da en en de de de sv de sv da en fr en en de da en de ceb sl en en en en da sk sk da da de de de en de en en en da da en en da da da da da da da en en da da da da da da da da da da da da da da da da id
Gennem analyse af formålet, virkningen og potentialet for brug af de anvendte teknologier ud fra lærernes beskrivelser på forskningsbloggen og ved F2F-møder kunne de it-baserede interventionsmuligheder opdeles i 5 kategorier:
De fem kategorier kan anskues typologi for inkluderende it-baserede interventionsmuligheder, som kort kan beskrives således:
Struktur og overblik - Teknologierne kan anvendes til at strukturere dagens program, timernes indhold og opgaveløsningen, men kan også give et overblik over fagligenes indhold og elevernes fagligt produkter (Andersen & Sorensen, 2016c;Sorensen & Andersen, 2016).
Skærmning og fokus - Teknologierne kan anvendes til at skærme eleverne for indtryk (lyd, lys, syn, bevægelser), så det bliver nemmere at fokusere og fastholde koncentrationen (Andersen, 2015).
Differentiering og forståelse - Teknologierne kan anvendes til at præsentere det faglige indhold på mange måder og med mange modaliteter, så eleverne kan vælge den modalitet, der giver dem den bedste forståelse (Andersen & Sorensen, 2016a).
Produktion og formidling - Teknologien kan anvendes til at give eleverne flere modaliteter at kommunikere med og gøre dem i stand til at reificere og formidle deres faglige viden til andre (Sorensen & Andersen, 2016c).
Dialog og samarbejde - Teknologien som medium for elevernes faglige dialoger og samarbejdsprocesser (Sorensen & Andersen, 2016b).
Denne typologi (Andersen & Sorensen, 2015) kan anvendes som en vejledning for lærere om, hvordan de kan arbejde med inkluderende undervisning og læring i forhold til elever i almindelighed og elever med særlige behov eller elever med udviklings- og opmærksomhedsproblemer i særdeleshed. I de følgende afsnit redegøres for hvilken betydning disse fem kategorier af it-baserede interventioner kan have for fokuselevers mulighed for at deltage og bidrage i skolens læringsfællesskab, ligesom erfaringer, implikationer og yderligere potentialer beskrives. Dermed udgør afsnit 5.4 essensen af ididakts forskningsresultater. De følgende afsnit indeholder forkortede, danske bearbejdelser af engelsksprogede forskningsartikler, som er udgivet undervejs i projektet. Oversigt over og henvisning til disse fremgår af bilag 1.
Vi ser at eleverne i målgruppen kan opnå empowerment og selvmestring, hvis deres skoledag og opgaver struktureres for dem, og eleverne får overblik over det, de skal lære og det de skal lave dagen igennem. Eleverne har svært ved selv at danne sig det overblik, og skal ofte have overblikket ”foræret” af lærerne.  Når de får overblikket, kan fokuseleverne ledes gennem dagens aktiviteter og selv monitorere de forskellige indsatser. Lærerne har i ididakt anvendt forskellige teknologier til at skabe struktur, overblik og opmærksomhed, som har gjort eleven mere selv-monitorerende i løbet af skoledagen. Vi kan i deres redegørelser se, at brug af digitale redskaber øger fokuselevernes mulighed for at overskue og gennemskue skoledagens aktiviteter, selv-monitorere deres opgaveløsning og opleve flow og succes, når de anvender digitale redskaber til at skabe overblik over processen og tidsstyringen. Vi kan også se, hvordan elevers får større succes og færre konflikter gennem skoledagen ved en ordentlig start på dagen med ibrugtagning af digitale og analoge stuktur- og overbliksskemaer. Læs mere her
Vi har set, hvordan høreværn, lydforstærkning og virtuel tilstedeværelse kan skabe øget inklusion af målgruppen. Forbedre lydforhold i klasseværelset og påvirke fokuselevernes fysiske og faglige inklusion, ved at hjælpe dem til at
være mere rolige, stille og fokuserede i klassen
øge deres opmærksomhed og deltagelse ved klasseundervisning
øge deres forståelse af lærerens instruktioner
øge deres koncentration og forståelse ved individuelt skolearbejde
Både høreværn og lydforstærkning er umiddelbart nemt at implementere, men lydforstærkningen er omkostningsfuld mht. indkøb af udstyr. Den virtuelle tilstedeværelse kræver ikke de store investeringer, men derimod en anden forståelse af tilstedeværelses- og inklusionsbegrebet, samt en udvikling af skolens pædagogik og praksis. Læs mere her
Vi har set, hvordan digitale bøger, digitale faglige portaler, videomateriale, digitale træningsressourcer, læringsspil, kompenserende læse og skrive teknologier og individuelle eller fælles opsummeringsredskaber er blevet brugt af 46 lærere til at differentiere undervisningen og succesfuldt assisteret 56 fokuselever til øget forståelse for det faglige indhold. Lærere, der både har special-pædagogogisk og teknologisk indsigt kan anvende it-baserede læringsformer bevidst og tilbyde fokuseleverne udfordringer der er tilpasset deres færdigheder, så de oplever både flow og self-efficacy.
For at udnytte teknologiens inkluderende potentiale, er det dog nødvendigt, at skolerne ikke bare køber og tilbyder teknologier, men også bruger dem i et universelt design for læring (UDL) (Edyburn, 2005), som giver alle elever ligeværdige muligheder for at lære og tillader alle at møde udfordringer tilpasset deres aktuelle niveau og vokse i deres eget tempo. Selvom vi ser mange fine eksempler på, hvordan teknologien har hjulpet fokuseleverne til øget forståelse, så er det ikke noget, der forekommer som en konsekvent praksis hos alle lærere i alle timer. For at skabe et inkluderende skolesystem, må der være en langt dybere forståelse og accept for fokuslevernes særlige udfordringer i liv og læring hos alle stakeholders. Læs mere her
Vi har set, hvordan it-baserede interventioner kan bidrage til øget faglig produktion og formidling gennem talrige eksempler, hvor fokuselever har anvendt digitale skriveskabeloner, multimodale produktionsprogrammer og digitale teknologier til at assistere kommunikation. Undersøgelsen har vist os, at disse interventioner har givet fokuseleverne mulighed for at reificere deres viden, kontrollere processen og opleve ejerskab, uafhængighed og selv-mestring i opgaveløsningen. Gennem reificering og formidling, sætter fokuseleven sin viden og sig selv i spil, og får mulighed for at reflektere og meta-reflektere over sin deltagelse og sine bidrag. Produktionsprocessen gøres nemmere for fokuseleven og risici minimeres. Samlet set bliver det muligt at skabe genuin læring, hvor fokuseleven kan opleve at være inkluderet og vokse fagligt og identitetsmæssigt. Læs mere her
Vi har set, hvordan it-baserede interventioner kan støtte og stilladsere fokuselever til at deltage og bidrage i faglige dialoger, samarbejde og indgå i fælles videnskonstruktion gennem bevidst pædagogisk brug af mulighederne i virtuelle læringsmiljøer (VLEer), som eksempelvis fælles faglige portfolier, fælles skriveprocesser, fildeling mv. Vi har også set at lærernes pædagogiske og særligt teknologiske indsigt og kompetencer synes at være afgørende for til hvilket niveau teknologiernes potentialer udleves og udnyttes i læringsrummet. Læs mere her