et en et da en da da da da da da da da da da da da da sv da sv sl da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da et da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da es da da da da da da da et da da da da da da da da da da sv da da da da sv nn da da da nn sv da sv sv nn en tr sv da da da da da et da da da sv da da nb da da nb da it en da da da da da sv da da nb da nb da da en da da da nn da nb da da en da da da sv da da da da da da sv da da en de da da sv da da nb da da da da en da da da da da da nb da en da da da en da da da da da de et da da da da da da da da da da da da da da da da da da en de en da ru da da da da da en da nb da da sv nb da da da da da da da da da da da da da de it sv da da en nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da nb da nb da da en da da da nn da nb da da en da da da sv da da da da da da sv da da en de da da sv da da nb da da da da en da da da da da da nb da en da da da en da da da da de da da da da da da da da da da sv da da da da
100 mest almindelige kinesiske skrifttegn
De 25 mest talte sprog i verden (2022)
Hvad er det sværeste sprog at lære?
Hvad taler man i Brasilien?
jul 2, 2022 NemSprog Sprog
Noget af det mest skræmmende ved grammatik er de latinske fagudtryk. De latinske fagudtryk er dog vigtige at forstå og kunne anvende, da de danske fagudtryk særligt er udviklet til at analysere danske sætninger, og derfor ikke altid egner sig godt til andre sprog. Her på hjemmesiden bruges dog en blanding af dansk og latin, da de fleste danskere føler sig mere trykke med de danske betegnelser for de grammatiske udtryk.
For at gøre arbejdet med de grammatiske betegnelser nemmere, følger således her en oversigt over de vigtigste grammatiske udtryk på latin og dansk.
Analyse, sætningsanalyse, analytisk – Analyse er en betegnelse for det, at dele en sætning op i de elementer, som den er opbygget af.
Syntaks, syntaktisk – Syntaks er studiet af hvordan ord kædes sammen til at danne sætninger. Med andre ord handler det om ordstilling eller rækkefølgen af ord i en sætning.
Dependens, afhængighed – Dependens handler om ordene i en sætnings tilknytning til hinanden. Udtrykket bruges sjældent.
Valens, kombinationsevne – Valens handler om ords evne til at knytte andre ord til sig i en given form.
Kongruens, overensstemmelse – Kongruens handler om bøjningen af sætningsled for at vise, at de hører til bestemte andre sætningsled. Kongruens bruges ofte om det forhold, at verber på f.eks. engelsk og tysk skal bøjes, så de stemmer overens med subjektet.
Paratakse, sideordning, parataktisk – To ledsætninger er parataktiske, hvis ingen af ledsætningerne er underordnet den anden. Det vil sige, at en sætning er parataktisk, hvis den ikke har en kompliceret sætningsstruktur, hvor de forskellige ledsætningers betydning er afhængige af hinanden. “Jeg spiser is, og Bo spiller tennis” er et eksempel på en parataktisk ordstilling. Sætningen betyder fuldstændig det samme som “Bo spiller tennis, og jeg spiser is”, og derfor er den parataktisk.
Hypotakse, underordning, hypotaktisk – To ledsætninger er hypotaktiske, hvis den ene er underordnet den anden. Her har vi at gøre med én overordnet ledsætning, som kan stå alene, og én underordnet ledsætning, som starter med en subjunktion, f.eks. “fordi”, “når”, “hvis”. “Jeg drikker kaffe, fordi jeg er træt” er et eksempel på en hypotaktisk ordstilling. I denne sætning er “Jeg drikker kaffe” den overordnede ledsætning, mens den underordnede ledsætning “fordi jeg er træt” tilføjer information om årsagen til, at jeg drikker kaffe.
Præfiks – Et præfiks er en eller flere stavelser, som indsættes i starten af et ord for at ændre ordets betydning.
Verbum – Verber er udsagnord. Dvs. ord, som udtrykker en handling.
Nomen – Nomen er fællesbetegnelse for navneord og tillægsord.
Substantiv, substantivisk – Et substantiv er navneord. Dvs. en ting, en person eller et sted.
Proprium – Et proprium er et egennavn. Dvs. navnet på en bestemt person, en bestemt virksomhed, et bestemt land eller lignende. “Siemens” og “Børge” er eksempler på proprier.
Adjektiv – Et adjektiv er et tillægsord. Dvs. ord, som beskriver et substantiv.
Artikel – En artikel er et kendeord. Dvs. ord som fortæller noget om et substantivs bestemthed, køn, tal eller lignende. “En”, “et”, “den” og “det” er artikler.
Præposition – En præposition er et forholdsord, som placeres før det ord, det knytter sig til. “Under”, “over” og “ved siden af” er eksempler på præpositioner.
Postposition – En postposition er et forholdsord, som placeres efter det ord, det knytter sig til. Postpositioner findes ikke på dansk.
Pronomen – Et pronomen er et stedord. Dvs. et ord, der står i stedet for et substantiv. “Han”, “hun” og “jeg” er eksempler på pronominer.
Reciprokt pronomen – Gensidigt tilbagevisende stedord.
Indefinit pronomen – Ubestemt stedord.
Adverbium – Et adverbium er et biord. Dvs. et ord som beskriver et verbum eller et adjektiv.
Numerale – Et numerale er et talord. F.eks. “syv”.
Interjektion – En interjektion er et udråb. F.eks. “av!”.
jan 18, 2022 NemSprog Sprog
Et lille udpluk af sprogkurserne fra Memrise.
Memrise er en hjemmeside, der gør det nemt og sjovt at lære et hvilket som helst sprog. Enhver kan lære et nyt sprog med Memrise.
En hjemmeside og app, der tilbyder gratis sproglektioner af høj kvalitet. Memrise fokuserer i høj grad på det at lære nye ord, men man kan også lære f.eks. grammatik eller kinesiske skrifttegn på hjemmesiden. Du kan vælge lige det kursus, du vil, og så går lektionerne i gang. Nogle kurser er lavet af Memrise-teamet selv, og andre er lavet af frivillige brugere. Du kan også selv lave dit eget Memrise-kursus.
Når du er gået i gang, får du forskellige typer opgaver. Det kan f.eks. være at skrive sætninger, vælge det rigtige ord eller lytte til en, der taler sproget. Kurserne starter som regel meget blidt ud, men de bliver gradvist sværere.
Hvilke sprog kan man lære på Memrise?
En af fordelene ved Memrise er, at der findes kurser til uendeligt mange sprog. Det officielle Memrise-team har lavet kurser til intet mindre end 21 forskellige sprog:
Der er mange sprog man kan lære med Memrise.
Dette er dog ikke de eneste sprog, man kan lære på hjemmesiden. Enhver kan nemlig selv lave og dele kurser på Memrise. Der findes derfor sprogkurser i græsk, grønlandsk, bosnisk og hundredevis af andre sprog derinde. Det er dog ikke kun sprog, man kan lære på Memrise, selvom det er det, de er mest kendte for. Der findes også kurser i naturvidenskab, sociologi, historie og mange andre områder.
Memrise fungerer ved det, man kalder et spaced-repetition-system (eller SRS). Det betyder, at Memrise husker på, hvor godt det går med at lære de nye ord. Jo sværere man har ved at huske et ord, jo oftere får Memrise én til at øve ordet i repetitionsøvelser. På den måde får man effektivt lagret nye ord i langtidshukommelsen. Derfor er det nemmere at lære sprog med Memrise.
Er Memrise godt hvis man vil lære et sprog?
Det, Memrise er særligt godt til, er at lære nye ord. Det er desuden også meget brugbart til at lære at læse kinesiske skrifttegn eller andre alfabeter, og man får også trænet grammatikken i nogle kurser. Her på NemSprog har vi også gode personlige erfaringer med hjemmesiden. Memrise er dog ikke en erstatning for at bruge sproget i praksis. Så man bør først og fremmest betragte det som et godt supplement til andre læringsmetoder.
jan 5, 2022 NemSprog Sprog
De 25 mest talte sprog i verden (2022)
Der findes i alt mere end 6000 sprog i verden i dag. Det er dog kun få af dem, der tales af mange millioner mennesker. Her har vi samlet de 25 mest talte sprog i verden i 2022:
25: Javanesisk (68 millioner)
24: Swahili (69 millioner)
Tales i: Tanzania, Kongo, Mozambique, Burundi, Rwanda, Uganda, Kenya og flere andre afrikanske lande.
23: Farsi / persisk (74 millioner)
Tales i: Iran, Afghanistan, Tadsjikistan
22: Hausa (75 millioner)
Tales i: Nigeria, Niger, Cameroon, Benin, Tchad
21: Vietnamesisk (77 millioner)
Tales i: Vietnam, Kina (Dongxing og Guangxi i nærheden af grænsen til Vietnam)
Sprogfamilie: Austroasiatisk (viet-muong sprog)
20: Koreansk (82 millioner)
Tales i: Sydkorea, Nordkorea
19: Wu-kinesisk (82 millioner)
Tales i: Det østlige Kina inklusiv Shanghai
18: Kantonesisk (85 millioner)
Tales i: Det sydlige Kina
17: Tamilsk / Tamil (85 millioner)
Tales i: Det sydlige Indien
16: Tyrkisk (88 millioner)
Sprogfamilie: Tyrkisk (af og til medregnet i den altaiske sprogfamilie, der er omdiskuteret)
15: Telugu (96 millioner)
Tales i: Det sydlige Indien
14: Marathi (99 millioner)
Tales i: Det vestlige Indien
13: Japansk (126 millioner)
12: Tysk (135 millioner)
Tales i: Tyskland, Schweiz, Østrig, Luxemborg, Liechtenstein, Belgien
Vi har en masse info om tysk samlet her på hjemmesiden, tjek f.eks. vores artikel om tyske tal ud.
11: Indonesisk (199 millioner)
De 10 mest talte sprog i verden
10: Urdu (230 millioner)
Tales i: Pakistan, Indien
9: Portugisisk (258 millioner)
Tales i: Brasilien, Portugal, Angola, Cape Verde, Timor Leste, Guinea-Bissau, Mozambique
8: Russisk (258 millioner)
Tales i: Rusland, Hviderusland, Kazakhstan, Kyrgyzstan, Tajikistan
7: Fransk (267 millioner)
Tales i: Frankrig, Belgien, Schweiz, Quebec (Canada), Haiti, Niger, Gabon, Guinea, Chad, den Centralafrikanske Republik, Burundi, Benin og mange andre lande
6: Bengali (268 millioner)
Tales i: Bangladesh, det østlige Indien
5: Arabisk (274 millioner)
Tales i: Egypten, Marokko, Tunesien, Syrien, Libanon, Saudi-Arabien, Irak, Yemen, Oman og mange andre lande i Mellemøsten.
4: Spansk (543 millioner)
Tales i: Spanien, Mexico, Cuba, Ecuador, Venezuela, Argentina, Chile, Costa Rica, Honduras, Colombia og mange andre lande i Latinamerika.
3: Hindi (600 millioner)
Tales i: Indien, især i de nordlige og centrale dele af landet. Hindi er det største sprog i Indien.
2: Mandarin / standardkinesisk (1120 millioner)
Tales i: Kina, Singapore, Taiwan
1: Engelsk (1348 millioner)
Tales i: Storbritannien, Canada, USA, Australien, New Zealand, Sydafrika, Indien, Nigeria og mange andre lande.
Engelsk er således verdens mest talte sprog i verden. Det tales i utallige lande, og der er mange, der lærer engelsk som fremmedsprog.
jan 5, 2022 NemSprog Sprog
Hvad taler man i Brasilien?
Det officielle sprog i Brasilien er portugisisk, som tales af 97% af befolkningen i Brasilien. Der er store forskelle på brasiliansk portugisisk og europæisk portugisisk, og derfor kaldes de brasilianske dialekter nogle gange brasiliansk. Det portugisiske sprog er en vigtig del af brasiliansk kultur og nationalfølelse, fordi de andre lande i Sydamerika taler spansk. Det skyldes, at Brasilien blev koloniseret af Portugal, mens de andre sydamerikanske lande blev koloniseret af Spanien.
Forskellene på europæisk og brasiliansk er dog ikke så store, at det er to forskellige sprog. Nogle ville måske sammenligne forskellene på de to dialekter med forskellene på britisk og amerikansk engelsk. Brasilianere og portugisere kan sagtens kommunikere med hinanden. Hvis man vil lære portugisisk behøver man derfor ikke tænke så meget på, om man lærer europæisk eller brasiliansk portugisisk.
Hvad taler man ellers i Brasilien?
Der findes også en del minoritetssprog i Brasilien. Ca. 2-3 millioner mennesker i Brasilien tilhører et tysk mindretal, der taler en dialektgruppe, som hedder hunsrik. Derudover er der ca. 500.000 brasilianere, som har den italienske dialekt talian som modersmål. Der findes desuden fortsat mange små indianske sprog i Brasilien. De hedder f.eks. ticuna, nheengatu og xavante. Desværre er alle de indianske sprog i Brasilien næsten uddøde, og de fleste tales af mindre end 10.000 mennesker. Derudover har Brasilien sit eget tegnsprog, som anvendes af døve og stumme i landet.
Interessant nok findes der desuden en stor japansktalende minoritet i Brasilien. Brasilien er det land i verden med næstflest japanere. Det skyldes, at Brasilien importede mange japanske gæstearbejdere i 1900-tallet, og en god del af dem endte med at slå sig ned i landet.
Man kan lære portugisisk gratis på Duolingo og Memrise. Man kan også tilmelde sig et kursus på en aftenskole eller måske endda søge ind på uddannelsen i brasilianske studier, hvis det frister. Lær portugisisk, det er nemt og brugbart.
nov 9, 2021 NemSprog Sprog
Her er et oversigt over hvilke sproglige uddannelser, der findes i Danmark. De er sorteret efter uddannelsesinstitution. Ikke inkluderet er uddannelser til folkeskolelærer, hvor man naturligvis kan vælge engelsk, tysk eller fransk som linjefag.
Fransk sprog og kultur
Tysk sprog og kultur
Spansk sprog og kultur
Italiensk sprog og kultur
Grønlandske og arktiske studier (tidligere eskimologi)
Indianske sprog og kulturer
Mellemøstens sprog og samfunds (arabisk, tyrkisk, hebraisk eller persisk)
Moderne indien- og sydsasienstudier (hindi)
Østeuropastudier (russisk, polsk eller bosnisk/serbisk/kroatisk)
Portugisiske og brasilianske studier
Sproglige uddannelser på KU
Copenhagen Business School (CBS):
Business, Language and Culture (engelsk + tysk, fransk eller spansk)
Asian Business, Language and Cutlure, også kaldet Asian Studies Programme (kinesisk eller japansk)
Sproglige uddannelser på CBS
Forsvarets Sprogskole i København:
Sprogofficer (arabisk, dari eller russisk)
Tolk (fransk, dari, arabisk eller ukrainsk)
Sproglige uddannelser på Forsvarets Sprogskole
Tysk sprog, litteratur og kultur
Fransk sprog, litteratur og kultur
Spansk og spanskamerikansk sprog, litteratur og kultur
International virksomhedskommunikation i engelsk
International virksomhedskommunikation i tysk
International virksomhedskommunikation i fransk
International virksomhedskommunikation i spansk
Sproglige uddannelser på AU
Global Business Engineering (tysk, fransk eller spansk)
Sproglige uddannelser på VIA
Erhvervsøkonomi-erhvervssprog i engelsk (negot)
Erhvervsøkonomi-erhvervssprog i tysk (negot)
International erhvervsøkonomi med fremmedsprog (tysk og engelsk, i Sønderborg)
International virksomhedskommunikation i engelsk og medier
International virksomhedskommunikation i engelsk og tysk
International virksomhedskommunikation i engelsk, IT og web
International virksomhedskommunikation i engelsk og international marketing
International virksomhedskommunikation i engelsk og kommunikation
International virksomhedskommunikation i engelsk og digital markedskommunikation
International virksomhedskommunikation i tysk og kommunikation
International virksomhedskommunikation i tysk og medier
Udddannelser med sprog på SDU
Engelsk og internationale studier
International virksomhedskommunikation i engelsk
Spansk og internationale studier
Uddannelser med sprog på AAU
Hvis du vil vide mere om sprog, kan du læse videre her på siden, f.eks. i vores artikel om kinesisk eller tysk.
sep 28, 2021 NemSprog Sprog
Danmark lider under en sprogkrise. Praktisk talt ingen behersker længere tysk eller fransk – eller andre sprog end engelsk for den sags skyld. Andelen af gymnasieelever med tre fremmedsprog er styrtdykket, utallige sproguddannelser er lukket og ingen optaget på sproglige uddannelser er rekordlave. Hvordan er Danmark endt i den situation? Det ser vi nærmere på her.
Frem til ca. 1990 var engelsk og tysk ligestillede fag i Folkeskolen. Fagene havde samme læremål, og eleverne nåede ca. samme niveau i begge sprog. Dertil havde alle elever mulighed for at tilvælge fransk som tredje fremmedsprog, og det blev forventet, at man tog fransk, hvis man ville fortsætte på en videregående uddannelse. I gymnasierne var eleverne delt ind i en sproglig og matematisk linje: På den sproglige linje lærte eleverne 3-4 fremmedsprog, mens de matematiske kunne nøjes med to af de tre sprogfag. Mange gymnasier udbød russisk og spansk, men fokus lå på tysk, fransk og engelsk. På de videregående uddannelser blev det forventet af alle studerende, at de kunne læse tekster på engelsk, tysk og fransk, hvilket de også jævnligt gjorde. Resultatet af dette var, at alle med en videregående uddannelse var trygge ved at bruge engelsk, tysk og som regel også fransk.
I 1993 blev implementeret en skolereform, der havde enorme utilsigtede konsekvenser for danskernes sprogkompetencer. Engelsk blev gjort obligatorisk fra 4. klasse, og eleverne fik valget mellem enten at tage tysk eller fransk fra 7. klasse. Skolereformen gav skolerne lov til at udbyde et tredje fremmedsprog i 8.-9. klasse, men i praksis skete dette sjældent. Dette medførte, at ca. 90% af eleverne havde tysk og 10% havde fransk.
Samtidig steg interessen for engelsk og spansk i gymnasiet på bekostning af tysk, fransk og russisk. På universiteterne kunne man ikke længere forvente, at de studerende kunne tysk og fransk, da de fleste studerende kun havde erfaring med ét af sprogene. Pensumlister blev tilpasset, så de studerende undgik at læse tysk og fransk forskning, der ikke var oversat til dansk eller engelsk.
Denne nedadgående udvikling blev endnu kraftigere med gymnasiereformen i 2005. Her blev opdelingen i matematisk og sproglig linje erstattet med et system, hvor eleverne vælger en studieretning med tre fag. Dette var katastrofalt for sprogfagene: Andelen af elever med 3 fremmedsprog faldt fra 40% til 3% på et år. Det skyldes, at mange af de elever, der før ville have valgt en sproglig linje med 3-4 sprog, nu gik på samfundsfaglige eller humanistiske studieretninger med to fremmedsprog. Studieretningen samfundsfag-engelsk-matematik blev utroligt populær, og studieretninger med engelsk, spansk og et ikke-sprogligt fag steg også i popularitet. Reformen udslettede praktisk talt latin, græsk og russisk i gymnasiet, og den havde desuden store konsekvenser for tysk og fransks popularitet.
På universitetet blev taxametersystemet gradvist indført i 1990’erne. Taxametersystemet betød, at de universiteternes økonomi i høj grad begyndte at afhænge af antal studerende og hvilket fag, de studerende læser. Humaniora ligger på laveste sats, sprogfag er relativt små og sprogundervisning er dyrt at implementere. Alt dette har medført, at de fleste sprogfag på universiteterne har været nødt til at lukke pga. manglende finansiering. Dette gælder ikke blot ‘rene’ sprogstudier, men også f.eks. HA med tysk på AU, European Business på CBS og flere eksportingeniøruddannelser. Der er ganske enkelt ikke midlerne til at opretholde sproghold.
Udviklingen i de sidste par år
Det Nationale Center for Fremmedsprog blev oprettet i 2017. De fik til opgave at udarbejde en strategi for at styrke danskernes fremmedsprogskompetencer samt at brande sproglige uddannelser. I 2014 blev engelsk obligatorisk fra 1. klasse og tysk/fransk fra 5. klasse. Undervisningsministeriet har implementeret forsøg med spansk som 3. fremmedsprog fra 7. klasse og fortsætterspansk på gymnasierne. Kinesisk er i vækst i gymnasierne, og arabisk er også så småt begyndt at blive udbudt flere steder. Antallet af studieretninger i gymnasiet med kun to sprog er blevet reduceret. Alligevel går det fortsat ikke godt med sprogkompetencerne i Danmark.
Eleverne får nu allerede i 4. klasse at vide, at tysk er skod, og at de skal vælge fransk i stedet. Eller at fransk ikke er brugbart, så de skal tage tysk. Det medfører en negativ indstilling til andet fremmedsprog, at eleverne skal træffe et valg i så tidlig en alder. Samtidig medfører det, at hverken tysk eller fransk er obligatorisk, at man på universiteterne ikke kan arbejde med tekster på nogle af sprogene.
Det Nationale Center for Fremmedsprog giver politikerne forslag til sprogtiltag, men der bliver sjældent lyttet til dem. Flere og flere sproguddannelser lukker fortsat pga. manglende finansiering. I 2019 måtte tysk lukke på Aalborg Universitet. Erhvervsøkonomiske uddannelser og ingeniøruddannelser kan ikke kombineres med sprogkurser, da der mangler finansiering. Og da uddannelsesministeren blev gjort opmærksom på, hvor slemt det stod til med sprogfagene i gymnasiet, implementerede regeringen et lille tiltag, der gjorde latin C mere populært – og det var det. Der bliver ikke taget hånd om de dybereliggende årsager til dårlige sprogkompetencer.
Det Nationale Center for Fremmedsprog / NCFF
sep 19, 2021 NemSprog Sprog
Hvad er det sværeste sprog at lære?
Nogle sprog er helt klart nemmere at lære end andre. En dansker kan f.eks. lære norsk på en brøkdel af den tid, det tager at lære vietnamesisk. Men hvad er det sværeste sprog for en dansker at lære?
Er arabisk verdens sværeste sprog?
Et bud er arabisk. Der findes utallige arabiske dialekter. Disse kan inddeles i 5 grupper: Maghrebi, egyptisk, mesopotamisk, levantinsk og halvøgruppen. Hver undergruppe adskiller sig så meget fra hinanden, at de i praksis er hvert deres sprog – det er primært politiske og historiske årsager, der gør, at de alle kaldes for arabisk. Ud over dialektgrupperne findes der også moderne standardarabisk (MSA), som er en særlig variant, der bruges i medierne. Og dertil kommer at koranen er skrevet på klassisk arabisk, som er helt noget andet.
Det arabiske alfabet skriver desuden ikke korte vokaler, hvilke gør det sværere at lære at læse. Desuden er sproget ikke indoeuropæisk, hvilket betyder, at både grammatikken og ordene slet ikke minder om dansk. At lære at forstå bare én arabisk dialektgruppe er altså i sig selv svært, og det er utroligt svært, hvis man vil lære at forstå alle dialektgrupperne.
Et andet bud på verdens sværeste sprog er kinesisk, som er et af verdens mest talte sprog. Det kinesiske skriftsprog bruger skrifttegn, og en almindelig kineser kan læse og skrive ca. 3000-4000 tegn. Det tager lang tid for en dansker at lære så mange tegn, men til gengæld er der også nemmere sider ved sproget. Sproget bøjer ikke udsagnsord og tillægsord, og så findes der heller ikke kasus på kinesisk. Mange ord er logisk opbygget, men til gengæld har dansk og kinesisk kun få ord, der lyder ens. Desuden er det svært at lære at udtale kinesisk: Der findes 4 forskellige toner på kinesisk, og sproget har mange konsonanter, som slet ikke findes på vestlige sprog.
Japansk er blandt de sværeste sprog
Japansk er noget af en udfordring sammenlignet med kinesisk. Godt nok har japansk kun ca. 2000 skrifttegn, men til gengæld kan hvert tegn på japansk udtales på mange forskellige måder afhængig at kontekst, hvorimod hvert tegn altid udtales på samme måde på kinesisk. Japansk bruger desuden to ekstra stavelsesbaserede alfabeter ud over de kinesiske skrifttegn, og den japanske grammatik er langt mere kompliceret. Udsagnsord og adjektiver følger komplicerede bøjningsmønstre, og høflighed har en stor indflydelse på grammatikken.
Udtalen er dog langt nemmere end på kinesisk. Der er ikke toner på japansk, og de fleste japanske lyde findes også på dansk. Japansk har ikke kasus, men til gengæld bruger japanerne et kompliceret partikelsystem, der minder om kasus, men som er langt mere kompliceret. Der er altså en del ting, der til sammen gør japansk svært at lære.
Koreansk minder meget om japansk, dog med to store forskelle.
For det første bruger man ikke længere kinesiske tegn i Korea. Man har erstattet dem med det simple alfabet Hangeul, der blev opfundet af kong Sejong den Store i 1443. Det gør det langt lettere for begyndere at mestre det koreanske skriftsprog end det japanske, kinesiske eller arabiske.
Dog er der også den store forskel, at meget af grammatikken er mere kompliceret end på japansk. Det gør, at mange, der har lært begge sprog, mener, at koreansk er mindst ligeså svært som japansk.
Man bør dog huske på, at motivation har stor indflydelse på hvor hurtigt man lærer et sprog. Så selv hvis koreansk eller arabisk er nogle af de sværeste sprog at lære, kan man sagtens stadig lære sprogene, hvis man er interesseret i det.
sep 16, 2021 NemSprog Sprog
De 20 mest talte sprog i verden (2021)
Der findes i alt ca. 6000 sprog i verden i dag. Det er dog kun få af dem, der tales af mange millioner mennesker. Her har vi samlet de 20 mest talte sprog i verden:
20: Koreansk (82 millioner)
Tales i: Sydkorea, Nordkorea
19: Wu-kinesisk (82 millioner)
Tales i: Det østlige Kina inklusiv Shanghai
18: Kantonesisk (85 millioner)
Tales i: Det sydlige Kina
17: Tamilsk / Tamil (85 millioner)
Tales i: Det sydlige Indien
16: Tyrkisk (88 millioner)
Sprogfamilie: Tyrkisk (af og til medregnet i den altaiske sprogfamilie, der er omdiskuteret)
15: Telugu (96 millioner)
Tales i: Det sydlige Indien
14: Marathi (99 millioner)
Tales i: Det vestlige Indien
13: Japansk (126 millioner)
12: Tysk (135 millioner)
Tales i: Tyskland, Schweiz, Østrig, Luxemborg, Liechtenstein, Belgien
Vi har en masse info om tysk samlet her på hjemmesiden, tjek f.eks. vores artikel om tyske tal ud.
11: Indonesisk (199 millioner)
Top 10 mest talte sprog i verden
10: Urdu (230 millioner)
Tales i: Pakistan, Indien
9: Portugisisk (258 millioner)
Tales i: Brasilien, Portugal, Angola, Cape Verde, Timor Leste, Guinea-Bissau, Mozambique
8: Russisk (258 millioner)
Tales i: Rusland, Hviderusland, Kazakhstan, Kyrgyzstan, Tajikistan
7: Fransk (267 millioner)
Tales i: Frankrig, Belgien, Schweiz, Quebec (Canada), Haiti, Niger, Gabon, Guinea, Chad, den Centralafrikanske Republik, Burundi, Benin og mange andre lande
6: Bengali (268 millioner)
Tales i: Bangladesh, det østlige Indien
5: Arabisk (274 millioner)
Tales i: Egypten, Marokko, Tunesien, Syrien, Libanon, Saudi-Arabien, Irak, Yemen, Oman og mange andre lande i Mellemøsten.
4: Spansk (543 millioner)
Tales i: Spanien, Mexico, Cuba, Ecuador, Venezuela, Argentina, Chile, Costa Rica, Honduras, Colombia og mange andre lande i Latinamerika.
3: Hindi (600 millioner)
Tales i: Indien, især i de nordlige og centrale dele af landet.
2: Mandarin / standardkinesisk (1120 millioner)
Tales i: Kina, Singapore, Taiwan
1: Engelsk (1348 millioner)
Tales i: Storbritannien, Canada, USA, Australien, New Zealand, Sydafrika, Indien, Nigeria og mange andre lande.
Oversigt over grammatiske udtryk
Lær sprog med Memrise
De 25 mest talte sprog i verden (2022)
Hvad taler man i Brasilien?
Drevet af WordPress | Tema: Short af Themeansar.