nn da da et nb en hbs_lat pt nn de da nb da da da de da sv en it de da fr en da da af da da da ro da en en sv en da da af en da da ro da en fr da da et nb en hbs_lat pt nn de da nb da da da de da sv en it de da fr da nb nn da da da da da da da da da da eo da da da da da fr nb es es es en da da ca nb da da da da da nb da da nb en da da nl da nl da en
Genetisk baggrund kan knyttes til fysisk aktiv livsstil - Info Express
Velkomst!Logge ind på din konto
Velkommen! Log ind på din konto
Forgot your password? Get help
En adgangskode vil blive sendt til din email.
Genetisk baggrund kan knyttes til fysisk aktiv livsstil
Forskerne har fundet gener, der er knyttet til, om vi er fysisk aktive eller foretrækker at sidde foran en skærm i vores fritid. Foto: William Choquette/Pexels
I en stor international undersøgelse har forskere ved Uppsala Universitet identificeret DNA-regioner, der kan kædes sammen med fysisk aktivitet og skærmtid i fritiden. Resultaterne bekræfter, at fysisk aktivitet har gavnlige effekter på helbredet og tyder på, at en mere stillesiddende livsstil kan afhænge af, hvordan musklerne reagerer på træning.
Det er velkendt, at en fysisk aktiv livsstil og mindre siddende tid er forbundet med et bedre helbred. Alligevel tyder tendenser over tid på, at folk i højindkomstlande bliver mindre aktive. Det er også kendt fra tvillinge- og familieundersøgelser, at genetiske faktorer påvirker det fysiske aktivitetsniveau, men de biologiske årsager til, at nogle mennesker er mere fysisk aktive end andre, er stadig dårligt forstået.
Forskere fra hele verden
For at få en bedre forståelse af, hvilke mekanismer der påvirker fysisk aktivitet, og hvilken rolle de spiller i forebyggelse af sygdom, har forskere fra Uppsala Universitet sammen med forskere fra hele verden kombineret genetiske data fra over 700.000 personer, som har deltaget i 51 forskningsstudier. . Forskerne var derefter i stand til at identificere 99 DNA-regioner, der er knyttet til, hvor meget tid folk rapporterer at bruge på moderat til kraftig fysisk aktivitet eller sidde foran en skærm i deres fritid.
– Vi ved, at folk har en tendens til at overrapportere, hvor meget tid de bruger på fysisk aktivitet, men halvdelen af ​​de DNA-regioner, vi fandt, kunne også være tydeligt forbundet med fysisk aktivitet målt ved enheder, der bæres på kroppen. Det giver yderligere støtte til vores resultater, siger Ruth Loos fra Novo Nordisk Foundation Center for Basic Metabolic Research på Københavns Universitet.
Mindre skærmtid mindre fedme
Ved at bruge DNA-varianterne som variabler kunne forskerne vise, at mindre skærmtid resulterer i en lavere risiko for fedme. Mindre skærmtid og mere tid med moderat til kraftig fysisk aktivitet beskytter også mod debut af diabetes, ADHD, depression og for tidlig død.
– Vi har kunnet bekræfte, at fysisk aktivitet har gavnlige effekter på helbredet. Vi fandt også ud af, at det var påvirkningen af ​​fysisk aktivitet på kropsvægten, der var signifikant for alle de effekter, vi undersøgte, siger Zhe Wang fra Icahn School of Medicine ved Mount Sinai i New York og artiklens første forfatter.
Yderligere analyser viste, at DNA-varianter knyttet til skærmtid i fritiden oftere blev fundet i nærheden af ​​gener, hvis aktivitet i musklerne påvirkes af styrketræning. Det tyder på, at disse gener kan spille en rolle i sandsynligheden for at have en aktiv livsstil ved at påvirke, hvordan man reagerer på træning.
Kun i fast-twitch skeletmuskelfibre
Forskerne undersøgte et gen mere detaljeret og fandt en DNA-variant, der ændrer en del af et protein, der kun findes i fast-twitch skeletmuskelfibre.
– Vores resultater viser, at denne ændring producerer mere elastiske muskelfibre, der har mindre kraft, men som sandsynligvis er mindre følsomme over for muskelskader forårsaget af træning. Vi mener, at denne reducerede risiko for muskelskader i forbindelse med træning gør det nemmere for folk at få en mere aktiv livsstil, siger Andrew Emmerich ved Institut for Celle- og Molekylærbiologi, Uppsala Universitet, som er medforfatter til undersøgelsen.
I alt identificerede forskerne 46 gener i de 99 dna-regioner, der kan være vigtige for sammenhængen mellem genetisk baggrund og fysisk aktivitet. Resultaterne tyder på, at mekanismer forbundet med bevægelse og muskelsvaghed på grund af dysfunktionelle muskelfibre sandsynligvis er involveret.
– På nuværende tidspunkt kan vi ikke påstå, at disse 46 gener gør en person mere eller mindre fysisk aktiv i hverdagen, men de giver et glimrende udgangspunkt for videre studier. Måske kan det i fremtiden være muligt at stimulere de gavnlige effekter af fysisk aktivitet uden at skulle være fysisk aktiv, siger Marcel den Hoed, forsker ved Institut for Immunologi, Genetik og Patologi ved Uppsala Universitet, som har ledet undersøgelsen.
Marcel den Hoed har en forskerstilling fra Hjerte-Lungefonden og har haft støtte fra Beijerstiftelsen. Hans forskning er støttet med projektbevillinger fra Hjerte-Lungefonden og det svenske forskningsråd.
Tidligere artikelKornsorter med lange og korte rødder skal samarbejde for at overvinde tørke
Næste artikelVil sygefravær omfatte menstruation i flere lande?
RELATEREDE ARTIKLERMERE FRA FORFATTEREN
Kornsorter med lange og korte rødder skal samarbejde for at overvinde tørke
Rygning og prognose for mænd, der lider af prostatakræft
Effekterne af pandemiske restriktioner på elevernes mentale sundhed
Københavns Universitet vil oprette et investeringsselskab for spin-outs i dansk-svensk samarbejde
Regeringen giver 800 mio. kroner til dansk vaccinevirksomhed på Sjælland
MEP’erne debatterede covid-varianter og vaccinationsplaner i EU
Udgiver: X Solutions HB. Ansv./Chefredaktør Laurentiu Mihai
© Copyright 2022 - Info Express Danmark
Længe ventet universaloplader til mobile enheder bliver en realitet i 2024
Danmark og Sverige sender brev til FN’s Sikkerhedsråd efter gasudslip og...
EU-millioner til STRING-projekt, der skal gøre det muligt for lastbiler at...