da da da da da sv da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da nl da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da fa en en da da da
I al sin enkelthed er det at være svæveflyver
at flyve så tit, så længe, så langt, så hurtigt og så højt som muligt - uden motor.
Her kan du nørde lidt ned i hvad svæveflyvning er for en størrelse
Hvad er svæveflyvning i Viborg
I Viborg svæveflyveklub er det en samling af 20-30 forskellige mennesker der alle samme synes at de har verdens bedste hobby eller sport -  svæveflyvning er nemlig begge dele.
Der er konkurrence på højt plan og det er  at nyde naturen på flyvepladsen og udsigten højt oppe fra rundt i Jylland.
I luften er svæveflyvning en meget individuel sport, på jorden er det lige det modsatte. Vi er meget afhængige af hinandens hjælp, hvilket giver et stort fællesskab i langt de fleste svæveflyveklubber.
Svæveflyvning er primær en sommeraktivitet hvor vi flyver fra slutningen af marts til slutningen af oktober. Og hvad laver vi så om vinteren ?
Vi er på værkstedet, hvor der er et team omkring hver fly, Flyene bliver passet og plejet så enhver bilejer vil blive misundelig. Flyene skilles helt ad kontrolleres og samles igen, pudses og poleres. Så ved sæsonstart er vi sikre på at sikkerheden er helt i top til den kommen de sæson og flyene er i topform.
Der er plads til 2 flykroppe og et par vinger på værkstedet hvor vedligeholdelsen findet sted.
I al sin enkelthed er det at flyve så tit, så længe, så langt, så hurtigt og så højt som muligt. Hvad der er muligt på dagen ved vi sjældent på forhånd. Det er noget at det der gør svæveflyvning både spændende udfordrende, udover at være en stor naturoplevelse, på de ture hvor man har tid det at ny det.
Vi benytter den samme teknik som de store fugle.
Når du ser musvæger der cirkler rundt og runt, stiger de på varme opadgående luftstrømme
Vi gør præces det samme. Og når vi møder dem på vej op følger vi gerne efter, de er nemlige dygtigere til det end vi er.
Den enkelte pilot har helt sine egne grunde til at være svæveflyvepilot, hvliket bl.a. kan være
- Fordi man kan
- Fordi det er en drøm at "lege fugl"
- Fordi det giver helt unikke naturoplevelser
- Fordi det er en sportsgren med spændende udfordringer
- Fordi det er et velegnet spring til en proffessionel pilotkarriere
- Fordi klubberne tilbyde en høj grad at social samvær og samarbejde
Hvordan komme vi op, flyslæb
Vi bruger et motorfly til at slæbe os op til ca. 500 meters højder, og herefter må vi klare os selv.  Det tager ca. 5 minutter at blive slæbt så langt op. Vi kan dog blive slæbt højere op hvis der er dage hvor det er en fordel for os.
Opleverlsen af starten er nogenlunde såsan her:
Du sidder ca. 30 cm over jorden i et lille bitte rum ala en gokard, kører hen ad en ujævn græsplæne hvor det bumper en del og med en hastighed på op til 80 km/time og pludselig hænger du i en snor bag ved en anden flyver et par meter oppe i luften.
Det tager ca. 20 sekunder  -  og pludselig bliver der magsk stille
Hvordan komme vi op, spil
Vi bruger ikke spilstart her i Viborg da vores bane er for kort til det
En spilstart går meget hurtigt, fra 0-100 km/t på få sekunder
med en acceleration der svarer til oplevelsen af at sidde i en F1 racer !!
Spilstart er meget billigere, og hurtigere at afvikle. Til gengæld er ulempen at man altid afleveret for enden af banen uanset om der er termik (varm opdagående luft) at flyve i eller ej.
Med et flyslæb kan vi blive slæbt derhen hvor vi formoder at termikken er.
Hvordan bliver man deroppe
Varm luft stiger opad - det er den simple "hemmelighed" ved svæveflyvning. Den opadgående varme luft kan bære flyet med op.
Når det går rigtig godt med helt op til 5 meter/sekund, men det er mere almindeligt mellem 1 og 3 meter pr. sekund.
Fra gang til gang kan det således nemt variere mellem 5 og 15 minutter  hvor lang tid det tager at stige 1000 meter.
Så når du sesr et svævefly cirkle rundt i laaaang tid, så er det fordi den er på vej op.
Luftboblerne (vi kalder det termik) kan vi ikke se, men cumululus skyer er god indikatorer for termik. De er nemlig "produceret" af den varme luft der stiger op. Så derfor flyver vi ofte under disse skyer så langt op som vi kan komme. Herefter videre til den næste osv. osv.
På dage hvor vejret ikke er til lange flyvninger fornøjer vi os med lidt lokal flyvning. Når eleverne er gået solo må de heller ikke flyve længere værk end de er helt sikre på at de kan nå hjem igen.
Cirklerne på illustrationen indikerer hvordan det foregår. Rundt og rundt, ned for enden af nørresø go tilbage, rundt og rundt, ud til Hald sø og tilbage, og rundt og rundt.
Det kan man godt få 2-3 timer eller mere til at gå med !
Normalt tæller vi ikke hvor mange gange vi cirkler på sådan en tur med 1-200 kan det sagtens blive til.
Den røde cirklen på billedet er Viborg flyveplads og øverst i billededet er det Søndersø.
Hvor langt og hvor længe
Vi kan ganske få dage om året flyve +10 timer og +1000 kilometer
Ellers er ture på mellem  2 og 5 timer eller 100 og 500 km mere normale.
Når en flyvning nærmer sig sin afslutning tager vi hele tiden bestik af om vi kan nå hjem.
Befinder vi os i  eksempelvis 1500 meters højde indikerer den røde cirkel hvor vi relativt sikker kan nå hjem fra med tid til at lande.
Dog er den strækning vi kan tilbagelægge altid meget afhængig af vejret.
Afstanden markerer 40 km.
En rorpind og 2 pedaler er hvad der skal der skal til for at manøvrere flyet. Vi øger hastigheden ved at flyve nedad (skubbe styrepinden frem) og tilsvarende sænker vi hastigheden ved at flyve opad (trækker styrepinden tilage).
I forskellige situationer foretrækker vi forskellige hastigeheder, f.eks så langsomt som muligt når vi skal kurve opad og så hurtigt som muligt på det sidste stykken hjem.
De eneste instrumenter vi har brug for er en fart og højdemåler samt en uldtråd og et variometer (fortæller om et øjeblikkelig højdeændring)
Normalt har viogså en GPS med om bord der viser det luftrum vi flyver i og den valgte valgte rute. Vi må eksempelvis ikke flyce ind i Karups luftrum uden at have fået tilladelse til det.
Vi satser altid på at kunne nå hjem til Viborg flyveplads igen og det lykkes langt de fleste gange.
Landingen foregår altid efter samme procedure. Vi skal ankomme til flyvepladsen i 2-300 meters højde, så der er tid til at vi kan orientere os omforholdene på landingsbanen. Der kan være forhindringer eksempelvis at andet svævefly der lige er landet.
Anflyvningen starter fra 200 meters højde, og de sidste svin ind på finalen foretages i ca. 100 meters højde.
herfeter lander vi 20-30 sekunder senere, så det kræver god koncentration at håndtere de små korrektioner der altid et ved en landing.
Landing et andet sted
Det er ikke desværre altid vi når at "kommer hjem" til vores egen flyveplads fordi vi ikke kan finde opdriften eller opdriften simpelthen holder op, typisk ved en vejrændring eller sidet på dagen.
Men det er normalt ikke et problem, så finder vi en egnet mark at lande på. Her skal man naturligvis være ekstra påpassesig og gøre sig klar til det vi kalde en udelanding i god tid.
I Frankrig kalder man det at "jagte køer".
De kræver så lidt ekstra arbejde at komme derfra. man ringer til en ven hjemme i klubben, der rigget flyets transportvogn til, og så venter man 1-3 timer indtil de kommer. Det tager oftest lang tid, da det jo kan være at "holdet" stadig er i luften eller måske endda også jagter køer.
Der er stadig et stykke arbejde at udføre nå flyene lander.
Efter endt flyvning trækkes flyene tilbage til hangar, hvor de vaskes grundigt inden de sættes på plads.
Flyet bliver altid altid afleveret i en stand så den er klar til en ny flyvning når næste medlem skal i luften måske allerede dagen efter
Dagen er endda ikke helt slut når flyene er sat i Hnagar.
herefter skal flyetsog ens egen logbog føres.
Så er der styr på sagerne, især i forhold til flyene da de også gennem sæsonen vedligeholdes efter et opnået antal starter eller flyvetimer
Og efter det er en kold øl efter en varm dag meget velkommen, hvis da ikke man erlandet så sent at stort set alle de andre er gået eller snart gerne vil hjem ;-)
Nu har du faktisk lært lidt om svæveflyvning.
MEGET Sværere er det ikke og det er en sport/hobby som LAngt de fleste kan lære
Ja tak, jeg vil gerne have tilsendt information om elevforhold i klubben
Din besked er sendt
Din besked kunne ikke sendes, prøv venligt igen senere
Copyright © 2021 Viborg svæveflyveklub