da da da da da en id da da da da en en da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da nl da da nl da da nl da da nl da da da da da da da da es en da nb en en da da de da de da da fr da da de da en en en de ro da de da en da da de da ca nl de
Klimakrisen sender millioner af børn på flugt
Stigende vandstande, hedebølger, cykloner og andre klimarelaterede hændelser er hvert år med til at tvinge millioner af børn på flugt. De er ofte meget sårbare og risikerer at ende i væbnede militser eller som børnearbejdere.
Op mod 1,2 milliarder børn – mere end halvdelen af klodens børn – lever i områder, der er alvorligt truet af klimaforandringerne. Klimakrisen udgør en akut trussel mod børnenes levevilkår og bidrager til at drive et stigende antal børn og deres familier på flugt, viser en ny rapport fra Red Barnet.
Alene i 2020 var hedebølger, tørke, fejlslagen høst, oversvømmelser, skovbrande og andre klimarelaterede naturkatastrofer og hændelser med til at tvinge 30 millioner mennesker på flugt – heraf estimeret 9,8 millioner børn. Det er tre gange flere personer, end der blev fordrevet som følge af krige og konflikter samme år. I 2015 drev klimarelaterede hændelser 19 millioner mennesker på flugt, hvorfor der er tale om en massiv stigning. Tallet forventes at stige yderligere de kommende år. Derfor er klimaforandringerne en af de største årsager til, at folk flygter.
– Ofte snakker man om klimaforandringerne som noget, der kommer til at foregå ude i fremtiden. Men millioner af børn er allerede hårdt ramt af klimakrisen, og de får sjældent den hjælp, de har brug for, siger Morten Sparvath, klimarådgiver i Red Barnet.
Familier og børn på flugt har sjældent oplagte og beskyttede steder at flygte hen, og rapporten viser, at de ofte ender i områder, der er lige så risikofyldte, som dem de har forladt. De risikerer derfor at blive ramt af nye klimarelaterede katastrofer, før de er kommet sig oven på den forrige.
– Før førte klimaforandringer ofte til kortvarige fordrivelser, og familierne ville vende tilbage, efter at cyklonen eller oversvømmelsen var forbi. Men på grund af hyppigheden af naturkatastrofer og nedbrydningen af familiernes leverundlag, ser vi mere og mere permanent migration, hvor mange børn ikke kan eller vil vende tilbage. Flere ender med aldrig at tage hjem igen, siger Morten Sparvath.
Børn er klimakrisens første offer
Rapporten, Walking into te eye of te Storm: How te Climate Crisis is driving Child Migration and Displacement understreger, at børn oftere og i højere grad bliver fysisk påvirkede af klimarelaterede hændelser end voksne. Det skyldes, at børn er mere skrøbelige og følsomme over for følgevirkningerne af naturkatastrofer, som for eksempel underernæring og sygdomme, ligesom de også er mere psykisk sårbare.
Rapporten er blandt andet baseret på interviews med 239 børn fra fem kontinenter, der lever i områder, som er hårdt ramt af klimaforandringerne. Børnene fortæller, hvordan klimakrisen har en ødelæggende indvirkning på deres liv. En del føler sig fanget, hvor de er, mens andre har været nødt til at flygte til byerne, hvor de er yderst sårbare, og blandt andet risikerer at blive udsat for vold, overgreb, rekrutteret til væbnede militser eller ende som børnearbejdere.
Klimakrisen har alvorlige konsekvenser for millioner af børn, som tvinges bort fra deres hjem, og det er en problematik, som verdenssamfundet ikke har prioriteret i tilstrækkelig grad. I rapporten kommer Red Barnet med en række anbefalinger til, hvordan man bedre kan hjælpe børnene:
Øg finansieringen, så den står mål med udfordringerne
Investér i langsigtede og bæredygtige løsninger med fokus på forebyggelse og tilpasning
Udarbejd programmer målrettet børns særlige behov og udfordringer
Brug analyseværktøjer, der kan forudsige klimarelaterede risici til at udarbejde handlingsplaner og forbedre tidlig respons i forhold til børn, der drives på flugt af klimaforandringer
Etablér og støt børnevenlige fora, hvor børn selv kan dele deres erfaringer fra klimarelateret migration og bidrage til at udvikle løsninger
DEBAT: Antallet af børn uden skolegang vokser, men Danmarks bistand er blevet lavere siden 2020
Der er sket en tredobling af børn og unge i kriseområder, som slet ikke eller i begrænset omfang har adgang til uddannelse. Trods flere kriser er den danske bistand lavere end gennemsnittet i perioden 2017-2020. Red Barnet opfordrer derfor regeringen til at øge den økonomiske støtte.
DEBAT: De fattigste børnefamilier taber mest, når inflationen stiger
Mange børnefamilier lider under den højeste inflation i 40 år. Regeringens løsning er inflationshjælp. Det er ikke nok. Vi skal løfte de fattigste familier og lave en handleplan mod børnefattigdom.
DEBAT: Vi har igen fejlet i Somalia – og nu sulter børn ihjel
Det er en politisk falliterklæring, at vi nu igen står over for en hungersnød i Somalia. Det internationale samfund er blevet advaret adskillige gange i løbet af de seneste års omfattende tørke på Afrikas Horn. Man har vidst, hvad der skulle gøres for at forhindre en sultkatastrofe, men alligevel har man siddet på hænderne, og det koster nu børn livet. Hver eneste dag.
DEBAT: Verdens ledere har et hamrende alvorligt udestående, når de mødes i New York
Situationen i Afrikas Horn er alvorlig – millioner sulter, og tørke afskærer børn og unge fra at komme i skole. Udviklingen risikerer at blive meget værre, hvis ikke verdens ledere vågner op og hurtigst muligt vedtager de nødvendige klima- og bistandspolitikker.
Støt fast og gør en verden til forskel!