da id fr da da de sv da en da da sv pl nn fr nl hu pl de en da az pl nl da da da da de da da sv da da da da nb sv en da en sv it da da nb sv da da da it ms da da da fr nb da da da sv da da nb sv nb it nl en en nb nb en nb en nl tr en sv da da nl nl en it fr en sv nl de sv sv sv sv sv sv sv sv sv sv it sv en sv sv sv sv sv sv en nl sv sv sv sv sv de sv fi de sv sv de nl es de nl sv sv sv sv sv sv nn sv en sv da da it it da de id da it it it da da da da da da da da da en en da en pt sv ca de pt fr pt en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da fr da da da da da da da en da da da da fr da da da da da nb da war it da da da da da en da da eo da da da da da da da da es da da da sv da da da en da da da da da da da da da sv da da da da da da da et ja da da da da da da da da en da da da eo fr da da da da da en da da da da da da de da da da pt et da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da en da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb en da da da da da en da da da da da da da da da cs da da da da fr da da en da en fr da da de sv en da az pl nl da da
-- Bogantikken - Roskilde Antikvariat
-- Kjell Arve Straumsvågs Antikvariat
-- Antiquaria Bok- & Bildantikvariat AB
-- Christensen o Co Antikvariat
-- Lindberg & Persson Antikvariat AB
-- Antiquariaat De Rijzende Zon
-- h:ström - Antikvariat & Bokhandel
-- Antikvariat Röda Rummet AB
Ingen tidsbegrænsningDe sidste 24 timerDe sidste 48 timerDen sidste ugeDe sidste 2 uger
Opslagsliste for de mest almindeligt anvendte fagtermer
"Ikke i -" - En benævnelse, man ofte støder på i kataloger fra antikvarboghandlere, som henfører til, at man ikke kan finde den i nogle af de eksisterende bibliografier. Benævnelsen medfører ofte højere priser.
12:o eller 12mo - Se Ark.
4:o eller 4to - Se Ark.
8:o eller 8vo - Se Ark.
ABF - Den Danske Antikvarboghandlerforening - Antikvarboghandlerforeningen blev grundlagt den 16. december 1920. ABF er en af verdens ældste af sin slags, kun den engelske og den franske er ældre. Foreningens formål er at virke for Antikvarboghandelens interesser, hæve og forbedre branchen, arbejde for en hæderlig vandel og for en høj professionel standard. Medlemskab af ABF skulle gerne for både købere og sælgere betyde, at vedkommende er et bogkyndigt menneske med et godt og solidt kendskab til bøgerne og deres priser. For at blive medlem skal man overbevise bestyrelsen om sine faglige kvalifikationer, være fuldtidsbeskæftiget i faget i mindst 3 år og have det som hovederhverv. ABFs medlemmer er tilknyttet Te International League of Antiquarian Booksellers(ILAB).
Accessionskatalog. - Tilvækstkatalog, en ældre form for register over en samling, hvor bøgerne registreres i den rækkefølge de indkøbes til samlingen.
Agatmarmor. - Billigt, blankt papir, som oftest småmøndtret som "årer" i marmor og i to farver, lys og mørk. Marmoreringen fremkommer ved  farvestænk på det våde papir.
Aldersplettet - Bruges om bogens indhold - siderne er brun- eller gulplettede. Grundene hertil kan være mange . men skyldes i reglen en kemisk proces forårsaget af fugt. I nyere tid (1960 - 1980'erne ses en række danske udgaver gulplettede - ikke af alder, men fordi papirkvaliteten har været ringe). Se også Gulplettet eller Brunplettet.
Aldustryk - Aldinere er betegnelsen på bøger trykt af Aldus Manutius og dennes efterfølgere (1494-1597). Grundlæggeren var Aldus Manutius (1450-1515). Han startede sit bogtrykkeri i Venedig i 1490 og gennem årene udsendte han en lang række klassikerudgaver, der blev berømmede ikke kun på grund af deres omhyggelige tekst ofte med lærde kommentarer, men også for deres fremragende udførelse i trykteknisk henseende. I 1501 begyndte han at udgive bøger sat med kursiv og dermed indførte han denne skrift i typografien. Også indenfor bogbindets historie ydede Aldus en pionerindsats, idet han i sit bogbinderi brugte pap i stedet for træ til permerne. Trykkeriet eksisterede frem til 1597, da Aldus' sønnesøn døde.
Alt som udkom eller Det udkomne - Betegnelsen angiver at planlagte følgende bind i værket aldrig er udkommet.
Amatørbind - Bogbind udført af person uden større kendskab til bogbinderhåndværket. Vedkommende har gået på aftenskolekursus i en eller flere sæsoner og burde måske have taget et par sæsoner mere! Den gode hensigt svarer sjældent til kvaliteten af bogbindet.
Anmeldereksemplar - Bog udsendt til pressen før udgivelsen med ønsket om omtale/anmeldelse. Anmeldereksemplarer er i reglen forsynet med et stempel Fra Forlaget eller lignende.
Anonym - Uden forfatternavn. I beskrivelsen om bøger, hvor man ikke kender forfatterens navn. Hvis forfatteren kendes, men ikke har ønsket at træde frem, sættes forfatternavnet i parentes.
Antikvariat - eller Antikvarboghandel - Forretning som handler med bøger og grafik fra alle tider. Mange antikvariater har specialiseret sig indenfor bestemte områder. Gamle bøger, Moderne førsteudgaver, Grafik osv mulighederne er utallige. Virksomheden kan have butik med salg til offentligheden, handle via postordrekataloger eller internettet . Nogle sågar med alle tre muligheder dele.
Antikvariatkatalog - Salgskataloger fra antikvariater. Kataloger spænder fra lageropremsninger til kataloger med udførlige bibliografiske oplysninger, som efterfølgende kan anvendes som referencelitteratur.
Antologi - Samling af poesi eller prosa. Af græsk anthos, blomst, og le'gein, samle.
Arbejdseksemplar - En antikvarboghandler kan sige om et slidt eksemplar af andenudgaven af Salmonsens Leksikon i 26 bind, at det er velegnet som arbejds- eller brugseksemplar
Ark, arksignatur - Når bogen skal heftes og indbindes, må arket først foldes.
Et trykark kan falses/foldes til et antal blade, sædvanligvis 2, 4, 8, 16, 32 eller 64, på en sådan måde at de trykte sider kommer efter hinanden i pagineringsorden. En bog består af et eller flere antal ark - i denne sammenhæng kaldet læg - de er samlet og hæftet i rækkefølge efter arksignaturerne. En arksignatur er det tal eller bogstav, der er trykt på den første højreside af hver trykark i en bog til angivelse og hjælp for at få bogens læg samlet i den rette rækkefølge.
A: Bøger hvis ryghøjde er mellem 15 og 25 cm siges at være i oktav, som skrives 8vo - men da dette er den normale højde for vore dages bøger udelades denne betegnelse.
B: Bøger hvis ryghøjde er mellem 25 og 35 cm siges at være i kvarto, som skrives 4to.
C: Bøger hvis ryghøjde er mellem 35 og 45 cm siges at være i folio, som skrives folio.
D: Bøger hvis højde er mindre end bredden siges at være i t tværformat, som skrives:
Tvær-8vo - Tvær-4to - Tvær-folio.
I ældre bøger har hvert ark en bogstavsignatur begyndende med A og, afhængigt af bogens tykkelse, voksende op til Z. For eksempel i en bog i oktav er første blad i arket betegnet A, andet blad A2, tredje blad A3. fjerde A4, og derefter i reglen A5 til A8. Arksignaturen var først og fremmest beregnet på bogbinderen. Den er vigtig ved kollationeringen af en gammel bog, hvor pagineringen ofte kan være fejlagtig. I moderne bøger forekommer arksignaturer ikke. Arknummerering var dog i brug indtil ca. 1970.
Associationseksemplar - Bog eller håndskrift med dedikation, håndskrevne rettelser, tillæg, exlibris, vedlagte breve, eller andet, som påviser forbindelse med en kendt eller i sammenhængen relevant person.
Atlas, kortværk - Samling af kort eller billeder, både som topografisk beskrivelse og som brugskort.
Autograf - Et uskønt navnetræk med kuglepen i en bog bliver normalt ikke påskønnet af bogsamlere. Et ældre navnetræk anses ikke for lige så skæmmende, det kan tværtimod være en fordel, især hvis det stammer fra en kendt person, fra forfatteren eller en forfatteren nærtstående, det kan tilmed forøge bogens værdi.
Autoriseret udgave - Udgave godkendt af forfatteren. Af latin auctor - forfatter, ophavsmand.
Banderole - Papirstrimmel med påtrykt tekst, anbragt i reklameøjemed som en banderole omkring bogen. En typisk banderoletekst kan lyde: Vinder af årets Nobelpris.
Baskerville - Den berømte engelske kalligraf og bogtrykker John Baskerville (1706-1775) skar nogle bogstavtyper - Baskerville Antikva, som takket være deres rene og klare former fik stor udbredelse over hele verden. Skriften blev skabt 1756.
Begrænset oplag - Angivelse af oplagets størrelse på en bog, med tilføjelse af det nøjagtige antal eksemplarer den er trykt i. I bibliofiludgaver er nummeret ofte tilføjet i håndskrift.
Et oplag som er begrænset til et angivet antal eksemplarer løber ikke den store risiko for at forsvinde i det antikvariske kredsløb. Har den et uinteressant indhold har den derfor en tendens til at blive irriterende almindelig. Der er ingen direkte forbindelse mellem stor økonomisk værdi og "begrænset oplag".
Bibel - Samling af Gamle og Nye Testamentes skrifter. Forekommer helt tilbage fra bogtrykkerkunstens barndom som trykt bog i talløse oplag over hele verden. Den første danske helbibel er Christian III's bibel der udkom 1550. Den er værdifuld, hvilket ikke kan siges om f.eks. brugsbibler fra 1800-tallet, der udkom i meget store oplag fra omkring 1740'erne og frem.
Bibliofil - En betegnelse for en bogelsker, bogsamler. Fra græsk biblion, bog, og filos, ven.
Bibliofiludgaver - Bogoplag i et finere udstyr, ofte udgivet som deloplag af den ordinære udgave trykt på særligt papir i et begrænset nummereret oplag, der ofte er signeret, evt. sat og indbundet i hånden samt ofte forsynet med (signerede) illustrationer og grafik. Termen er ikke sjældent blevet misbrugt af mindre nøjeregnende forlæggere.
Bibliografi - Det er dels læren om hvordan man videnskabeligt udfærdiger en korrekt beskrivelse af bøger med henblik på udarbejdelsen af en bibliografi eller et katalog, der indeholder en komplet beskrivelse med en række faste oplysninger om bogen; dels selve den systematiske bogfortegnelse. En bibliografi skal indeholde en så komplet fysisk beskrivelse som muligt af hver enkelt bog eller tryk.
Bibliomani - En sygelig besathed af bøger. En biblioman kan finde på både at stjæle og myrde for at få fat på bøger, men som oftest viser galskaben sig ved et manisk samleri, hvor bogens indlemmelse i samlingen er det eneste der tæller. Boghistorien kender til mange eksempler på skrækkelige bibliomaner; et eksempel er teologen Johann Tinius (1764-1846), der blev massemorder for at skaffe penge til sine bogindkøb. I litteraturen er dette ofte beskrevet med mere eller mindre satiriske under- og overtoner, til stor moro og manende eftertanke for de læsende bogsamlere.
Bibliotek - Anvendes dels om det rum eller bygning hvori bogsamlinger opbevares - dels om selve samlingen. Man skelner mellem offentlige og private biblioteker. En del offentlige biblioteker kan eksisterer i kraft af private donationer. Antikvarboghandlere vil naturligvis helst se bøgerne udbudt til salg i offentligheden.
Blank side - Side uden tryk - som en del af trykarket. Benævnes ofte friblad eller flyveblad der er det første ubetrykte blad mellem en bogs forsatsblad og bogens side 1, samt mellem sidste trykside og bageste forsatsblad. Forsatsbladet er et ark af papir, ofte marmoreret eller dekoreret, evt. af silke eller tyndt skind, som ved indbindingen af bogen indsættes foran og bagi bogen og som forbinder bogblokken med bogbindet
Blindtrykt - Bogbindsdekoration udført med stempler - uden forgyldning. Dekorationerne ses som fordybninger i bindsiden.
Bogauktion - Salg af bøger på auktion til højeste bud. Materialet udbydes ved hjælp af kataloger og i vore dage på internettet. Ældre auktionskataloger bruges indimellem som reference for bøgernes proveniens (tidligere ejerskaber).
Bogbinder - Bogbinderens arbejde samler de trykte ark i den endelige form bogen får. Forud for indbindingen går der en lang række overvejelser omkring det endelige udtryk, materialer og hvilket formål bogen skal ende med at have. I Danmark løftedes håndværket for alvor med op i de bedste cirkler, da xylografen F. Hendriksen begyndte at arbejde for bogens udstyrelse herhjemme, stærkt inspireret af Arts & Crafts bevægelsen fra England, anført af William Morris. Blandt de bedste bogbindere herhjemme kan nævnes Jacob Baden, Anker Kyster, Petersen & Petersen, August Sandgren og Ole Olsen. For yderligere læsning kan man med fordel følge dette link: Bogbinding i Danmark.
Bogbindersignatur - Nogle bogbindere signerer deres indbindninger enten i form af en lille etiket eller stempel på indersiden af for- eller bagperm.
Bogbrænding - En drastisk form for censur. Brugt så tidligt som år 213 før Kristus af Kinas Kejser Shi Huangdi, som blandt andet lod Konfucius' skrifter brænde. Nazisterne forsøgte ligeledes at begrænse ytringsfriheden ved at brænde bogværker skrevet af mennesker, der ikke passede ind i den nazistiske filosofi.
Bogformat - Se Ark.
Boglade/Boghandel - En virksomhed, som beskæftiger sig med detailsalg af nye bøger, som bliver leveret fra forlagene. Fra det tyske Buchladen.
Bogorm - Fællesbetegnelse for forskellige larver og insekter. De ernærer sig ved at gnaske i bøger i fugtige omgivelser, ved at æde limstofferne i papiret. I Danmark er sølvfisk (sølvkræ) den mest udbredte.
Bogorm bruges, nogle gange nedsættende, om et menneske hvis største lidenskab er at læse eller omgås bøger.
Bogsamler - Begrebet bruges i flæng om folk som interesserer sig for litteratur, Nogle samler forfatterskaber i førsteudgaver, andre samler emner, udgaver, genrer eller indbindinger samleområderne er legio (Antikvarboghandlerne værdsætter dem alle!)
Bogspejder/Bogflytter - Bruges om lægmænd, der via deres detaljerede bogkendskab kan leve af at finde bøger hos private eller i antikvariater og sælge dem dyrere. En del af disse ender som antikvarboghandlere.
Brugte bøger - Begrebet brugte bøger er indenfor antikvarboghandlerbranchen ofte forbundet med negative associationer. Det leder tanken hen på forholdsvis ny populærlitteratur med hurtig omsætning og antyder at vedkommende boghandleren handler med triviallitteratur af ringe kvalitet. En anden konnotation kan være at det refererer til standen af bogen, og al brugte bøger altså er i ringe stand.
Brunplettet - (Aldersplettet) betyder at (- Bruges om bogens indhold -) siderne er brun- eller gulplettede. Grundene hertil kan være mange - men skyldes i reglen en kemisk proces forårsaget af fugt. I nyere tid (1960 - 1980'erne ses en række danske udgaver gulplettede - ikke af alder, men fordi papirkvaliteten har væet ringe). Se Gulplettet eller Aldersplettet.
Censur - Gennem tiderne har myndighederne forsøgt at stoppe udbredelsen af forskellige former for litteratur - ved at begrænse, beslaglægge eller forbyde ytringerne. I antikvarisk sammenhæng er sådanne udgaver som har overlevet disse forsøg interessante. I nyere tid er Hans Jæger's "Syk Kjærlihet" og Broby Johansens "Blod" gode eksempler.
Ciseleret snit - Bøger med et- eller flersidet guldsnit, hvori der med stempler er presset et mønster.
Codex - Den bogform som i det 4. årh. afløste papyrusrullerne og som bestod af flere sammenføjede trætavler (senere pergamentsblade). Anvendes i dag mest om ældre håndskrevne bøger og skriftsamlinger, som i Codex argenteus.
Codex Argenteus - "Sølvbibelen", et pragtfuldt og kostbart håndskrift fra 500-talletindeholdende de fire evangelier i Ulfilas gotiske oversættelse. Skrevet medguld- og sølvbogstaver på purpurpergament, indbundet i eet bind af drevent sølv. Den var antagelig krigsbytte fra Trediveårskrigene, befinder sig nu i Universitetsbiblioteket i Uppsala og er et vigtigt dokument om goternes kultur og sprog. Se mere om den her: Codex Argenteus
Dedikationseksemplar - Bog eller andet trykt skrift hvori forfatteren har skrevet en egenhændig tilegnelse. En længere dedikation fra en interessant person til en anden kan ofte forøge bogens værdi. Dedikationen Til Poul fra Klaus Rifbjerg, julen -81 er nærmest at betragte som en såkaldt reklamesignatur, se også Signeret eksemplar.
Defekt - En bog hvor indbindingen er i stykker eller hvor der mangler sider eller plancher beskrives som defekt.
DentelleI - I antikvariats-sammenhæng benyttes udtrykket dentelle sædvanligvist om et dekorativt kniplingsmønster på bogbindet. Udtrykket dentelle intérieure er en lignende dekoration langs kanterne af bogpermens inderside.
Desiderata - En fortegnelse over ønskede bøger, henvendt til et antikvariat fra en kunde. Populært kaldet Søgeliste. Mange antikvariater tager imod søgelister. På www.antikvariat.net behandles søgelisterne elektronisk. Se også Søgeliste.
Det udkomne - Betegnelsen angiver at planlagte følgende bind i værket ikke er udkommet. Fx på grund af forfatterens død eller af økonomiske årsager.
Disputats/Dissertation - Akademisk afhandling/disputats/doktorafhandling. (latin: Dissertatio: Drøftelse). Forkortes: disp.
Djævlebibelen, "codex gigas" - Velholdt pergamentshåndskrift fra 1200-tallet.Meget stort format (89 x 49 cm.) indeholder bl.a. et groteskt djævlebillede. Befinder sig på Kungliga Biblioteket i Stockholm. Blev taget som krigsbytte af svenskerne ved stormen på Prag 1648. Læs mere her: Codex Gigas
Duodes - duodecimo (12mo), se Ark.
Editio princeps - Første trykte oplag/udgave. (Tidligere udelukkende om håndskrifter) Bruges nu om de ældste trykte udgaver af antikkens og middelalderens bøger.
Efterspurgt - Udtryk som bruges om bestemte bøger, som der er efterspørgsel på. Sædvanligvis fordi forlagene endnu ikke har genoptrykt det pågældende værk. Bør ikke forveksles med begrebet sjælden.
Errata, erratablad - Rettelsesblad. Efter trykningen finder udgiveren indimellem fejl i teksten og tilføjer da en liste over disse. Ses ofte i form af en tilføjet side eller trykt på en af bogens sidste sider. Den sidste løsning er i reglen det billigste for forlaget. Erratum er latin for misforståelse, Errata det samme i flertal.
Exlibris - Bogejermærke. En måde, at angive at den pågældende bog tilhører en bestemt person. Som oftest i form af en indklæbet etiket eller stempel. Exlibris er ofte udformet af (mere eller mindre kendt) kunster og skal, hvis korrekt placeret, anbringes lidt under midten på indersiden af forpermen men ses også placeret på en af bogens første sider. Enkelte samlere får fremstillet et "Superexlibris", som bliver anbragt på bindets permer, udvendigt eller indvendigt eller på ryggen enten i guld- eller blindtryk. Fra latin: ex libris af nn's bogsamling.
Extrakt/Ekstrakt - Sammendrag, /da/taxonomy/term/73uddrag eller enkeltsider/artikler af trykt værk. Ikke at forveksle med Særtryk (se dette).
Faksimile - (faksimileudgave, facsimile). Ofte en fotografisk reproduceret gengivelse af en gammel udgave af bøger, mauskripter eller breve, som ikke længere er tilgængelige for offentligheden.
Foliant - Bog i folioformat. Bruges også om en stor tung bog generelt. Se Ark
Folio - (fol., 2vo), Se Ark
Fore-edge painting - Maleri under guldet på forsnittet, ses først tydeligt, når snittet bøjes. Engelsk opfindelse - brugt især i det 18. århundrede.
Forhånds- eller Læseeksemplar - Del af det originale oplag udsendt gratis til boghandlere før den endelige udgivelse - i håbet om at de så ville bestille nogle flere eksemplarer. Omslaget er ofte anderledes end den endelige udgave. Ikke at forveksle med Anmeldereksemplar
Forlagsbind - Forlagets seriefremstillede originale indbinding. Se også Privatbind.
Forsatsblad - er et ark af papir, ofte marmoreret eller dekoreret, evt. af silke eller tyndt skind, som ved indbindingen af bogen indsættes foran og bagi bogen og som forbinder bogblokken med bogbindet.
Friblad - Betegner det ubetrykte blad mellem en bogs forsatsblad og bogens side 1, samt mellem sidste trykside og bageste forsatsblad.
Frontispice - Billed/illustration der er placeret lige foran titelbladet - i ældre bøger ofte en kobberstukket tavle (planche) placeret lige overfor titelbladet.
Første danske oplag/udgave - Første udgave på dansk af en oversat bog.
Første udgave/oplag - Forlagets første trykning af bogen. Se Udgave
Gennemskudt - Anvendes om blanke eller linjerede blade som er sat ind mellem de trykte sider, for at give brugeren mulighed for at indføre egne notater. Almindeligt i fx stamtavler/slægtsbøger.
Grafik - Fællesbetegnelse for illustrationer som er en del af et bogværk (eller udtaget herfra). Betegnelsen Originalgrafik forudsætter, at den pågældende illustration er trykt som originalt træsnit, litografi, kobberstik eller lignende. Fotografiske gengivelser af ovennævnte er IKKE originalgrafik.
Gravure - Aftryk fra en graveret, ætset eller kobberstukket plade.
Guldornament - Bogbind med guldtrykt dekoration.
Guldsnit - De skårne kanter på en bog kaldes snit. Hvis disse snit forsynes med bladguld kaldes de for 1-2 eller tresidet guldsnit. De samme kanter kan være forsynet med farvede eller marmorerede snit. Altsammen i dekorationsøjemed.
Gulplettet - Pletter - ofte i form af små brune prikker. Opstår som et resultat af en selvforstærkende kemisk proces i visse papirtyper. Især bøger trykt mellem 1820 og 1890. Se også Aldersplettet og Brunplettet.
Gutenberg - Johann Gutenberg (ca 1397-1468) opfandt omkring 1440 et instrument til støbning af løse typer som gjorde ham i stand til at fremstille mange ensartede løse bogstavtyper. Gutenberg er kendt som Bogtrykkerkunstens fader. Og hans Bibel, Gutenbergbibelen, er en af verdens dyreste bøger. Læs mere om dette her
Halvfablea - Kunstlæderbind (blankere end shirting) - svarer til vore dages udtryk Hardback - men kun ryggen er fablea.
Halvfransk bind (Halvlæderbind) - Ryg og halvdelen af permerne, samt hjørner er beklædt med skind. Ofte er ryggen med guld- eller blindtrykt dekoration og guld- eller marmoreret snit. På halvlæderbind går skindet kun ca 2-3 cm. ind på permerne.
Halvlærredsbind - Bind der er beklædt med lærred på ryggen og nogle centimeter ind på bindets for- og bagpermer. Også kaldet Halvshirtingbind, fra den engelske betegnelse for lærred.
Halvshirtingbind - Halvshirtingbind er det engelske navn for det man på dansk kalder Halvlærredsbind.
Heftet - Trådheftet bog. Ryggen er syet og dette sammen med limningen til ryggen gør den ekstra holdbar. Begrebet bruges i dag i flæng om limfræsne/bundne bøger.
Helfableabind - Kunstlæderbind (blankere end shirting) - svarer til vore dages udtryk Hardback.
Hellæder/skindbind - Bøger hvor der er brugt skind på ryg og permer.
Håndkoloreret - Bruges om illustrationer hvor farverne er lagt på i hånden.
Håndskrift - Dokument eller bog skrevet i hånden. Antik litteratur (før Gutenberg) er skrevet i hånden og derved bevaret for eftertiden.
ILAB/LILA, International League of Antiquarian Booksellers - International sammenslutning af nationale antikvarbog-handlerforeninger. Dannet i 1947. ILAB arbejder for en høj etisk standard blandt medlemmerne og danske antikvarboghandlere har været med fra starten. ILAB udarbejder med jævne mellemrum en verdens-omspændende medlemsfortegnelse. Flere oplysninger på www.ilab.org
Imprimatur - Latin for "Lad det trykke"- Bruges i to sammenhænge. Hvis censuren godkender bogens indhold og hvis forfatteren på det sidste korrekturudtræk skriver Må trykkes.
Indbindingseksemplar - Betegnelse om bøger som trænger til en ny indbinding. I ejendomsmæglersammenhæng bruges udtrykket en "kærlig hånd" eller "håndværkertilbud". Indbindingseksemplarer adskiller sig herfra, ved at have alle oprindelige løsdele intakte, men at indbindingen enten er defekt eller måske helt eller delvist fraværende.
Indbundet - Bruges som fællesbetegnelse for bøger med hårdt omslag af enhver slags. I reglen forlagsbind.
Index - Indholdsfortegnelse, en alfabetisk ordnet liste over bogens indhold.
Indhold (materie) - I antikvariatsammenhæng er indholdet (materien/bogblokken) ofte i fin stand, medens bindet er slidt. Indholdet (materien/bogblokken) er således den rene bog - uden indbinding.
Inkunabler - Bøger trykt fra omkring 1450 til 31/12 1500 eller til og med år 1500. Første bog trykt i Danmark, blev trykt i Odense 1482, også kaldet vuggetryk.
Interfoliere - Se Gennemskudt.
Kartonbind, kartonnage. - Samlet betegnelse for billige bindtyper. Ofte kaldet hardback. Se også Papirbind.
Kassette - Æske eller futteral af pap til ekstrabeskyttelse af bogen.
Klatter - (Blækklatter) Fra tiden med fjer- og fyldepenne kendes utilsigtede dekorationer af bogens sider. Sådanne tilfører ikke bogen ekstra værdi, med mindre det kan dokumenteres at klatteren er af fornem herkomst.
Kobberstik - Et aftryk fra en stukket kobberplade.
Kollationering - Ved gennemgang af en gammel bogs ark- og sidetal, indsatte kort, plancher, illustrationer osv kan man fastslå om bogen er komplet eller ej.
Stammer fra det latinske begreb collatio, sammenligning/jævnførelse, og udføres ved, at antikvarboghandleren sammenligner bogen med en tilsvarende. Ofte i form af oplysningerne fra en bibliografi, hvis man ikke har et sammenligningsgrundlag. Gamle bøger bør altid kollationeres - især illustrerede bøger - for at være sikker på, at de er komplette.
Kolofon - Indeholder bibliografiske og/eller bogtekniske oplysninger om en bog, ofte placeret på bagsiden af titelbladet eller på bogens sidste side. I 1500-tallet ofte placeret på sidste trykte side eller efter bogens væsentligste tekstdel. I dag anvendes kolofonen for at identificere trykkested, trykkeår og eventuelt medvirkende ved tilrettelæggelsen af bogen.
Kommentar - Note i et antikvarkatalog med henblik på at stimulere interessen for bogen. Alt fra videnskabelige udredninger til impressionistiske indfald.
Kondition - Se Stand.
Konversationsleksikon - 1800-tals betegnelse for et opslagsværk med alfabetisk ordnede oplysninger, som kunne anvendes ved dannet konversation. Ikke at forveksle med et Konserveringsleksikon, der retteligt hedder et Husmoderleksikon.
Kortværk, atlas - Samling af kort eller billeder.
Kustode - Et umiddelbart under sidste linje på en bogside, trykt ord, eller del af et ord, hvormed den følgende side begynder. Anvendtes i ældre tider og er et vigtigt hjælpemiddel for kollationering af en bog.
Kvarto (4to) - Se Ark
LILA/ILAB - La Ligue International de la Librarie - International sammenslutning af nationale antikvarbog-handlerforeninger. Dannet i 1947. LILA/ILAB arbejder for en høj etisk standard blandt medlemmerne. Den Danske Antikvarboghandlerforening (ABF) har været med fra starten. LILA/ILAB udarbejder med jævne mellemrum en verdensomspændende medlemsfortegnelse. Flere oplysninger på www.ilab.org
Limet ryg - Har erstattet hæftning som den dominerende metode til at forene bogens blade i ryggen. Stærkt medvirkende årsag til at nye bøger let forvandles til løsbladssytemer (se ditto)
Litografi - Stentryk, af det græske lithos, sten og grafein, skrive. Meget enkelt fortalt bygger metoden på at de farveafgivende områder på den litografiske sten er fede og de øvrige fugtige. Farven sætter sig udelukkende på de fede områder og overføres herfra til papiret. I dag bruges udtrykket noget lemfældigt - de færreste litografiske tryk er rigtige stentryk.
Lærredsbind - Også kaldet Hellærredsbind (hele bindet i lærred). Bogbind i en eller anden form for bomuld - fra det enegelske Cloth (tøj). Der skelnes mellem halvlærredsbind (med lærred på ryg og hjørnerne af bindet) og bind med lærredsryg.
Løsbladssystem - Anvendes humoristisk om bøger, hvor næsten alle sider er løsnet fra ryggen. Særligt almindeligt blandt paperbacks. Eller indbundne bøger som er trykt på for hårdt papir.
Manuskript - Håndskrevet eller på anden vis udført tekst, hvorefter noget skal trykkes.
Margin - Betegnelse for de ydre papirrande, der omgiver satsbilledet/teksten. Marginener fyldes ind imellem med mere eller mindre relevante tilføjelser med blæk eller blyant. Store marginaler i de rigtige proportioner er et typografisk og bogkunstnerisk ideal - men kan sjældent virkeliggøres på grund af papirets pris. Det gyldne snit bruges i bogtryk ved fastsættelse af højde og bredde af papirformat og sidestørrelse, ved fastsættelse af marginforholdene.
Marmoreret - Bruges om bogens snit, omslagspapir og friblade, som er dekoreret med farvede efterligninger af marmor eller træ (Ådring). Dekoreringen er påført papiret eller snittet med flydende farve. For yderligere forklaring, se her.
Maroquin - Skind af ged af høj kvalitet, oprindeligt fra Marokko. Anvendes til indbinding (maroquinbind) og farves ofte i lyse farver.
Miniaturebøger - Betegnelsen for bøger i ganske små formater. Den ældste miniature bog er i størrelsen 43x28 mm trykt i Neapel 1486. I Danmark udsendtes de tidligste miniaturebøger i det 18. århundrede.
Monografi - Skrift som behandler et enkelt, afgrænset emne, en enkelt person, en enkelt sag etc. Oftest anvendt i forbindelse med kunstbøger, hvor en enkelt kunster sættes under behandling og fortolkning.
Navnetræk - Autograf - Et uskønt navnetræk med kuglepen i en bog bliver normalt ikke påskønnet af bogsamlere. Et ældre navnetræk anses ikke for lige så skæmmende, det kan tværtimod være en fordel, især hvis det stammer fra en kendt person, fra forfatteren eller en forfatteren nærtstående, det kan tilmed forøge bogens værdi.
Nummereret eksemplar - I et begrænset oplag nummereres hver enkelt eksemplar ofte. Nummeret kan være med håndskrift eller stemplet. En nummereret bog er ikke automatisk værdifuld.
Nypris - Oprindelig pris - Bogens pris da den blev udgivet.
Oktav (8vo) - Se Ark
Omslag - Dette er blevet stedse vigtigere for samlere og forskere da det kan rumme interessant information. Originaludgaver med velbevarede for- og bagomslag kan være meget mere værdifuld sammenlignet med samme bog uden omslag. I ældre tider blev bøger ofte udgivet med et beskyttende omslag af gråt papir. I slutningen af 1700-tallet erstattedes de med omslag med påtryk, dette blev endnu mere sædvanligt i 1800-tallet, i anden halvdel nærmest det normale. Engelske og amerikanske bøger med perfekte smudsomslag - udløser vældige merpriser selv for moderne bøger. Se også Smudsomslag.
Ophøjede bind - Ophøjede tværbånd på bogrygge. Opnåes ved at lægge snor eller skindstrimler under skindbeklædningen, modsat de 'uægte bind', der er kunstigt frembragt af dekorations hensyn.
Oplag - Se Udgave
Originalbind - Sædvanlig benævnelse af forlagsbind. Et samtidigt bind er ikke nødvendigvis et originalbind.
Originaloplag (forkortes orig.opl.) - Se Udgave.
Originalpaperback - Når en paperback samtidigt er en første udgave. Nogle af Panduros tv-spil i paper-back/Tranebøger er første udgave.
Paginering - Sidenummerering. Nummeringen af siderne i en bog eller et dokument. Modsat foliering hvor det er de enkelte blade/ark der er nummererede.
Paperback (Pocket - billigbog) - Lavprisbog - Disse bøger er ofte i lommeformat, ca 18x10 cm. Blev lanceret i USA i slutningen af 1930-erne. Betegnelsen bruges i dag lidt i flæng om uindbundne bøger, hvor man ikke kan se de enkelte hefteark.
Papirbind - Papbind - Bogbind hvor permerne og ryggen er helt overtrukne med papir/pap. (Kaldes ofte for kartonbind).
Papirbind, papbind - Bogbind hvor permerne og ryggen er helt overtrukne med papir/pap. (Kaldes ofte for kartonbind).
Pergament - I Middelalderen var pergament, der fremstilles af gede-, fåre- eller kalveskind som skrabes og behandles med kalkvand, kridt og pimpsten, det man skrev på - pergamentet erstattede papyrus og afløstes ved Middelalderens slutning af papiret.
Pergamentbind - Bogbind udført i pergament. Fremstilles af gede-, fåre- eller kalveskind som skrabes og behandles med kalkvand, kridt og pimpsten.
Periodika (Periodica) - Anvendes om f.eks tidsskrifter og årbøger, der udkommer med jævne mellemrum.
Perm - Forperm og bagperm: de stykker bindpap som udgør bogens for- og bagside.
Piratoplag - Bruges om oplag af en bog, som udgives uden forfatterens tilladelse.
Planchebind - Et værk som har illustrationer eller plancher i et separat bind og teksten i et andet.
Privatbind - Ofte kaldet "privat halvlæderbind", privat hellæderbind. Bind som er er indbundne på en anden måde end den oprindelige forlagsindbinding og som af bogbinderen er skabt specielt til bogen.
Privattryk - En trykt skrift fremstillet i begrænset oplag og ikke beregnet til salg i boghandlen.
Prospekt - Trykt plan, brochure med en oversigt over et planlagt værks indhold. Udsendes fra forlaget til boghandleren som reklamemateriale. Fra det latinske prospectus - udsigt.
Proveniens - Bruges om en bog, hvor det kan dokumenteres at den tidligere har tilhørt fx Tycho Brahe eller Dan Turéll. Dokumentationen kan bestå i at vedkommendes exlibris, navn eller optegnelser er i bogen.
Pseudonym - Udgivet under et andet navn end forfatterens eget, f.eks Isak Dinesen (Karen Blixen) - eller to forfatteres fælles pseudonym Marianne Kainsdatter (Svend Åge Madsen & Frue).
Rar. - Efterspurgt. Når en forfatters værker er nemme at sælge (og ofte svære at skaffe) bruges dette udtryk. Fx er Dan Turells bøger efterspurgte - medens Leck Fischers er vanskeligere at afsætte. Se Sjælden.
Restoplag - Den del af en bogs oplag, som trods bogudsalg og andre salgsmæssige anstrengelser alligevel er til rest og derfor sælges billigt i partier - istedet for at blive makuleret.
Råsnit - eller Ubeskåret - Ubeskårne og ubehandlede snit, hvor arkets kanter er intakte. Ikke at forveksle med uopskåret. Se dette.
Samlede skrifter, samlede værker - Bruges om det antal bøger udgiveren havde kendskab til ved udgivelsestidspunktet. Heroverfor står begrebet udvalgte værker - som er redaktørens valgte uddrag af forfatterens værk. Når antikvaren taler om J.P Jacobsens Samlede skrifter i 2 bind- er det ikke ensbetydende med, at samtlige nedfældne ord er med - faktisk er der senere udsendt 5 bind, hvor også brevene er med. Det samme gør sig gældende for H. C. Andersen og Søren Kierkegaard.
Samtidige bind - Bogbind (ofte halvlæderbind) fremstillet samtidigt med eller kort tid efter trykningen af bogen.
Separat bind (Løse bind - enkeltbind) - Enkelte bind i en serie eller værk som mangler et eller flere bind for at være et komplet værk. Det kan ikke anbefales, at købe løse bind - det er meget sjældent, at man finder de resterende (kompletterende). Se i øvrigt Det udkomne.
Signeret eksemplar - Bog med forfatterens navnetræk. I de senere år er reklamesignering blevet meget udbredt. I forbindelse med bogens udgivelse signerer forfatteren bogen i boghandlen/varehuset med henblik på at stimulere salget. Må ikke forveksles med Dedikationseksemplar.
Sjælden, rar (rarum - meget sjælden rarissimum) - Når man taler om at en bog er svær at finde, rører man ved bogsamleriets sjæl. Hvis en bog når som helst kan skaffes, mindskes behovet for at samle den. Det rækker ikke for samleren, at bogen er sjælden, eller rar, som det hed før. Den må have noget, som gør, at den er værd at gemme; derfor er en sjælden bog aldrig attraktiv bare fordi den er sjælden. Hvor ualmindelig eller uanskaffelig en bog er diskuteres konstant mellem bogsamlere. Der findes en slags definitiv sjældenhed, en anden slags usikker, svingende sjældenhed, en tredje slags tilfældig, opblussende og en fjerde slags lokal sjældenhed. Om en bog, som er sjælden, kan man sige at den er introuvabel, unik, måske unik, ekstremt ualmindelig, meget sjælden, yderst sjælden, sjælden og søgt, at den udgør den eftersøgte og meget sjældne originaludgave o.s.v. Før i tiden anvendtes sjældenhedsbetegnelsen r, rr, rrr såvel i minuskler (små bogstaver) som majuskler (store bogstaver), hvilket gav seks grader af sjældenhed. Betegnelsen R.R.R. angav altså den aller yderste grad af sjældenhed.
Skindbind - Såvel permer som ryg i skind. Kaldes ligeledes helskindsbind eller helbind. De mest almindelige former for skindbind er udført i gede- eller kalveskind, men hajskind og sågar rødspætteskind er noget man af og til støder på!
Skrivepapir - Bedre og tykkere end det almindelige trykpapir. Med hårdere overflade for at hindre trykket i at flyde ud.
Smudsomslag - Smudsomslaget, som tidligere blev smidt væk, er i vor tid blevet genstand for en stor interesse. De første svenske smudsomslag dukkede op omkring 1860, det første kendte engelske er fra 1832. For samlere af særlig moderne skønliteratur er smudsomslaget en selvfølgelig del af bogen. Se også Omslag.
Smudstitelbladet - Bladet før titelbladet, hvor bogtitlen gengives i forkortet form. Skulle tidligere beskytte titelbladet mod pletter og snavs.
Som vanligt - Anvendes i kataloget for at markere viden om at bogen i dens mest efterspurgte tilstand bør indeholde det, som den almindeligvis mangler.
Stand - Antikvarboghandlerne bestræber sig på at sælge ordentlige bøger. Men eftersom de fleste antikvariske bøger har haft andre ejere er det vigtigt at beskrive dens stand, Hvordan ser den ud! Her findes et hav af betegnelser.
Hvis bogen er pæn - Ny, som ny, fint eks., frisk eks, mint, - HVIS IKKE ANDET FORTÆLLES skal køberen forvente en bog er i god stand . Derefter er der en lang række betegnelser om bogens tilstand - antikvarboghandleren forsøger at sætte sig i kundens sted og skabe et billede af bogens tilstand.
om omslaget/smudsomslaget/bindtypen - brugsspor af forskellige grader - læsestriber - skæv i ryg - slidt - løs i falsen - falmet - cigarrøget - plettet - skjoldet - repareret med tape og så videre. Det indre af bogen bør også beskrives, er der skrevet navn i, er den indstreget eller med understregninger (blæk, blyant eller spegepølse), er den vandskjoldet, plettet osv. Igen - hvis ingen fejl er beskrevet bør det indre af bogen være rent. Som udgangspunkt skal man kunne forvente at en bog uden ekstra beskrivelse, fremstår som en ganske let brugt, pænt vedligeholdt bog uden væsentlige mangler hverken på bind eller materie (indmad).
Stålstik - Udføres på stålplader, hvorpå tekst og billeder graveres med en gravstik. Metoden stammer fra omkring 1820.
Subskription (abonnement) - Forudbestilling af f.eks et bogværk. På de sidste sider i mange ældre bøger findes en trykt subskriptionsliste eller subskriptionsfortegnelse, med navn på privatpersoner og boghandlere, som i forvejen har forpligtet sig til at købe bogen.
Superexlibris - Et ejermærker præget i relief eller trykt, som oftes i guld enten på bindets forside, forpermensinderside eller på ryggen. Se også Exlibris.
Særtryk - Begrænset oplag af en artikel eller et kapitel fra en bog eller et tidsskrift, som forsynes med eget omslag og heftes for sig og af og til ovenikøbet med egen paginering og nummerering. Et særtryk motiveres ofte af en forskers behov for at dele ud af sine, i samlingspublikationer publicerede og derfor ofte svært fundne, resultater til venner og kolleger.
Søgeliste - Se Desiderata.
Sølvbibelen - Se Codex Argenteus.
Titelblad - Titelblad, sædvanligvis efter friblad og smudstitelblad. Indeholder i reglen oplysninger om forfatterens navn, bogens titel, forlagsnavn, trykkested og år m.m.
Truffering ("spækket bog") - Indklæbning af plancher, illustrationer, avisudklip og andet kompletterende billede- og tekstmateriale fra andre kilder i en bog. Det er ikke altid, at bogens næste ejer finder det relevant.
Trykt som manuskript - Angives på trykte emner, som ikke er beregnet for offentligheden. I reglen udgivet i mindre oplag på forfatterens forlag (eget forlag) eller af forfatterens venner til en snæver kreds. Desuden trykkes fagbøger indimellem som manuskript inden den endelige udgivelse, således at korrekturfejl og redaktionelle forslag kan indarbejdes inden udgivelsen.
Træsnit - Aftryk efter håndskårne illustrationer udført i træskiver eller stokke.
Tusinde - Se Udgave.
Ubeskåret eksemplar - Bog som ikke har fået beskåret sider(snittet) i forbindelse med indbinding.
Uddraget af - Dette angiver når et skrift, som indgår i for eksempel en antologi, er fjernet fra publikationen, og sælges for sig selv.
Uden år og trykkested (u.å. og st.) - Bruges om bøger hvor det ikke er angivet hvornår eller hvor bøgen er trykt.
Udgave/oplag - Første udgave/originaludgave/første oplag er udtryk som alle indikerer at dette er første gang bogen trykkes. Hvis efterspørgslen tilsiger det, benævnes efterfølgende oplag i nummerorden 2. - 3- oplag - eller 15. - 18. tusinde. Indimellem bruges udtrykket Variantudgave og betegner da oftest håndsatte bøger, hvor man undervejs i trykkeprocessen har opdaget en fejl og rettet den. Førsteudgaver med trykfejl forsynes ind imellem med en liste over fejlene - errata.
Udsolgt - Om bøger som ikke længere fås i boghandelen eller fra forlaget.
Understregninger - Understregninger i bogens tekst. Udbredt i fagbøger, hvor læseren har understreget udvalgte afsnit med kuglepen, blyant, fyldepen, tuschpen eller selvlysende markere. En dårlig vane, især hvis man vil sælge sine bøger videre på et senere tidspunkt.
Uniforme - Ensartede. Bruges f.eks om værker, eller en række af bøger, om det samme emne, som er ensartet bundet ind.
Uopskåret eksemplar - Bog hvor siderne skal skæres (IKKE sprættes op) frie. Opstår i forbindelse med trykning af bogens ark, som foldes til bogens format og derved efterlader nogle sider sammenhængende.
Upagineret - Det vil sige at siderne i bogen er uden numre.
Varia - I kataloger om blandet indhold. Ofte om bøger som ikke umiddelbart kan placeres i en kategori. Eller om et opsamlingsheat i slutningen af kataloget.
Versaler eller versalier - Store bogstaver - i modsætning til minuskler, der betyder små bogstaver.
Vignet - Lille - ofte kunstnerisk udført dekoration placeret i teksten. Fra fransk - Vinranke.
Volume (vol(s)) - Engelsk ord for bind. På dansk bruges udtrykket om samlingsbind. 5 bind (dele) i 3 bind. osv. Det engelske udtrykt bruges næppe mere på dansk.
Copyright © 2022 antikvariat.net
Vælg sprog: English Dansk Norsk Svenska
Vælg valuta: DKK EUR GBP NOK SEK USD