da da da da da en id da da da da en en da da da en da da da da da da da da da da da da da nl da da nl da da nl da da nl da da da da da da da da es en da nb en en da da de da de da da fr da da de da en en en de ro da de da en da da de da ca nl de
Debat: Første skoledag er ikke for alle
Af Helle Gudmandsen, international uddannelseschef i Red Barnet og Viktor Kjeldgaard Grønne, Programme Manager for uddannelse i Plan Børnefonden
Skoletasken er sirligt pakket, og børnene kigger forventningsfuldt og lidt nervøst på de mange nye klassekammerater. Første skoledag er noget helt særligt, som mange af os stadig husker, og som stolte forældre foreviger vi dagen med et foto.
Men første skoledag er ikke for alle. 258 millioner børn i verdens fattigste lande kommer aldrig i skole. De har ingen skoletaske, og de får ikke en plads på skolebænken, så de kan lære at læse, regne og skrive. Værst ser det ud for børn, der vokser op i kriseramte lande. Allerede inden corona-pandemien gjaldt det 128 millioner børn.
COVID-19 har forandret skoledagen for alle. Faktisk blev 1,6 milliarder børn og unge berørt af skolelukninger, og i flere lande er skolerne fortsat lukket. I Danmark løste vi udfordringen med computere og online-undervisning. Men i verdens fattigste lande har mange børn mistet et helt års skolegang og vender måske aldrig tilbage til skolebænken. UNESCO vurderer, at 16 millioner børn aldrig vender tilbage, når skolerne åbner igen.
Vi er nødt til at finde innovative løsninger, som sikrer uddannelse til børn, der vokser op som flygtninge, er internt fordrevne eller bor i et land med svage og mangelfulde skolesystemer. I kriseramte lande mangler der både skolematerialer, bygninger og lærere, og der er ingen plan for at sikre børnene fjernundervisning, når krisen rammer.
Vi er heldigvis blevet klogere på, hvordan vi fortsætter børns uddannelse, når skolen lukker. Men det kræver finansiering og koordinering, hvis vi vil indfri de globale målsætninger om at give alle børn i verden den kvalitetsuddannelse, som Verdensmål 4 kræver.
De seneste to årtier har vi oplevet vigtige og markante fremskridt i adgang til uddannelse. Flere børn er kommet i skole, flere lærere er blevet uddannet og flere unge gennemfører en uddannelse. Desværre har COVID-19 skabt en global uddannelseskrise, og vi risikerer, at de mange flotte fremskridt forsvinder. Lige nu går det den forkerte vej, og skolelukningerne har alvorlige konsekvenser. Når børn ikke går i skole, er der større risiko for, at de ender som børnearbejdere, barnebrude og bliver gravide. Det må vi ikke lade ske.
Inden sommerferien vedtog Danmark en ny, ambitiøs udviklingsstrategi, hvor uddannelse i humanitære kriser står som en central og vigtig prioritet. Regeringen og størstedelen af Folketingets partier har dermed stadfæstet, at uddannelse for børn i kriser er helt afgørende. Vi ser frem til, at udviklingsstrategien udmøntes i efterårets finanslovsforhandlinger.
Mens pandemien var på sit højeste, valgte regeringen at fremrykke sit bidrag til den globale fond for uddannelse i kriser (Education Cannot Wait) i erkendelse af den helt ekstraordinære situation og behovet for øget finansiering til at sikre fjernundervisning. Regeringen har endnu ikke givet bidrag til fonden i år – til trods for at behovet aldrig har været større, og mange lande fortsat kæmper med konsekvenserne og eftervirkningerne af pandemien.
Det er helt uacceptabelt, at millioner af børn ikke kommer i skole, og at antallet stiger. Vi ved, hvad der skal til fra den første dag, krisen rammer. Vi ved, hvordan man koordinerer og planlægger, så vi kan opbygge en sikker og uafbrudt uddannelse af høj kvalitet for alle børn, uanset hvor de bor.
Vi skylder børn, som vokser op i kriseområder, et håb om en bedre fremtid. Løsningen er uddannelse. Målet må og skal være, at alle børn i hele verden kan glæde sig til deres første skoledag og får en plads på skolebænken.
Debatindlægget er bragt i Politiken den 8. august 2021
DEBAT: Antallet af børn uden skolegang vokser, men Danmarks bistand er blevet lavere siden 2020
Der er sket en tredobling af børn og unge i kriseområder, som slet ikke eller i begrænset omfang har adgang til uddannelse. Trods flere kriser er den danske bistand lavere end gennemsnittet i perioden 2017-2020. Red Barnet opfordrer derfor regeringen til at øge den økonomiske støtte.
DEBAT: De fattigste børnefamilier taber mest, når inflationen stiger
Mange børnefamilier lider under den højeste inflation i 40 år. Regeringens løsning er inflationshjælp. Det er ikke nok. Vi skal løfte de fattigste familier og lave en handleplan mod børnefattigdom.
DEBAT: Vi har igen fejlet i Somalia – og nu sulter børn ihjel
Det er en politisk falliterklæring, at vi nu igen står over for en hungersnød i Somalia. Det internationale samfund er blevet advaret adskillige gange i løbet af de seneste års omfattende tørke på Afrikas Horn. Man har vidst, hvad der skulle gøres for at forhindre en sultkatastrofe, men alligevel har man siddet på hænderne, og det koster nu børn livet. Hver eneste dag.
DEBAT: Verdens ledere har et hamrende alvorligt udestående, når de mødes i New York
Situationen i Afrikas Horn er alvorlig – millioner sulter, og tørke afskærer børn og unge fra at komme i skole. Udviklingen risikerer at blive meget værre, hvis ikke verdens ledere vågner op og hurtigst muligt vedtager de nødvendige klima- og bistandspolitikker.
Støt fast og gør en verden til forskel!