da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da en de da da en da en da da da da da da da da da da da en da en da da da da da da da da da en da da en da da da da de da da da da da de en de it en ro en it en de en da da da da fr es pt fr kw es ceb hbs_lat en pt pt hbs_lat ko en en en en it de fr war en vi fr fr sv en la war kw es ceb hbs_lat it de it da da da da pt it en pt pl pt eo pl es de en en la es es es de en en pt en en pt pt pt de da da da da en en en en en en en en en da da hbs_lat it en da da de de de de es de de da da et en en en da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Meningitis - Find information på Medicin.dk
Sex er dejligt, men kan desværre overføre kønssygdomme. Hvordan undgår du at blive smittet? Og ikke mindst smitte andre?
Læs mere om Tema om kønssygdomme
Tema: Undgå fejl med medicin
Læs om typiske fejl med medicin, og hvad du selv kan gøre for at undgå dem
Meningitis er en infektion i hjernens hinder. Den kan skyldes virus eller bakterier.
Meningitis begynder ofte med forkølelse, feber, utilpashed og hovedpine. Hovedpinen bliver værre, feberen stiger, og man kan få kvalme og begynde at kaste op. Lys og lyd generer, og hovedpinen bliver meget værre, når man bøjer nakken og ryggen. Derfor spænder man meget i nakke- og rygmusklerne (er nakke-ryg-stiv). Helt små børn vil ofte reagere med at bøje sig bagover for at prøve at nedsætte trykket i hjernen.
Den smitsomme meningitis kan udvikle sig til en alvorlig tilstand inden for kort tid. Hvis det er meningokok meningitis, kan man i nogle tilfælde få små, nålestikslignende blødninger i huden, som kan flyde sammen til større blødninger.
Meningitis kan komme efter en anden infektionssygdom, fx influenza, mellemørebetændelse eller lungebetændelse, hvor man er blevet svækket. Men man kan også få meningitis, uden at man har været syg først.
Hvis meningitis skyldes virus, bliver man som regel helt rask efter 1-2 uger. I enkelte tilfælde kan forløbet være mere langstrakt, med gener som hovedpine, træthed og koncentrationsbesvær.
Hvis meningitis skyldes en bakterie, bliver de fleste raske igen, men bakterie-meningitis er en alvorlig sygdom, og der er hvert år nogle, som dør eller bliver hjerneskadede af bakterie-meningitis.
Alle kan få meningitis. Men det er heldigvis en sjælden sygdom. I 2017 havde vi i Danmark 128 tilfælde af meningitis, som skyldtes bakterier. Heraf havde 11 smitsom meningitis (meningokok-meningitis).
Smitsom meningitis smitter ved, at man er meget tæt sammen med ("bor" sammen med) den syge, lige før sygdommen bryder ud.
Hvad er årsagen til meningitis?
Meningitis som skyldes virus
Virus-meningitis skyldes ofte Echo-virus eller Coxsackie-virus.
Tidligere var fåresyge-virus (parotitisvirus) den mest almindelige årsag til meningitis, men vaccination med MFR-vaccine, der beskytter mod både mæslinger, røde hunde og fåresyge, har betydet, at vi stort set ikke ser dette virus som årsag til meningitis længere.
Meningitis som skyldes bakterier
Bakterie-meningitis skyldes ofte bakterierne Neisseria meningitidis (meningokokker) eller Streptococcus pneumoniae (pneumokokker). Meningokokker findes i flere typer; A, B, C, Y og W, hvor type B er den hyppigste i Danmark. Type C var der kun 4 tilfælde af i 2016, og type A ses normalt ikke i Danmark, men er almindelig i Afrika.
Tidligere fik børn især meningitis med bakterien Haemophilus influenzae, men i dag er det meget sjældent i Danmark på grund af den Vaccination, børn får som en del af det danske børnevaccinationsprogram.
Lægen undersøger, om du kan bøje nakken og få hagen ned til brystet, for at se, om du er nakke-ryg-stiv. Når du kommer på sygehuset, får du taget blodprøver, og din hjerne bliver CT-scannet. for at se, om du har overtryk i hjernen
Du skal desuden have en lumbalpunktur (også kaldet en rygmarvsprøve) for at undersøge, om der er bakterier i din rygmarvsvæske (cerebrospinalvæsken).
Specielle forhold hos børn
Meget syge børn kan reagere ved at blive blege, slappe, irritable, og nakke-ryg-stivheden behøver ikke at være særlig tydelig. Det er vigtigt, at en læge ser på barnet hurtigst muligt, hvis der er mistanke om meningitis. Spædbørn kan reagere ved, at huden over "det bløde punkt" i kraniet (fontanellen) bliver spændt.
Vaccination mod bakterien Haemophilus influenzae (HIB-vaccination), der typisk kan give meningitis hos børn under 5 år, indgår i Sundhedsstyrelsens børnevaccinationsprogram. Vaccinationen gives til børn i 3-, 5- og 12-måneders-alderen.
Fra juni 2020 tilbydes pneumokokvaccination til alle over 65 år.
Det er vigtigt at undgå, at den smitsomme meningitis spreder sig. Derfor giver embedslægerne de personer, som har været i tæt kontakt med den syge ("boet sammen med"), en forebyggende behandling med ciprofloxacin (fluorquinoloner) - og i nogle tilfælde også vaccination, hvis dette er muligt - fordi de kan være blevet smittet.
Hvis du har bakterie-meningitis, skal du have antibiotika som indsprøjtning. Behandlingen afhænger af, hvilken bakterie det er, men ofte giver lægen et smalspektret penicillin eller eventuelt et bredspektret penicillin. Er du allergisk over for penicillin, får du et cefalosporin (ceftriaxon).
Benzylpenicillin og phenoxymethylpenicillin er smalspektrede penicilliner. Benzylpenicillin findes til indsprøjtning, phenoxymethylpenicillin findes som tabletter, orale dråber o.l.
Smalspektrede penicilliner virker på få bakterietyper. De er især virksomme mod streptokokker, pneumokokker, meningokokker, borrelia-bakterier og syfilis-bakterier.
Smalspektret penicillin smager ikke godt, og det kan give problemer, når små børn skal behandles med penicillin i flydende form. Den grimme smag kan skjules ved at holde barnet for næsen og ved at blande dråber med fx yoghurt, kakaomælk eller cola.
Amoxicillin, ampicillin og pivampicillin er bredspektrede penicilliner, som virker på mange bakterietyper. Risikoen for, at bakterierne udvikler resistens, er derfor større her end ved de smalspektrede penicilliner. Midlerne virker på de samme typer bakterier som de smalspektrede penicilliner, men har derudover virkning på en del andre bakterietyper.
Enkelte af cefalosporinerne er smalspektrede, men de fleste er meget bredspektrede. Cefalosporinerne er bakteriedræbende. De bliver for det meste brugt på sygehusene, enten hvis penicillin ikke har virket, eller til patienter, som er allergiske over for penicillin.
Et af cefalosporinerne, ceftriaxon, anvendes desuden uden for sygehus til behandling af gonoré.
Fluorquinoloner mod bestemte infektioner
Ciprofloxacin virker på tarmbakterier, gonorébakterier samt på nogle af de bakterier, som giver luftvejsinfektioner.
Andre midler mod meningitis
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø