da en da nl ca da da de es da da da da da da da da da da en da da da da da da da en da da da en da en nb en sv da en da da da de da da da da da da da da da da da da da nl da en da da es nl da
Ny forskning kortlægger, hvor bronzealderens kobber kom fra | Moesgaard Museum
29.6.2021 11:58:40 CEST | Moesgaard Museum
Forsyningen med kobber havde stor betydning for udviklingen af metalhåndværket i den nordiske bronzealder. Ny forskning har nu kortlagt de handelsveje og forsyningskæder, som bragte det eftertragtede kobber til Sydskandinavien.
Bronze økse af Fårdrup typen med skafthul. Denne økse er nordisk håndværk og gemmer på information om de første forsøg på at skabe handelsnetværk hen over Alperne. En lille gruppe af disse nordisk producerede økser er lavet af italiensk kobber også kaldet AATV kobber (fra Alto Adige, Trentino and Veneto regionen i de italienske alper) mens hovedparten af denne type økser blev lavet af kobber med britisk og walisisk oprindelse eller kobber fra de østlige alper.
Et nyt tværfagligt forskningsprojekt har kortlagt de handelsveje og forsyningsnetværk, som i bronzealderen førte kobber til Sydskandinavien og dermed lagde grunden til en kultur for yderst specialiseret metalhåndværk. Med kobberet blev der skabt smukke og unikke kunsthåndværksgenstande som bl.a. Solvognen, der blev fundet ved Trundholm, og de spiraldekorerede bælteplader, som magtfulde kvinder brugte som et statussymbol i deres påklædning. Netop denne type bælteplade af bronze kan ses på nutidens danske pengesedler.
De nye forskningsresultater, som netop er offentliggjort i forskningstidsskriftet PLOS ONE, kortlægger for første gang de markante skift, som handelsnetværkene for metaller var underlagt og identificerer specifikke forandringer i forsyningskæden, som kan kobles til øvrige social-økonomiske ændringer i Sydskandinaviens rige metal-afhængige bronzealdersamfund. Forskningen viser, at forsyningskæden og handelsnetværkene med kobber gennemgik adskillige forandringer i løbet af de første 700 år af den nordiske bronzealder. Bronzealderen i Sydskandinavien, som dateres til for lidt over 4000 år siden, opstod på baggrund af kobber, som først blev handlet gennem netværk fra de britiske øer, Wales og Slovakiet. Disse handelsnetværk bestod gennem 500 år, hvorefter de blev opløst og afløst af nye handelsnetværk for kobber, som kom fra Alperne i det nordlige Italien.
Forskningsprojektet præsenterer over 300 helt nye analyser af bronzegenstande fra den sydskandinaviske bronzealder, der også er kendt som nordisk bronzealder. Det er arkæolog og metallurg Heide Wrobel Nørgaard fra Moesgaard Museum, der sammen med arkæolog og forsker ved Aarhus Universitet, Helle Vandkilde, og en tysk forsker, Ernst Pernicka, fra Curt-Engelhorn Centre i Mannheim, har samlet det hidtil største datasæt, som beskriver den kemiske sammensætning og isotopiske egenskaber for bronzealdergenstande.
I alt er 550 forskellige genstande som økser, sværd og smykker blevet brugt til at kortlægge de forandringer, som handelsnetværkene gennemgik. Kortlægningen viser, at forandringerne i handelsvejene hang sammen med større forandringer i den nordiske bronzealders sociale organisering, bosætning, arkitektur, ritualer og mobilitet over lange distancer.
“En kombination af konventionelle arkæologiske metoder og helt nye metoder inden for geokemi også kaldet arkæometri og den statistiske undersøgelse af store datamængder er central for vores forskning. Det er denne multi-disciplinære tilgang, som har gjort os i stand til at identificere sammenhænge mellem forandringer i forsyningskæderne og de social-kulturelle forandringer, som vores forskningskollegaer kan dokumentere. Det er ganske sandsynligt, at der i denne periode ankom nye grupper af mennesker med helt ny teknologi til Skandinavien og at skandinaverne rejste til udlandet for at handle kobber ved at bytte med skandinavisk rav, som var eftertragtet af deres europæiske handelspartnere,” siger Heide Nørgaard, der er projektleder på forskningsprojektet.
Undersøgelserne af de mange bronzegenstandes metalsammensætning indgår i Heide Wrobel Nørgaards forskningsprojekt “Det arkæologiske fingeraftryk”, som er støttet af Danmarks Frie Forskningsfond.
At kende den kemiske og isotopiske sammensætning af metal gør det muligt for Heide Wrobel Nørgaard og andre forskere at spore oprindelsen af det metal, som er brugt, og dermed kortlægge de handelsveje, som var nødvendige for at skaffe metallet. Antallet af undersøgte genstande svarer til to tredjedele af den totale metalmængde brugt i den tidlige bronzealder i det sydlige Skandinavien og resultaterne er dermed baseret på en solid datakilde.
Artikel offentliggjort i PLOS ONE: Nørgaard HW, Pernicka E, Vandkilde H (2021) Shifting networks and mixing metals: Changing metal trade routes to Scandinavia correlate with Neolithic and Bronze Age transformations. PLoS ONE 16(6): e0252376. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0252376
Læs mere om Heide Wrobel Nørgaards forskning på Danmarks Frie Forskningsfonds hjemmeside:
Yderligere information kan fås hos:
Arkæometallurg, post doc. Heide W. Nørgaard, Moesgaard Museum
Bronze økse af Fårdrup typen med skafthul. Denne økse er nordisk håndværk og gemmer på information om de første forsøg på at skabe handelsnetværk hen over Alperne. En lille gruppe af disse nordisk producerede økser er lavet af italiensk kobber også kaldet AATV kobber (fra Alto Adige, Trentino and Veneto regionen i de italienske alper) mens hovedparten af denne type økser blev lavet af kobber med britisk og walisisk oprindelse eller kobber fra de østlige alper.
Bronze økse af Valsømagle typen med skafthul. Der kendes kun få af denne type økser og kun fra det nordlige Europa. Disse økser formodes at være samtidige med Fårdrup økserne, da de er lavet af det samme metal og ikke af det nye italienske metal, som blev det mest anvendte i perioden efter år 1500 f.v.
Information om Moesgaard Museum
Moesgaard Museum er et kulturhistorisk museum, der viser arkæologiske og etnografiske udstillinger i international klasse. Museet forsker i og formidler menneskelivets mangfoldighed i et tæt samarbejde med Aarhus Universitet. Moesgaard Museum omfatter afdelingen i Højbjerg ved Aarhus, Vikingemuseet i Aarhus, Odder og Samsø museer.
Følg pressemeddelelser fra Moesgaard Museum
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Moesgaard Museum
Skal det være en nydelse at gå på museum?4.10.2022 15:37:46 CEST | Pressemeddelelse
Museumseksperter fra hele verden mødes i denne uge på Moesgaard Museum for at inspirere hinanden til at skabe nye former for museumsoplevelser
Oplev stenalderen i efterårsferien på Moesgaard3.10.2022 15:11:47 CEST | Pressemeddelelse
Fra 18. til 21. oktober arrangerer Moesgaard sjove og lærerige aktiviteter for hele familien, der med udgangspunkt i stenaldermenneskets liv og leveform viser, hvordan det var at leve i stenalderen.
Ny udstilling på Moesgaard sætter fokus på hjem i bevægelse30.9.2022 14:19:18 CEST | Pressemeddelelse
14. oktober 2022 åbner udstillingen ’HJEM - Blandt nomader, flygtninge, søfarere og migranter’ på Moesgaard Museum. Udstillingen stiller skarpt på betydningen af hjem og hjemlighed hos forskellige mennnesker, som har det til fælles, at deres hjem er under opbrud, spredt over flere lande, i bevægelse eller løsrevet fra ét fysisk sted.
Ud af kaos8.9.2022 15:18:13 CEST | Pressemeddelelse
Ny særudstilling på Moesgaard sætter spotlight på en mørk periode i Europas historie med krig, magtkampe og flygtningestrømme, men også med drømme, håb og guld i store mængder
Moesgaard Museum har fået miljømærket Green Attraction30.8.2022 06:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Museet er et af de første museer, der får det nye miljømærke
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Via Ritzau, Ritzaus pressetjeneste
+45 33 30 00 00
Store Kongensgade 14, 1264 København K
© Via Ritzau, Ritzaus pressetjeneste 2022