da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de da nb da da da nb da de de da da nl da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da da da da de da da cs da da da da da da da da da da da nl da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Seværdigheder i Hjermind Skov Kjællinghøl
Hent pdf-kort over seværdigheder
På Kjællinghøl kan man stå på resterne af et gammelt borganlæg – et såkaldt voldsted – og nyde udsigten over Gudenådalen. Selv om bygningerne har været forsvundet i mange år, røber borgbankerne historien om det bygningsværk, der lå her fra 1300-tallet til engang i 1600-tallet, da bygningerne blev revet ned på grund af forfald.
Mod syd ned mod Gudenåen ligger en stor, lang dæmning på op til seks meters højde. Dæmningen har udgjort den første forsvarslinje og har gjort det muligt at fylde voldgravene mellem borgbankerne med vand fra et vandløb, der løb fra Hjermind Skov.
Derudover ses to tydelige borgbanker. På den største af dem har de fleste af anlæggets bygninger været, og på den lille har der formentlig været et tårn eller porttårn.
Borgen blev anlagt på et færdselsknudepunkt mellem land- og vandfærdsel, idet der, før Gudenåen blev uddybet, var et vadested neden for borgen.
Læs mere om voldstedet Kjælllinghøl under historie
Tæt ved kanopladsen finder man en gammel kroget eg, der har set mere end hundrede års historie udspille sig på Kjællinghøl. Træet kaldes Brændevinsegen, og det siges, at pramdragerne i pramfartens storhedstid i sidste halvdel af 1800-tallet  brugte træet som hvilested.  Træet var dengang det eneste i et ellers træløst landskab ved åen, så det var et oplagt sted at finde skygge og styrke sig med en dram, inden turen gik videre.
Ved kanopladsen ved Gudenåen kan man se Danmarks længste bro i rundtømmer. Kjællinghølbroen har et spænd på 35 m, og udover at gøre det muligt at passere Gudenåen forbinder den også to kommuner – Viborg i nord og Favrskov i syd.
Broen blev realiseret i kraft af stor lokal opbakning til projektet. Den blev indviet i 2011, efter at en 250 ton tung kran havde løftet hele broens hovedkonstruktion på plads i ét stykke.
På en tavle ved broen kan man læse mere om dens historie.
På en eng i skovkanten ved Kjællinghøl kan man se en kopi af et jernalderlanghus fra 600-tallet. Huset blev bygget i 2002 og er en del af Historisk Center, som tilhører Naturskolen i Viborg Kommune, der bruger det i forbindelse med undervisning.
Ved siden af langhuset er der små værkstedshuse, et ovnhus og et huggehus. I skovkanten ligger der desuden tre shelters.
I buskadset over for p-pladsen syd for jernbanen står en stor sten. Den markerer, at på dette sted lå Kjællinghølgården fra 1860 og til nedrivningen i 1988. Det var Kjællinghølgården, som drev landbruget på Kjællinghøl.
I krattet øst for skovvejen Brundmosevej ligger resterne af en dæmning fra den tidligere vandmølle på stedet. Vest for vejen ligger ”Sorte kilde”, som er en kilde med et lille vandværk, der stadig forsyner de lokale ejendomme med vand.
Før vandværkets tid hentede skovfogeden i Brundmosehus alt sit vand ved kilden.
Som i mange af de danske skove finder man også rester af gamle huse i Hjermind Skov/Kjællinghøl, blandt andet i form af Brundmosehus, Kjællinghølgården og den tidligere vandmølle.
Brundmosehus var tidligere skovfogedbolig. Resterne af skovfogedens have ses stadig på østsiden af vejen.
I dalene i Hjermind Skov findes en række moser, som er ved at finde tilbage til deres oprindelige karakter. Det gælder især Brundmosen og Langmosen.
Som i mange andre danske skove begyndte man i 1920’erne at afvande moserne via et tæt netværk af grøfter for derefter at plante nåletræer.
I de senere år er der sat gang i en genopretning, hvor de fleste nåletræer er blevet fjernet igen, og afvandingsgrøfterne er blevet spærret med dæmninger, så moserne i dag er en blanding af åbne moser og bevoksning med birkekrat.
Genopretningen sker dels for at genskabe moserne som åbent naturområde, dels for at stoppe udledningen af okker, som dannes, når jernholdige forbindelser i moserne får ilt på grund af afvanding.
Ejendommen Bøgely blev købt af staten i 1988 og fungerede i en årrække som bolig for den lokale skovløber. Bygningerne lejes i dag af Naturskolen i Viborg Kommune, som bruger dem i forbindelse med undervisning.
Jægerhytten er en gammel jagthytte, som er opført i norsk stil i midten af 1920’erne, da De danske Imprægneringsanstalter ejede skoven.
Hytten lå oprindeligt på højdedraget vest for Brundmosehus, indtil den i 1954 blev købt af fabrikant Marinus Svendsen, den daværende ejer af Bøgely. Han savede hytten i to stykker og fik den flyttet på en blokvogn til den nuværende placering.
Staten købte hytten sammen med Bøgely i 1988, og den lejes i dag af Naturskolen i Viborg Kommune.
I 2003 blev der etableret en overnatningsplads med shelters øst for Jægerhytten.
Neden for moserne Vintønden og Langmosen kan man se kunstige damme, som er fyldt med brun okker. Dammene opsamler okkeren og hindrer den i at fortsætte ud i Gudenåen.
Dammene viser tydeligt, hvor store mængder okker der udskilles ved iltning af de jernholdige forbindelser i forbindelse med afvandingen af mosen.
Når vandstanden er genetableret i moserne, vil okkerudskilningen mindskes, og så kan dammene sløjfes.
Mere om Hjermind Skov Kjællinghøl:
Aktiviteter Dyr og planter Året rundt Historie Praktisk
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden