da en da da en de sv ro en en da da da da nb da da da sv en en de sv ro en en da da da da nb da da da sv da da en da da da da da da da da da da da da de da da da da da en la de en de nl de da da de da da da en la de en de nl de hbs_lat da it da en da da en da da da da en da da en en da en en da en en da fa en da en en da en en da de de da en en da de de da sv sv da da da da oc en
Det vil være et velfærdsmæssigt tigerspring at stoppe med at kastrere - Danske Svineproducenter
Læserbrev Joachim Clausen, næstformand i Landsforeningen af Danske Svineproducenter
Kastration. Det er et træls stykke arbejde. Vi kan ikke lide det, og grisen kan ikke lide det. Alligevel gør vi det, men det må da høre op!
Hvorfor kastrerer vi egentlig? Jo, fordi slagterierne ønsker det. Det er den eneste årsag. Kunne vi lade være? Ja, det kunne vi.
Kunne vi tjene på det? Ja, det kunne vi i den grad.
Stop for kastration er på én gang lig med bedre dyrevelfærd og bedre produktionsøkonomi pga. markant øget foderudnyttelse, tilvækst og kødprocent. Desuden giver det sig selv, at et lavere foderforbrug og højere kødprocent er mere klimavenligt.
Faktisk kan man forvente, at intakte orner har en forbedret kødprocent på 3,4 procent i forhold til galtgrise. Hvis man anvender Improvac (som desværre ikke er tilladt at levere til danske slagterier) er det ikke så godt som intakte ornegrise, men det giver dog et plus på kødprocenten på 2,5 procent i forhold til galtgrise. Det kan man læse i Meddelelse 1219 fra Seges Gris.
Produktionsfordelene giver en produktionsøkonomi, der betyder, at man kan have i størrelsesordenen 18 procent frasorterede hangrise, inden man når en produktionsøkonomi, der svarer til niveauet for produktion af galtgrise. Kære kollega, læs det lige én gang til: 18 procent!
Det kan vi da på ingen måde sidde overhørig, og det er da oplagt at samle de produktionsmæssige fordele op, som ligger lige for næsen af os. Alt andet er hovedløst.
På den anden side er jeg naturligvis klar over, at noteringen vil blive en helt anden for de grise, der frasorteres, hvis vi kommer helt op på 18 procent. Derfor vil det naturligvis være på sin plads, at slagterierne kan stille krav om frasorteringsprocent hos den enkelte producent for at sikre, vi kan bruge så mange af grisene som muligt. I modsat fald kommer det til at påvirke os alle sammen negativt på noteringen, og det ønsker vi naturligvis ikke.
Slagteriernes argumenter for at fastholde krav om kastration er afsætningsvanskeligheder på eksportmarkederne. Det er blot paradoksalt at fx Spanien, der giver alle andre europæiske lande baghjul på noteringen, og som også afsætter hovedporten af sit kød til eksport, angiveligt har en hangriseandel på 70 procent.
Hvad der forlanges af slagterierne i andre lande, er vi ikke herre over, men vi kan forhold os til de danske slagteriers krav. I mine øjne mangler de danske slagterier en forklaring, der kan opveje andelshavernes kæmpe økonomiske fordele ved hangriseproduktion.
Og fordi vi kan diktere vores egne slagterier, hvis blot vi står sammen, så mener jeg, det er på tide, at vi lader skalpellen ligge, når det gælder alle de hangrise, der slagtes på dansk grund. Det er på tide, at slagterierne påtager sin del af vores fælles etiske ansvar.
70 25 80 70
70 25 81 70
24 20 23 72
70 25 80 70
70 25 81 70
24 20 23 72
Vi bruger cookies på vores hjemmeside for at give dig den mest relevante oplevelse, ved at huske dine preferencer og gentagne besøg. Ved at trykke på "Accepter alle", så giver du samtykke til brug af ALLE cookies. Alternativt kan du åbne "Cookie indstillinger" for at vælge avanceret samtykke.
Gå tilbage til samtykke
Denne hjemmeside bruger cookies til at forbedre din brugeroplevelse mens du navigerer rundt på hjemmesiden. Ud af disse, de cookies som er nødvendige lagres i din browser, da de er essentielle for at gængse funktioner kan fungere på hjemmesiden. Vi bruger desuden tredjeparts cookies som hjælper os med at undersøge og forstå hvordan du bruger hjemmesiden. Disse cookies lagres kun i den browser efter du har givet samtykke. Du kan også vælge at fjerne dit samtykke til disse cookies. Ved at fragive dit samtykke kan det påvirke din brugeroplevelse.
Nødvendige cookies er absolut essentielle for at hjemmesiden kan fungere ordentligt. Disse cookies sørger for almindelige og sikkerhedsfunktioner, anonymt.
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent og lagrer brugerens samtykke til brug af cookies under kategorien "Analyse".
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent og lagrer brugerens samtykke til de tilhørende cookies under kategorien "Funktionelle".
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent plugin. Disse cookies lagrer brugerinformation for cookies under "Nødvendig" kategorien.
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent og lagrer brugerens samtykke til cookies under kategorien "Andre".
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent og lagrer brugerens samtykke til brug af cookies i kategorien "Ydeevne".
Denne cookie er sat af et GDPR Cookie Consent plugin og bruges til at lagre om brugeren har givet samtykke til brug af cookies eller ej. Den lagrer ingen personlig data.
Funktionelle cookies hjælper med at udføre bestemte handlinger, såsom deling af hjemmesideindhold på sociale medier, samling af indtryk samt andre tredjeparts funktioner.
Ydeevne cookies bruges til at forstå og analysere de vigtigste ydeevne indekser på hjemmesiden hvilket hjælper til at give en bedre brugeroplevelse for besøgende.
Analyse cookies bruges til at undersøge hvordan besøgende interagerer med hjemmesiden. Disse cookies hjælper med at give information om antal besøgende, afvisningsprocent, trafikkilde, osv.
Reklame cookies bruges til at give besøgende relevante reklamer og kampagner. Disse cookies sporer besøgende over flere hjemmesider og samler data for at give skræddersyede reklamer.
Andre ukategoriserede cookies er dem som bliver undersøgt, men som ikke er klassificeret under en bestemt kategori.