure af brændte sten, med tegltag, 2 skorstene af brændte sten, 17 fag vinduer, 12 indvendige døre, en dobbelt gangdør med vinduer, dobbelt havedør og køkkendør, indrettet fra syd, 4 fag til sal med gulv og gipsloft og gæsteværelse med gulv uden gipsloft og gang med gipsloft, 5 fag havestue, dagligstue, folkestue, soveværelse med gulv og gipsloft over det hele, 2 fag køkken , køkkengulv af beton og spisekammer med gulv af brædder, 2 fag til mælkekælder med gulv af beton, og bræddeloft, pigekammer med bræddeloft og gulv af ler,
takseres således 13 fag ad 200Rdl. Faget 2600Rdl.
Heraf falder på grundmuren 400Rdl.
Staldlænge i syd 15fag forhen assureret for 900Rdl. Som nu udgår, da bygningen er fuldt færdig, længden 38 alen 5/24del, dybden 11 alen 20/24del, højden 3½ alen, ege undertømmer uden fod, fyrreovertømmer, fyrreskillerum i fyrre fod, murede vægge af brændte sten, en muret stengavl i vest, og en muret stengavl i øst, taget af strå, 6 jernvinduer, 3 fag vinduer af træ, 2 lemme 4 dobbelte døre, indrettet fra øst, 2 fag vognport, og latrin, loftet af brædder, 7 fag hestestald og foder lo og karlekammer med bræddeloft, 1 fag gennemkørselsgang 5 fag kostald, 5 indvendige døre,
takseret til 15 fag ad 70Rdl. Faget 1050Rdl.
Østre længe 12 fag var forhen assureret for 600Rdl., som nu udgår da bygningen er færdig, længden 29 alen 17/24del, dybden 11 alen 20/24del, højden 3½ alen, ege undertømmer uden fod, fyrreovertømmer, fyrreskillerum i fyrre fod, murede vægge af brændte sten, ingen gavle, taget af strå, indrettet fra syd, 2 fag fårehus og gang og svinehus, 2 fag kvægfoder lo, 3 fag gennemkørselsport, 3 fag lop, 2 fag lade, 1 fag vinduer, 1 lem , 2 jernvinduer, 2 døre.
Takseret således 12 fag ad 60Rdl. Faget 720Rdl.
Nordre længe 15 fag var forhen assureret for 750Rdl. Som nu udgår, da bygningen er færdig, længden 38 alen 5/24del, dybden 11 alen 20/24del, højden 3½ alen, ege undertømmer uden fod, fyrreovertømmer, fyrreskillerum i fyrre fod, murede vægge af brændte sten, taget af strå, muret åben gavl i vest, og en ligeledes i øst, indrettet fra øst, 3 fag lade, 4 fag lade, 3 fag lo, 2 fag hønsehus og huggehus og lade, 3 fag bryggers og bageri til eget brug, brænde og tørve hus, 3 fag vinduer, 2 lemme, 4 døre, dobbelt lo port, bræddeloft over bageriet og bryggers.
Takseret således 15 fag ad 65Rdl. Faget 975Rdl.
3 stykker kakkelovne 62Rdl.
En indkørsels port af brædder imellem A og B er 4 alen er takseret til 10Rdl.
ligeledes en post af træ 26Rdl.
En indkørsels port af brædder imellem A og D er 4 alen
Og takseret til 10Rdl.
Hele forretningen udgør 5480Rdl.
Ovenstående forretning som vi have foretaget således som vi med vor ed trøste os til at bekræfte sammen.
Peter Nielsen formand L. Lassen
i alt                                3Rdl. 1 mark P. Nielsen
Nærmeste nabo er husejer Hans Petersens hus, som er bygget på forsik. Nr. 72 Knud Lunds mark som ikke er forsikret.
Hans Lund Knud og Marens Lund søn.
Hans Lund født 14 september 1871 på Sanderagergård Fodby, og var i sine unge år ejer af Halderagergård. Den havde han i 15-16 år indtil han overtog Sandagergård i 1912. Han var gift med Jensine Amalie Charlotte Jensen datter af Amtsrådsmedlem og gårdejer Frederik Jensen Tjustrup. De blev gift 5 januar 1897.
Han var en dygtig landmand og var i Fuglebjerg og Skælskørkredsen en af de ledende mænd i Venstreforening. I Kommunalt henseende deltog han i 16 år som medlem af Fodby Sogneråd, heraf 7 år som rådets formand. Møderne blev holdt hos ham og han eller hans kone var altid gæstfrie over for de mange mennesker der kom til gården.
Som en anerkendelse af at han havde arbejdet offentlig med plan og orden modtog han Dannebrogskorset til sin 70 års dag. Han overdrager gården til sin søn Frederik (Frede) Lund i 1941. Han fik 13 børn, 8 døtre og 5 sønner. Han dør af en hjertesvaghed den 1 september 1947, på sygehuset.
Jensine Amalie Charlotte Jensen Hans Lunds kone.
Født den 29 januar 1873 i Tjustrup, datter af gårdejer og Amtsrådsmedlem Frederik og Caroline Marie Jensen. I sine unge år deltog hun i praktisk uddannelse og skoleophold, samt hjalp til hjemme på gården i Tjustrup. Efter hun var blevet gift med hans Lund bosatte de sig på Halagergård i slutningen af 1890-erne. Her deltog hun med stor interesse i samfundets og folkets liv.
Det fortsatte da de overtog Sandagergård i 1912, og her var hun en dygtig hustru og mor for sine børn. Hun var altid til rådighed når Hans Lund ikke var hjemme og der kom mennesker til gården for at tale med hendes mand. Hun var altid venlig og kunne være til rådighed både med råd og hjælp. Hun ejede en sjælden evne til at forstå sine medmennesker.
Hun havde et muntert og virksomt liv, hun døde hos sin yngste datter og svigersøn Aksel Madsen i Skraverup , hvor hun havde opholdt sig noget tid. Hun blev 87 år og man kan sige at hun fik en lang, rig og smuk livsgerning
Hun dør 15 august 1960 i Skraverup.
Født 23-12 1906 Haldagergård Haldagermagle, forældre Hans Lund og Jensine Amalie Charlotte Jensen. Gift med Else Madsen født 5-2 1911(ved ikke hvor), bliver gift den 30 Maj 1941 i Udby Kirke. Hvor efter de overtager Sandagergård, Fodby.
Frede lund har i en menneskealder levet i Fodby, og har været en del af dens historie. Han blev 97 år og i den tid har den tekniske udvikling været stor. Der kom telefon i 1915 og elektrisk lys i 1920 på gården. Siden hen kom der biler og traktorer til.
Frede Lund var meget interesseret i livet omkring sig, i verden og lokalsamfundet, i historien om sognet. Han havde et ligefrem væsen, både i tanke og handling. Han blev medlem af sognerådet i 1950, formand i 57, en post, han beklædte indtil dannelsen af storkommunerne i 1970.
Han var med til at løse stort og småt i sognet, han havde begge ben solidt plantet på jorden. Han var i en lang årrække formand for gymnastikforeningen og var hele livet stærkt optaget af livet i Sognet.
Han og hans familie har i en menneskealder præget Fodbys sogns historie Sandagergård har været i slægtens eje siden første halvdel af det 18. Århundrede
Frede Lund dør 31-12 2003 på Sandagergård efter at have fejret fødselsdag lillejuleaften med 42 gæster. Han og hans kone Else have 5 døtre.
Fodby Brugs, med Katrinelund i Baggrunden.
Prøv 123hjemmeside gratis i en måned nu!