sv is is en is da da fi pt tr nb pt id sv is cs it is uk is cs hbs_lat is is nn is da is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is en sv de is is en is is is is is cs is tr nb pt hbs_lat nn tr is is de is de ca is
Nordens Kalender - 01.06.1930 - Tímarit.is
Nordens Kalender - 01.06.1930, Blaðsíða 20
EN HEDEGAARD En Hedegaard Af J. C. Christensen Det er min Fode- og Slægtsgaard paa Modrene- siden, jeg taler om. Den ligger i Vestjylland og havde i min Barndom et Tilligende af flere Hundrede Tonder Land, hvor mange ved jeg ikke saa noje, men for Tiden har den c:a 1300. Der er imidlertid tilkobt og mageskiftet en Del siden den Tid. Langt over Halvdelen er nu tilplantet, medens Resten er Agermark, Eng og Hede, hvilken sidste er under fortsat Opdyrkning til Agermark eller til Genstand for Tilplantning. Gaarden ligger nedenfor en Bakkerand, Paabol Bjerge, som den hedder paa Generalstabens Sogne- kort. Den er dog ikke egentlig Bjerge, men derimod Randen af en saakaldet Bakkeo. Gaardens Tilligende findes dels paa Bakkeoen og dels paa nedenfor liggende Flade. Gennem Fladen lober en Aa i Syd og Nord, og paa begge Sider af denne laa i min Barndom fire Gaarde, Paabol kaldet, to paa hver Side. Nu er der kun en Gaard paa den vestre Side av Aaen, og det er min Fode- og Slægts- gaard. Den anden er flyttet over paa den ostre Side, hvor den havde sin bedste Mark og Eng. Naar jeg nu tænker paa min Fodegaard, som den var for Krigen 1864, da ser jeg den tydelig for mine 0jne med dens lave straa- og lyngtækkede Huse og dens blomstrende Eng langs Aaen, men ogsaa med dens tarvelige Agermark og dens udstrakte Hede, hvorpaa jeg om Sommeren vogtede ca. 100 Faar. Vogterlivet paa Heden var vel ensomt, men igen- lunde kedeligt. Der var mange smaa Oplevelser og meget at se paa og iagttage. Hedens Dyreliv, Plan- teliv och Insektliv var en broget Mangfoldighed for en videbegærlig Drengs undrende 0je. Faarene gik almindelig roligt och græssede eller laa og gispede i Solvarmen, og alt imens kunde jeg og min Hund se os om og gore Opdagelser. Ræve og Harer var ikke sjældne og af Fugle var der mange. Lærkerne sang smukt Morgen og Aften. Lærken steg op fra sin Rede i Lyngen og kunde holde sig paa Vingerne paa et Sted, medens den kvidrede vidunderligt — —• — i den synkende Aftensol. Hjejlen stod paa sin Tue og ty ttede til sin Mage, som svarede igen fra en anden Tue. Aftenbakken (Natravnen) sagde intet. Dens lydlose Flugt var næsten spogelseagtig, og Rede havde den ikke. Den lagde sine to graaplettede Æg paa Mos og Lav af samme Farve, saa de var vanske- lige at skelne derfra, og fandt man dem desuagtet, da skulde det aldrig fejle, at den flyttede dem inden næste Dag, saa at de atter ikke var til at finde. Af andre Dyr fandtes Hugorme, Snoge, Staalorme og Firben. De sidste kunde tabe Halen af Skræk, hvilket ofte undrede mig, men Fortræd gjorde de ikke saaledes som Hugormene. Mod disse forte min Hund og jeg en hensynslos Udryddelseskrig. Hun- den var en Gang blevet bidt af en Hugorm og havde været syg deraf i et Par Dage, men efter den Tid greb den altid Hugormen om Livet, inden denne fik rullet sig sammen til et Udfald, og derpaa bed og ruskede den Ormen saa kraftigt frem og tilbage saa at denne ikke kunde faa Lejlighed til at bide, hvorpaa den kastede den fra sig med knust og sonderbidt Ryg, saa jeg kunde give den Bane med min Hyrdekæp. Det hændte ikke sjeldent, at et græssende Faar blev bidt i Kæben af en Hugorm, saa at Kæben svulmede op. Om Aftenen blev dets Saar dasmurtmed Tjære, og efter et Par Dages Forlob var Faaret atter rask. Hugormens Bid var farligt for Born, men jeg blev lykkeligvis aldrig bidt, uagtet jeg for det meste lob med bare Fodder. I lyse og varme Sommerdage floj Insekter rundt mellem Hedens Blomster, og Guldsmede og Humle- 18
Ef þú vilt tengja á þennan titil, vinsamlegast notaðu þessa tengla:
Tengja á þennan titil: Nordens Kalender
Tengja á þetta tölublað:
Tengja á þessa síðu:
Tengja á þessa grein:
Vinsamlegast ekki tengja beint á myndir eða PDF skjöl á Tímarit.is þar sem slíkar slóðir geta breyst án fyrirvara. Notið slóðirnar hér fyrir ofan til að tengja á vefinn.
Sækja textaskrár sem ZIP-skrá
Arngrímsgötu 3. 107 Reykjavík
Sími / tel: + 354 525 5600