da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da de en da en da da de da nl da de de de de en da da nl da sv da da en da da da nb da da sv da da da da da en nb da sv nl nl en en nl en en de en en en da en da da da da da da da nn da da da da da da da da da da da da da da sv en da nb nb en en da da nds da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Miljøstyrelsen følger ulven i Klosterheden
SHL Afbrænding af kvas i Kallehave Skov
SHL Brand på Grathe Hede
KJY Naturpleje Mols Bjerge også vinter
SHL Gudenåen skal genskabes og Vestbirk Vandkraftværk lukker
Fuglenes hjælpere i Sønderjylland
SHL Find foråret på Harrild Hede
Tag med ud og find foråret
På tur med hunden
VORES NATUR – Find Foråret i Klosterheden
Frivillige fjerne uønskede mountainbikespor i Ravneholmskoven
OBS. 8 marts Lyngby hede i syd Thy afbrændes. Meget røg må forventes
Her i marts måned kan man opleve, at der stiger kraftig røg op fra nogle af Thy´s naturarealer, nærmere bestemt i områder ved Madsbøl, Hanstholm, Klitmøller, Vangså og Lyngby heder. Men der er ingen grund til alarm. Ilden er nemlig påsat af Naturstyrelsen Thys skovarbejdere.
Formålet er at pleje heden. Naturstyrelsen Thy skal passe meget store naturarealer. Nogle af dem har karakter af hede. Hvis ikke heden plejes, vil den i løbet af 5-15 år forvandles til skov. Træerne sår sig selv, og hvis de ikke fjernes, vil de langsomt kvæle lyngen og de andre planter, som er karakteristiske for lyngheden.
I gamle dage - det vil sige for 50 - 100 år siden - var det ikke et problem. Dengang blev heden udnyttet af bonden ved græsning med får
og kreaturer. Lyngen blev slået og bragt hjem til gården i form af foder til dyrene. På den måde blev heden udpint og lyngen holdt ung. Bonden
brændte også heden af engang imellem, da han vidste, at foderværdien i den unge lyng, som kommer efter afbrændingen, er langt højere end i
I dag indgår heden ikke i landmandens drift, og der fjernes derfor ikke næringsstoffer fra heden. Tværtimod kommer der hele tiden kvælstof til
jorden via luften. Kvælstof-indholdet i luften har været stigende de senere år.
Til livet på hederne knytter sig mange insekter, planter, fugle og dyr, som netop har heden som leve- og yngleplads. De vil forsvinde sammen
med heden, hvis den ikke plejes.
Hjejlen var før i tiden en meget almindelig fugl på heden. Den kræver store arealer med meget lave planter. I dag er hjejlen meget sjælden som ynglefugl på heden. Tinksmeden er en
anden fugl, som kun yngler i de store hedeområder. En meget stor del af hele Danmarks ynglebestand af tinksmede yngler i Thy.
Vi har derfor et ønske om og forpligtelse til at sørge for, at hederne også fremover er attraktive for disse arter. Det kræver en aktiv indsats. Hvis der ikke gøres noget, vil heden
blive invaderet at træer, revlingen vil tage magten fra hedelyngen, og planter vil blive for store.
En af måderne at pleje heden på er at brænde den af. Det kan ske i marts måned eller om efteråret. Der brændes kun små arealer ad gangen, 0,5 - 5 ha. Der springes over et stykke, og et nyt mindre areal brændes af. Næste år tages andre arealer. På denne måde vil heden få karakter af et kludetæppe, med planter i alle aldre.
Det er meget overraskende, så hurtigt en hede kommer sig efter en afbrænding. Allerede samme sommer vil man kunne se friske skud af hedelyng, klokkelyng, pil m.m. Ingen planter
tager skade af afbrændingen.
Udover fuglene vil bierne, råvildtet og især den stigende bestand af kronvildt sætte stor pris på den unge lyng. Lyng kan udgøre op til 75 % af kronvildtets vinterføde.
Rent praktisk foregår afbrændingen ved, at der først slåes en stribe på 2 m rundt om det areal, der ønskes afbrændt. Når vejret tillader det, afbrændes stykket så på en kontrolleret måde af skovarbejderne.
Inden der tændes ild, er der indhentet tilladelse hos den lokale brandinspektør.
Så røg over Thy i marts betyder bedre livskvalitet for hedens beboere.
For mere information kontakt
+22 22 16 20 | Obfuscated Email
Få Naturstyrelsens nyheder i din indbakke. Du kan naturligvis til enhver tid afmelde nyhedsbrevet igen.
Felter med (*) skal udfyldes
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden