da en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en en en en en da da de da fr da da en en nb fr da en da da da da da fr fr da da pt fr fr en da en fr en da fr en da da da es da de da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en de da da da eo da da da da da da da da da da da da da da fr da da da da de da da da da da da fr da en da da da da da da da da fr da da da da da da eo da da da da da da da da da nds fr de nb da da da da da de nb da da da da da en de da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da eo da nn da da da jv da da da da da da da de da da da da en da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da eo da lt da da da da da da da da da en da da da da de da da da da da da da da da da lv da da da da da en da da da da da da da da da ja eo da lt da da da da da da da da en da da da de nb da da da da da da da fr da da da en da da da da da da da eo da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da nb da da eo da da da da da da da da da da da da fr da da it da da da da da da da da da da da da da en da da da da es da da da en ms da da da da da da da da da da da da da da da eo da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da es da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en en en da en da en da en da en da en da en sv en da en da en da en da en da en en en en vi en fr es de en
(PDF) STUDIEORDNING - Københavns Erhvervsakademi - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Text of STUDIEORDNING - Københavns Erhvervsakademi
2. Optagelse på uddannelsen ......................................................................................................... 5
3. Nationale og lokale fagelementer .............................................................................................. 5
3.1. Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet af fagelementer, praktik og prøver ............................ 5
3.2.2. Byggeri op til 2½ etage (2. semester) ...................................................................................................... 7
3.2.3 Erhverv og præfabrikation (3. semester) ................................................................................................ 9
3.2.4 Etageboligbyggeri over 3 etager (4. semester) ........................................................................................12
3.2.5 Renovering (5. semester) ........................................................................................................................13
3.3. Lokale fagelementer og valgfag.......................................................................................................14
3.6.4. Formål med praktikken ...........................................................................................................................20
5.1. Prøverne på uddannelsen ...............................................................................................................24
5.1.2. Bundne forudsætninger - deltagelsespligt og aflevering .......................................................................24
På 4. semester er minispecialet en selvstændig opgave, som skal være afleveret i løbet af 4. semester. Det er en
og Kompleksitet ved højhusbyggeri), at minispecialet er afleveret. .....................................................................24
5.5. Krav til det afsluttende projekt .......................................................................................................25
5.5.8. Anvendelse af hjælpemidler ..................................................................................................................26
5.5.14. Eksamenssnyd og forstyrrende adfærd ved eksamen .........................................................................26
6. Andre regler for uddannelsen ................................................................................................... 27
6.1. Regler om mødepligt .......................................................................................................................27
6.5. Kriterier for vurdering af studieaktivitet .........................................................................................28
6.6. Udskrivning ved manglende studieaktivitet ....................................................................................28
For uddannelsen gælder seneste version af følgende love og bekendtgørelser:
Bekendtgørelse af lov om erhvervsakademier for videregående uddannelser.
Bekendtgørelse af lov om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser (LEP-
1) udviklingsbaseret viden om og forståelse for de af professionen anvendte principper, teorier
og metoder inden for ledelse, projektering, planlægning, udførelse, samt drift og
vedligeholdelse af komplekse bygge- og anlægsopgaver.
2) udviklingsbaseret viden om professionsrelevante videnskabsteoretiske begreber og metoder,
samt kommunikationsteorier og metoder til formidling af byggefaglige problemstillinger,
herunder professionens anvendelse af digitale medier og værktøjer.
3) udviklingsbaseret viden om erhvervets principper og modeller for virksomhedsetablering, -
drift og -organisation, og om samfundsmæssige og teknologiske forhold, der har indflydelse
på byggeprocessen, herunder problemstillinger i forhold til energi, arbejdsmiljø og
bæredygtighed i et lokalt og globalt perspektiv.
4) udviklingsbaseret viden om ledelsesmæssige, sociale, sproglige, kulturelle og etiske aspekter
i udformning af og i samarbejde om byggeopgaver.
1) vurdere og anvende de for professionen relevante metoder til ledelse, projektering,
planlægning og udførelse af komplekse bygge- og anlægsopgaver, herunder relevante
digitale værktøjer, standarder og systemer.
2) anvende relevant forskningsviden og -metode til løsning af komplekse byggefaglige
projektering af byggeri, herunder aspekter vedrørende energi, arbejdsmiljø og
bæredygtighed, samt begrunde og vælge relevante løsningsmodeller.
4) formidle praksisnær og faglig viden på baggrund af byggefaglig forskning og udvikling.
anlægsopgaver, selvstændigt og i samarbejde med andre professionelle.
2) håndtere kommunikation mellem byggeriets parter om projektering, udbud og udførelse af
3) håndtere bæredygtige, sociale, kulturelle og etiske forhold i udformning og bearbejdning af
byggeprojekter samt indgå i ledelses- og samarbejdsmæssige sammenhænge med andre med
anden uddannelsesmæssig, sproglig og kulturel baggrund.
4) selvstændigt indgå i faglige og tværfaglige samarbejder og påtage sig ansvar inden for
5) identificere egne læringsbehov og udvikle egen viden, færdigheder og kompetencer i
Optagelse på uddannelsen sker i henhold til reglerne i adgangsbekendtgørelsen.
3. Nationale og lokale fagelementer
3.1. Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet af fagelementer, praktik og prøver
Det nationale fagelement består af et tværfagligt projekt, hvor der arbejdes med et konkret, mindre
boligbyggeri. Fagelementet indeholder 30 ECTS og omfatter følgende fagområder:
Kommunikation og samarbejde (10 ECTS)
I relation til det nationale fagelement Boligbyggeri skal den studerende
1. kunne forstå professionens grundlæggende byggetekniske discipliner samt den hertil
konstruktionsprincipper, sociale, miljømæssige og økonomiske aspekter
3. have viden om almindelig kommunikationsmetoder, analoge og digitale værktøjer og –
4. have viden om branchens parter, professionsområder og indsigt i byggeprocessen
5. have viden om grundlæggende, anvendte matematiske og bygningsfysiske principper
herunder tekniske installationer og statik
6. have viden om metoder til informationssøgning i forbindelse med projekteringsopgaver
7. have viden om principper og værktøjer, der anvendes inden for landmåling, afsætning, og
registrering i relation til bygge- og anlægsområdet.
I relation til det nationale fagelement Boligbyggeri skal den studerende kunne:
1. anvende metoder og redskaber til indsamling og analyse af information på et grundlæggende
3. anvende metoder og redskaber til opmålings- og afsætningsopgaver
4. anvende metoder og redskaber til organisering og planlægning af fagligt samarbejde
5. formidle praksisnære og faglige problemstillinger til relevante samarbejdspartnere
6. vurdere praksisnære og teoretiske problemstillinger samt begrunde og vælge relevante
I relation til det nationale fagelement Boligbyggeri skal den studerende have kompetence til at:
1. håndtere konstruktionsløsninger og dokumentationsmateriale på et grundlæggende niveau
2. håndtere sammenhængen mellem forskellige byggetekniske problemstillinger
3. indgå i faglige og tværfaglige samarbejder i studiemæssige sammenhænge
4. afdække egne læringsbehov i en struktureret sammenhæng.
Det nationale fagelement Boligbyggeri har et omfang på 30 ECTS-point.
3.2.2. Byggeri op til 2½ etage (2. semester)
Fagelementet består af et tværfagligt projekt, hvor der arbejdes med et konkret byggeri op til 2½
Læringsmål for Byggeri op til 2½ etage:
Det nationale fagelement udmøntes i et tværfagligt projekt, hvor der arbejdes med et konkret
byggeri op til 2½ etage.
Fagelementet indeholder 30 ECTS og omfatter følgende fagområder:
I relation til det nationale fagelement Byggeri op til 2½ etage skal den studerende:
1. kunne forstå og reflektere over almindelige konstruktioner og bygningsfysiske principper
herunder statik og tekniske installationer
2. have viden om almindelige kommunikations-metoder, analoge og digitale værktøjer og –
4. have viden om teorier, metoder og værktøjer til styrring af byggeriets økonomi i
5. kunne forstå og reflektere over almindelige planlægnings-, projekterings- og
udførelsesmetoder, samt arbejdsmetodik i byggeprocessen
6. have viden om grundlæggende sociale, miljømæssige og økonomiske aspekter i forbindelse
med projektering og produktion
7. have viden om lovgivning, principper og metoder inden for virksomhed, entreprenørskab,
I relation til det nationale fagelement Byggeri op til 2½ etage skal den studerende kunne:
1. anvende metoder og redskaber til indsamling og analyse af information
2. anvende metoder og værktøjer til kvalitetssikring og styring af økonomi vedrørende
3. anvende metoder, værktøjer og standarder, herunder brugen af digitale
byggerier og begrunde de valgte handlinger og løsninger
5. vurdere og vælge udbuds-, aftale- og organisationsformer på grundlæggende niveau
6. formidle praksisnære og faglige problemstillinger og løsninger til samarbejdspartnere og
I relation til det nationale fagelement Byggeri op til 2½ etage skal den studerende have kompetence
2. håndtere projektering og redegøre for principperne i udførelsen
3. selvstændigt indgå i samarbejde med andre i digital projektering
4. identificere egne læringsbehov med afsæt i viden, færdigheder og kompetencer, tilegnet i
Det nationale fagelement Byggeri op til 2½ etage har et omfang på 30 ECTS-point.
3.2.3 Erhverv og præfabrikation (3. semester)
Fagelementet består af et tværfagligt projekt, hvor der arbejdes med projektering af
industrialiserede komponenter anvendt i et konkret byggeri.
Fagelementet omfatter 25 ECTS og indeholder følgende fagområder:
Læringsmål for Erhverv og præfabrikation
Det nationale fagelement udmøntes i et tværfagligt projekt, hvor der arbejdes med projektering af
industrialiserede komponenter anvendt i et konkret byggeri.
Fagelementet omfatter 25 ECTS og indeholder følgende fagområder: Virksomhed (5 ECTS)
Kommunikation og samarbejde (5 ECTS)
I relation til det nationale fagelement Erhverv og præfabrikation skal den studerende:
1. kunne forstå og reflektere over almindelige konstruktioner og bygningsfysiske principper
herunder statik og tekniske installationer
2. kunne forstå og reflektere over præfabrikeret produktions- og udførelsesmetoder i
byggeprocessen, herunder viden om planlægnings- og styringsværktøjer
3. kunne forstå og reflektere over organisations-, samarbejds- og ledelsesformer i forbindelse
med projektering og produktion
4. have viden om sociale, miljømæssige, økonomiske og teknologiske aspekter i projektering
5. have viden om grundlæggende principper, teorier og metoder for etablering og drift af
I relation til det nationale fagelement Erhverv og præfabrikation skal den studerende kunne:
1. anvende metoder og redskaber til indsamling og analyse af information
2. anvende projekterings- og produktionsfaglige metoder i relation til byggeprocessen for
forskellige digitale platforme og informationssystemer
4. vurdere og analysere teoretiske og praksisnære problemstillinger i præfabrikeret byggeri,
samt begrunde de valgte handlinger og løsninger
5. vurdere kontraktgrundlag og formularer, samt tilrettelægge entreprise- og udbudsform
6. formidle praksisnære, faglige problemstilligner og løsninger til dansk- og engelsksprogede
I relation til det nationale fagelement Erhverv og præfabrikation skal den studerende have
2. håndtere konstruktionsløsninger med henblik på at optimere produktionen, under
hensyntagen til sociale, miljømæssige og økonomiske aspekter
3. håndtere overdragelsen af et digitalt projekt- og dokumentationsmateriale som grundlag for
4. selvstændigt indgå i faglige og tværfaglige samarbejder om udarbejdelse af projektmateriale
5. deltage i samarbejde om ledelse af bygge- og anlægsopgaver
6. identificere egne læringsbehov og tilegne sig viden, færdigheder og kompetencer
Det nationale fagelement Erhverv og præfabrikation har et omfang på 25 ECTS-point.
3.2.4 Etageboligbyggeri over 3 etager (4. semester)
Fagelementet består af et tværfagligt projekt, hvor der arbejdes med et konkret etageboligbyggeri
Kommunikation og samarbejde (5 ECTS)
I relation til det nationale fagelement Etageboligbyggeri over 3 etager skal den studerende:
1. kunne forstå og reflektere over komplekse konstruktioner og bygningsfysiske principper
herunder statik og tekniske installationer
2. have viden om almindelige kommunikations-metoder, værktøjer og standarder i forbindelse
med digital projektering og kunne reflektere over professionens anvendelse af digitale
3. kunne forstå og reflektere over komplekse produktions- og udførelsesmetoder
4. have viden om videnskabsteoretiske principper og metoder i forhold til professionens
5. have viden om relevante sociale, miljømæssige, økonomiske og teknologiske aspekter i
I relation til det nationale fagelement Etageboligbyggeri over 3 etager skal den studerende kunne:
1. anvende og mestre metoder og redskaber til indsamling, analyse og bearbejdning af
2. anvende metoder til planlægning, koordinering og projektering af en digital tværfaglig
proces, herunder overvejelser vedrørende udførelse, samt drift og vedligehold
3. mestre de færdigheder der knytter sig til planlægning og ledelse af udførelsen
4. anvende digitale bygningsinformationsmodeller, samt overføre og udtrække data mellem
forskellige digitale platforme og informationssystemer
5. formidle et digitalt projekt- og dokumentationsmateriale som grundlag for digital
6. formidle og vurdere praksisnære og faglige problemstillinger samt begrunde og vælge
løsninger til samarbejdspartnere og brugere
I relation til det nationale fagelement Etageboligbyggeri over 3 etager skal den studerende have
2. håndtere kompleks digital projektering og produktion under hensyntagen til sociale,
miljømæssige og økonomiske aspekter
samfundsmæssige og teknologiske forhold
4. selvstændigt indgå i tværfagligt samarbejde om planlægning, projektering og produktion af
5. identificere egne læringsbehov og udvikle egen viden, færdigheder og kompetencer
Det nationale fagelement Etageboligbyggeri over 3 etager har et omfang på 15 ECTS-point.
3.2.5 Renovering (5. semester)
Fagelementet Renovering består af et tværfagligt projekt, hvor der arbejdes med planlægning og
projektering af en konkret renovering.
Fagelementet omfatter 15 ECTS og indeholder følgende fagområder:
I relation til det nationale fagelement Renovering skal den studerende:
1. have udviklingsbaseret viden om registrering og vurdering af eksisterende forhold
2. kunne reflektere over konstruktioner og bygningsfysiske principper, herunder statik og
4. kunne reflektere over forskellige energioptimerende renoverings- og ombygningskoncepter,
under hensyntagen til sociale, miljømæssige og økonomiske aspekter
I relation til det nationale fagelement Renovering skal den studerende kunne:
1. anvende og mestre metoder og redskaber til indsamling, analyse og bearbejdning af
2. anvende og mestre projekteringsmetoder, samt metoder til planlægning og styring af
renoveringsarbejdets udførelse, under hensyntagen til sociale, miljømæssige og økonomiske
forskellige digitale platforme og informationssystemer
4. kunne vurdere bygningsfysiske problemstillinger og aspekter, samt foretage begrundede
I relation til det nationale fagelement Renovering skal den studerende have kompetence til at:
1. håndtere komplekse byggetekniske løsninger på baggrund af dokumenteret analyse
2. håndtere en digital projekterings- og produktionsproces
3. håndtere komplekse renoveringsprojekter under hensyntagen til sociale, miljømæssige og
og produktion af komplekse renoveringsprojekter
5. identificere egne læringsbehov og udvikle egen viden, færdigheder og kompetencer
Det nationale fagelement Renovering har et omfang på 15 ECTS-point.
3.3. Lokale fagelementer og valgfag
Uddannelsen omfatter lokale fagelementer med et samlet omfang på 45 ECTS, hvoraf 25 ECTS
Fagelementet er placeret på 4. semester i umiddelbar forlængelse af det obligatoriske forløb, hvor
det afsluttes med en prøve fælles med det obligatoriske forløb og med en samlet bedømmelse.
2. krav til facadesystemer, herunder udformning, produktion og funktion,
3. kompleksitet ved konstruktionsudformning, herunder styrke og stabilitet, og
4. geotekniske forhold, herunder fundamenttyper.
1. anvende metoder, herunder cyklogrammer, til styring af tidsplan og byggepladslogistik,
1. udarbejde plan for sikkerhed og sundhed, og
2. udarbejde statisk analyse.
Renovering af bevaringsværdigt byggeri, 5 ECTS ( 5. semester.)
Fagelementet er placeret på 5. semester i umiddelbar forlængelse af det obligatoriske forløb, hvor
det afsluttes med en prøve fælles med det obligatoriske forløb og med en samlet bedømmelse.
1. retlige forhold herunder myndighedsbehandling,
4. ombygning, herunder nedbrydning og understøtning og
5. fundering af ældre bygninger, herunder fugtproblemer.
3. metoder til facadebehandling.
3. udarbejde analyse af energirenovering.
Speciale, 10 ECTS (7. semester)
Specialet er en fri skriftlig opgaveform, hvor den studerende selv vælger emne og
problemformulering inden for uddannelsens rammer.
Specialet udarbejdes individuelt og har til formål at demonstrere den studerendes evne til at udføre
teoretiske studier og formidle resultatet heraf. Specialet skal indeholde en diskussion af den
studerendes metodevalg og skal indeholde en selvstændig bearbejdning af den valgte teori med
med angivelse af dateringer m.v.
udvælgelse af kilder og i den skriftlige fremstilling.
Bearbejde det valgte emneområde samt perspektivere arbejdet.
Kommunikere og argumentere skriftligt for angivne betragtninger og trufne beslutninger. Der
lægges vægt på læsbarhed under hensyntagen til den valgte kommunikationssituation.
Foretage en kritisk refleksion over de valgte teorier, metoder og egen arbejdsmåde.
Formidle praksisnære og faglige problemstillinger og løsninger til samarbejds- partnere og brugere.
I bedømmelsen vægtes det faglige indhold med 2/3 af karakteren og formidlingen vægtes med 1/3
Lokale fagelementer der udbydes som valgfag, er placeret på uddannelses 3. 4. og 5. semester. Se
grafisk oversigt i afsnit 3.1.
Se nærmere oversigt over, hvilke valgfag, der udbydes på uddannelsen i KEAs fagkatalog:
Praktikken består af fagligt arbejde og har til formål at ruste den studerende til arbejdet som
bygningskonstruktør. Praktikken skal afvikles i en privat eller offentlig virksomhed/organisation i
Danmark eller udlandet, der kan tilbyde praktikopgaver med et arbejdsindhold, der er relevant for
professionen med dertil hørende vejledning.
Læringsmål for praktikken på uddannelsen
Den uddannede skal have udviklingsbaseret viden om og reflektere over:
1. det praktiske arbejde, som professionen indebærer, i den konkrete virksomhed, samt
2. den konkrete virksomheds organisationsmæssige, økonomiske, administrative samfunds- og
Den uddannede skal kunne
1. anvende og mestre bygningskonstruktørens metoder og redskaber i forhold til relevant
3. formidle praksisnære problemstillinger og løsninger i forhold til praktiksted og interessenter.
1. håndtere og omsætte komplekse og udviklingsorienterede problemstillinger i
arbejdssammenhænge til praksisnære løsninger i den konkrete virksomhed,
2. identificere egne læringsbehov og udvikle egen viden, færdigheder og kompetencer i
3. håndtere komplekse og udviklingsorienterede situationer i arbejdssammenhænge,
4. selvstændigt kunne indgå i faglige og tværfaglige samarbejder, og kunne påtage sig ansvar
inden for rammerne af en professionel etik.
5. arbejde med faglige og komplekse problemstillinger inden for professionens område, i den
6. arbejde selvstændigt eller i samarbejde med andre i løsning af teoretiske og praktiske
opgaver, i den konkrete virksomhed.
Praktikken retter sig mod den fremtidige beskæftigelse som bygningskonstruktør og tilrettelægges
med udgangspunkt i professionens erhvervsforhold og kompetencebehov. Derved bidrager den i
kombination med de øvrige uddannelseselementer til, at den studerende udvikler professionel
kompetence. Praktikvirksomheden/-hederne vælges inden for den professionsretning, som den
studerende ønsker at skrive bachelorprojekt indenfor.
Praktikken er placeret i 6. semester og har en varighed på 20 uger, svarende til 30 ECTS-point.
På KEA varetages arbejdet med planlægning og gennemførelse af praktikopholdene af
praktikvejlederen, idet den enkelte studerende dog selv skal være opsøgende.
Det er praktikvejlederens opgave at:
- Koordinere praktikopholdene, herunder at samarbejde med de øvrige konstruktørskoler
- Vejlede de studerende i forbindelse med søgning af praktikpladser.
- Sikre at praktikaftaler bliver udfærdiget, herunder at læringsmål i de enkelte praktikaftaler er
i overensstemmelse med praktikkens formål, mål, indhold, omfang og niveau.
- Sikre, at praktikken tilrettelægges, så der er sammenhæng mellem erfaringsdannelse og
teoridannelse, og så den studerende får mulighed for at reflektere over dette forhold.
- Vedligeholde kontakten til eksisterende praktiksteder.
- Udsende spørgeskemaer og evalueringsskemaer.
- Foretage evaluering af de studerende i praktikforløbet på baggrund af kendte kriterier og
procedurer, herunder evaluering af stade på logbog to gange i forløbet.
- Bedømme den studerendes rapport om praktikforløbet i samarbejde med udvalgte
Praktikvejlederen skal i samarbejde med udvalgte undervisere følge de studerende i hele
praktikforløbet herunder praktikbesøg hos udvalgte praktikvirksomheder. Omfang aftales i starten
støtte til løsning af problemer af faglig eller personlig karakter.
3.6.2. Krav og forventninger til praktiksted
Virksomhedens opgave er at skabe sammenhæng mellem uddannelsen og den virkelighed, de
studerende kommer ud i efter eksamen.
Godkendelse af praktiksteder sker efter en konkret vurdering af arbejdspladsens muligheder for at
fungere som uddannelsessted for den studerende. Godkendelse af praktikstedet påhviler
praktikvejleder og foregår formelt ved godkendelse af skriftlig praktikaftale.
Praktikstedet skal kunne opfylde følgende krav:
- Kendskab til uddannelsen og konstruktørens arbejdsområder
- Virksomheden har et teknisk miljø med relation til bygge-/anlægsbranchen eller
- Almindeligvis mindst én person ansat på arbejdspladsen, som er uddannet
bygningskonstruktør, arkitekt, ingeniør eller landinspektør inden for det aktuelle
uddannelsesområde, eller som har en tilsvarende kompetence opnået gennem uddannelse
og/eller flerårig praksis. Det tekniske miljø på arbejdspladsen må ikke alene er båret af
- Praktikstedet skal være forberedt på og i stand til at tilbyde praktikanten den nødvendige
coaching, vejledning og efterkritik
- Praktikken skal have karakter af et læringsforløb med tilhørende vejledning, refleksion og
evaluering. Forløbet finder sted efter en plan, som udarbejdes af den studerende i
samarbejde med praktikstedet. Planen skal godkendes af praktikvejlederen.
- Der skal foreligge en skriftlig ansættelsesaftale mellem den studerende og praktikstedet, som
indeholder en beskrivelse af de opgaver, der skal udføres, og en angivelse af, hvornår
praktikken finder sted, dens omfang (i arbejdstimer) samt navn m.v. på den ansvarlige
kontaktperson på praktikstedet. Beskrivelsen af opgaverne skal have en sådan karakter, at
det er muligt på dette grundlag at afgøre praktikkens faglige relevans og niveau.
Praktikvejleder kan evt. udbede sig supplerende oplysninger
- Praktikstedet kan forlange, at den studerende underskriver en fortrolighedserklæring
- Forsikrings-, arbejdsmiljø- og sikkerhedsforhold gælder som for virksomhedens øvrige
udfyldelse af evalueringsskema og underskrift på praktikrapport
Virksomheden skal udpege en kontaktperson, som er praktikantens praktikvejleder.
3.6.3. Krav og forventninger til praktikanten
Praktikanten skal efter bedste evne løse de opgaver virksomheden stiller i forbindelse med
praktikopholdet og indgå i virksomhedens dagligdag på lige fod med virksomhedens øvrige
Praktikanten har selv ansvaret for (med bistand fra skolens praktikvejleder) at:
- Etablere kontakt til en praktikvirksomhed.
- Få indgået praktikaftale før praktikopholdet påbegyndes.
- Tage initiativ til at få lagt en plan for praktikopholdet i samarbejde med virksomheden,
herunder at få formuleret de detaljerede læringsmål på baggrund af studieordningens
overordnede mål og at få planen godkendt…
Studieordning del 3 - Erhvervsakademi Aarhus ... Indgår i valgfagspakke med Digital Markedsføring (10 ECTS). Indhold Ønsker du at arbejde på bureau, koordinere med bureau eller
Studieordning Diplomuddannelse i webudvikling · PDF file 2020-07-09 · - Erhvervsakademiet Lillebælt - Københavns Erhvervsakademi - Erhvervsakademi Kolding Ved udarbejdelse af
UCN · PDF file KEA - Københavns Erhvervsakademi 60% 3550 2140 IBA, Erhvervsakademi Kolding 51% 1527 786 Erhvervsakademiet Lillebælt 76% 3650 2767 Erhvervsakademi Aarhus 67% 3790
28-11-2014 IBA Erhvervsakademi Kolding 4 · PDF file 28-11-2014 IBA Erhvervsakademi Kolding 10. 28-11-2014 IBA Erhvervsakademi Kolding 11. 28-11-2014 12 7 NEMME TRIN 1. Download app
KØBENHAVNS ERHVERVSAKADEMI - KEA · PDF file Produktionsteknolog Bygningskontruktør Design & Business Digital Konceptudvikling IT-sikkerhed Optometri Produktudvikling og Teknisk
Studietilfredshed for deltidsstuderende 2016 December 2016 · PDF file 2019-01-14 · 4. Erhvervsakademi Sydvest 5. Erhvervsakademi Aarhus 6. Erhvervsakademiet Lillebælt 7. KEA, Københavns
Studieordning for Fleksibel Master i Offentlig · PDF file Copenhagen Business School og Københavns Universitet – 2012 6 - Eksamensbestemmelserne for den pågældende prøve. -Regler
Computer Science - Erhvervsakademi SydVest
Studieordning - Erhvervsakademi Dania · PDF file Uddannelsen er en kortere videregående akademiuddannelse med en varighed på 2 år. Uddannelsen er tilrettelagt som et fuldtidsstudium
Forskning ved Københavns Universitet – Københavns Universitet
Studieordning - Erhvervsakademi SydVest · PDF file Oversigt over og gennemgang af de obligatoriske modulers omfang, forudsætninger, prøveform, censur, indhold og læringsmål.
KØBENHAVNS ERHVERVSAKADEMI - kea.dk · PDF fileÅRSRAPPORT 2016 02/36 KE BESTYRELSE FORMÅL Københavns Erhvervsakademi udbyder erhvervsakademiuddannelser, professionsbacheloruddannelser
Studieordning 2015-2017 - Erhvervsakademi Aarhus · PDF file Institutionsdelen af studieordningen gælder for studerende med studiestart pr. 1. september 2015 og har virkning for prøver
Automationsteknolog AK - Erhvervsakademi Dania · PDF file ses- og Forskningsministeriets område (ka-rakterbekendtgørelsen) Side 2 af 47. Studieordning for Automationsteknolog AK,
Studieordning - UCL Erhvervsakademi og Professionshøjskole · PDF file Tværfaglige projekter 5 5.-7. semester (90 ECTS-point) ECTS Studieretning Human ressource, Velfærd, Beskæftigelsesindsats,
københavns erhvervsakademi d esign d ig ita lb yg tek n ik k ea .dk
Københavns Biblioteker ... KØBENHAVNS BIBLIOTEKER 2018 KØBENHAVNS BIBLIOTEKER – Scenarier for den fremtidige kerneopgave 1 OM RAPPORTEN I foråret 2017 nedsatte Københavns Biblioteker
Course Description - Erhvervsakademi Dania › media › 1799 › studieordning... · PDF file 6) Participate in professional and interdisciplinary cooperation with a professional
STUDIEORDNING - Erhvervsakademi Aarhus · PDF file virksomheder og udvikle løsninger inden for IT-systemer, -produkter eller services, 2. vurdere og anvende metoder til analyse af
Erhvervsakademi Dania E-mail: [email protected]
Studieordning for uddannelsen - Erhvervsakademi Dania · PDF file 1) Deltage i fagligt og tværfagligt samarbejde i udviklingen af virksomhedens marketingstrategi og ... føringsøkonom
STUDIEORDNING - Erhvervsakademi Aarhus · PDF file Nationalt fagelement: Kulturforståelse 5 Nationalt fagelement: Organisation 5 Nationalt fagelement: Markedsføring 5 4. Lokalt Nationalt
Smart Academy - STUDIEORDNING ... Erhvervsakademiet Copenhagen Business Academy Erhvervsakademiet Lillebælt Erhvervsakademi Sydvest Erhvervsakademi Aarhus IBA Erhvervsakademi Kolding
STUDIEORDNING - media. · PDF file Akademiuddannelse i Ledelse STUDIEORDNING 01-12-2015 _____ STUDIEORDNING
Studieordning 2014 - Erhvervsakademi Aarhus › media › 4tjb4xg1 › studieordning... ERHVERVSAKADEMI AARHUS STUDIEORDNING MILJØTEKNOLOG Side 2 af 20 Side 2 af 20 1. Godkendelse
Bilag 2A: Undervisningsfag - Københavns Professionshøjskole · PDF file 2016-04-11 · Studieordning 2015-2016 Læreruddannelsen UCC Blaagaard/KDAS, Bornholm og Zahle 06-03-2016
STUDIEORDNING - Erhvervsakademi Aarhus ... • Vurdere et virksomhedsregnskab med hensyn til rentabilitet, indtjeningsevne, kapitaltilpasning, soliditet og likviditet • Vurdere markeds-
STUDIEORDNING for Arbejdslivsstudier og...STUDIEORDNING for Arbejdslivsstudier Socialvidenskab ... e
G4S og Erhvervsakademi Aarhus
STARTUP - SHARE TO SUCCESS