da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da de en en de de en en en en fr fr fr fr en fr en fr en de fr en da fr de en da en da da da en da nb nb da en nb da da da da da da da da da da en da da en es da da da da da en da da da da da nb da da da en en en da da da da da hu da da da da da da da da da da sv de da da da en da da da en da nb da eo da da da fr da da da da da da en pl da da da en da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da en da da da da da en fr da da da sv da en da da da da da da sv nl da de da nb nb es da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nn da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da pl da da da en da da da da da da da da da da es en de da da nb en da en da da da nn da da en da da da da da sv da nn da sv da cs pl nb de de da da da da da da da da da da sv fr da da de da da da da en nb da da da da da sv sv da da da en da da nl da da da da da en da sv es da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da de sv sv sv sv sv sv sv sv da da da da da da da nb da nb da da da da da da da da da eu da da da nn da da da de en sv nb da nl da da ms da da da da en da fr de da fr da da da da da da da en en en nb da da da da da da da en en da da da da da da da da da da en da nb da da da da da nb da da da da da da da da da da da da en da es da da da da da nb da de da en da nl da da da da es da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da hu da en da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
10 års jubilæumskonference for de nationale cykelruter
20 years with te EC Birds Directive
40 Danske træer og buske
Bangsbofortet og Søværnets Depot Grelshede
Beskyt den vilde flora langs kysterne
Beskyttelse og benyttelse af de ydre koge i Tøndermarsken
Bestanden af Natravn Caprimulgus europaeus i Thy - 2007
Betænkning fra Erhvervs- og Bypolitisk Udvalg
Betænkning fra Udvalget for Planlægning og Detailhandel Juni 2006
Biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse i Danmark 2004-2009
Brug og udbud af friluftsfaciliteter på Skov- og Naturstyrelsens arealer
Bræmmer langs vandløb og søer
CD ske i skoven - for børn
CHIP - Cultural Heritage in Planning
Danske Fyranlæg 1750 - 1950
De danske skoves sundhedstilstand - 1999
De kulturhistoriske interesser i landskabet
Delprojekt A - Brugerundersøgelse og økonomiske konsekvensberegninger
Delprojekt B - Sammendrag og konklusioner
Delprojekt C - Juridiske og administrative aspekter
Den biologiske mangfoldighed i skove
Den statslige udmelding til regionplanrevision 2001
Den særlige natur og miljøindsats - Miljømilliarden
Det er også min natur - elevbog
Det er også min natur - lærervejledning
Det invasive vadegræs Spartina anglica i Stavns Fjord Samsø - et forvaltningsmæssigt perspektiv
Detection of genetically modified plants
Du kan hjælpe med at bekæmpe mink
En rig natur i et rigt samfund
Er lovgivningen om offentlighedens adgang til naturen i pagt med tiden?
Erfaringer med miljøvurdering af lovforslag
Erhvervsklyngerne i den danske geografi
Et Danmark i balance - Hvad skal der gøres?
Et Danmark i balance. Forslag til Landsplanredegørelse 2002
Europæiske byer i en global æra
Evaluering af produktudviklingsordningen for skovbruget og træindustrien
Evaluering af Statslig udmelding til regionplanrevision 2001
Fiskenes krav til vandløbenes fysiske forhold
Forskning undervisning og formidling vedrørende træ som materiale
Forslag til landsplandirektiv for udvidelsen af sommerhusområder i kystnærhedszonen
Forvaltningsplan - Odder i Danmark
Forvaltningsplan for spættet sæl og gråsæl
Fra fortidsminder til kulturmiljø
Fredede planter i Danmark
Fremtidens natur - vores ansvar
Funktionelle sammenhænge på regionalt niveau
Få tilskud til drift og forbedringer af vigtige lokaliteter for engfugle
Generelle retningslinier for drift af statsskovene
Gennemførelse af Stade-deklarationen og Den trilaterale Vadehavsplan
Genopretning af vådområder (1)
Genopretning af vådområder - Hydrologi stofomsætning og opmåling
Genopretning af vådområder - Projektforløb
Genopretning af vådområder - Rammer og lovgivning
Genopretning af vådområder under Vandmiljøplan II
Genopretning af vådområder under Vandmiljøplan II (1)
Genopretning af vådområder under Vandmiljøplan II/III
Genskabelse af overdrev i Danmark
Geologisk set - Bornholm
Geologisk set - Det mellemste Jylland
Geologisk set - Det nordlige Jylland
Geologisk set - Det sydlige Jylland
Geologisk set - Fyn og Øerne
Gode eksempler på planlægning som redskab i en bæredygtig udvikling
Græsning og høslæt i naturplejen
Gudenåens passage ved tangeværket
Guidance on procedures for environmental
Handlingsplan for beskyttelse af marsvin
Handlingsplan for naturnær skovdrift i statsskovene
Handlingsplan for rød glente i Danmark
Handlingsplan for truede engfugle
Handlingsplan til forebyggelse af anskydning af vildt
Har du set mink i havnen?
Har du set mink i naturen?
Har du set mink på din ejendom?
Hastrup Plantage Hastrup Sø
Husmår på loftet - hvad så?
Hvordan Danmarks gastransportsystem skal udbygges
Håndbog om Miljø og Planlægning
Hærhjemmeværnsdistrikt Sønderjylland - Søgårdslejren
Indberettede ilanddrevne havpattedyr 2003
Indfangning udsætning og jagt på fasan agerhøne og gråand i Danmark
Inspiration til det fremtidige arbejde med kulturmiljøer i planlægningen
Inspiration til det fremtidige arbejde med kulturmiljøer i planlægningen (1)
Jordbrugsparceller - en mulighed for hobbylandbrug
Jægerspris Skyde- og Øvelsesterræn
Katalog over skovudviklingstyper i Danmark
Kilder til tungmetaller og miljøfremmede stoffer i landbrugsjord
Klitgårde i Holmsland og Ringkøbing Kommuner.
Kommuneplanlægning i en reformtid
Kort om Forslag til Fingerplan 2007
Kulturhistorisk inddeling af landskabet
Kulturmiljøet i kommunernes planlægning
Kursen lagt for Danmarks natur
Landbrug og Natura 2000
Landbrugsdrift og Natura 2000
Landsplandirektiv for 14 sommerhusområder i Region Nordjylland
Landsplandirektiv for 5 sommerhusområder på Lolland Femø og Fejø
Landsplandirektiv for nye sommerhuse i Sønderjylland
Landsplandirektiv for udvidelse af sommerhusområder i kystnærhedszonen
Let på foden - så gi´r du dyrene en ekstra chance
Local Agenda 21 in Denmark State of implementation in late 1998
Lodsejer i Nationalpark Thy
Lokal Agenda 21 Dansk Status 2001
Lokal Agenda 21 Dansk Status ved årsskiftet 1998-99
Lokalplan for Christiania 1991
Lokalplan Kommuneplantillæg og Regionplantillæg for et kolonihaveområde
Lokalplanvejledning - Bevarende lokalplanlægning
Lokalplanvejledning - Landsby med jordbrugsparceller
Manual vedr. vurdering af de lokale miljøeffekter
Med hår og tænder
Midtvejsevaluering af forvaltningsplan for Skarv i Danmark
Miljøkonsekvensvurdering af lovforslag og andre regeringsforslag
Miljøkonsekvensvurdering af lovforslag og andre regeringsforslag (1)
Modeller for omdannelse af Vestegnens erhvervsområder
Modernisering af den offentlige sektor
Mulighed for flere sommerhuse
National forvaltningsplan for laks
National forvaltningsplan for Snæbel
National Planning report for Denmark
National prøvestation for store vindmøller
National prøvestation for store vindmøller ved Høvsøre i Lemvig kommune
National prøvestation for store vindmøller VVM
Natur og Miljø 2000
Natur og Miljø 2001
Natur OL - kan du slå dyrene i en kappestrid?
Naturformidling gennem skilte og foldere
Naturforvaltning gennem ti år
Naturnær skovdrift - idékatalog
Naturnær skovdrift i statsskovene
Naturvejlederne er klar til at slå deres folder
Naturvejledning - status 2005
Naturvejledning i det 21. århundrede
Ny naturplanlægning i Danmark
Nyt liv i gamle huse
Offshore Wind Farms and te Environment
Oksbøl Skyde- og øvelsesterræn
Om at leve med byræve
Operationsområde Svælgsgård og Afskydningsområde Tune
Optimering af jægernes indberetning af vildtudbytte
Orientering om registrering og bevaring af egekrat
Overblik over statslige interesser i regionplanrevision 2005
Overvågning af bæver Castor fiber i Danmark 2006
Palsgård Skov og Hampen Sø
Pendlingen i Danmark år 2000 og udviklingen i 1990erne
Pjece om Politik strategi og kommuneplanlægning
Planlægning for byudvikling i kystkommunerne
Planlægning for detailhandel i Norden
Planning for retail trade in te Nordic countries
Planuddrag for Kronborg Statsskovdistrikt 1994-2011
Produktudvikling i skovbruget og træindustrien
Produktudvikling i skovbruget og træindustrien (1)
Produktudvikling i skovbruget og træindustrien (2)
Produktudvikling i skovbruget og træindustrien (3)
Produktudvikling i skovbruget og træindustrien (4)
Produktudvikling i skovbruget og træindustrien (5)
Produktudvikling i skovbruget og træindustrien (6)
Produktudvikling i skovbruget og træindustrien 2006-2007
Rapport fra Den Nationale Følgegruppe vedr. nationalparker
Redegørelse med forslag og anbefalinger
Redegørelse om status for effekten af vandløbsloven
Regional ledelse og planlægning
Regionplanlægning i Finland Island Norge og Sverige
Regionplanlægning i Niedersachsen Tyskland
Regionplanlægning i United Kingdom
Restoration of Dune Habitats along te Danish West Coast
Råd om fremgangsmåde ved miljøkonsekvensvurdering af lovforslag
Råstofproduktion i Danmark 1998
Råstofproduktion i Danmark 1999
Råstofproduktion i Danmark 2000
Råstofproduktion i Danmark 2001
Råstofproduktion i Danmark 2002
Råstofproduktion i Danmark 2003
Råstofproduktion i Danmark 2004
Råstofproduktion i Danmark 2005
Rødliste 1997 over planter og dyr i Danmark
Samarbejde om offentlig skovrejsning
Sikring af oldsager i Nydam Mose Sønderjylland
Silkeborg Statsskovdistrikt - Forslag til driften 2000-2014
Skarver og fisk i Ringkøbing og Nissum Fjorde
Skov og natur i tal 2003
Skov og Natur i tal 2004
Skov og Natur i tal 2005
Skov og Natur i tal 2006
Skov og Natur i tal 2007
Skov og Natur i tal 2008
Skov- og Naturstyrelsens træartspolitik
Skovens fugle og folk
Skovkulturen i et naturnært perspektiv
Små vandhuller - om bevaring pleje og nygravning
Die Wälder von Sønderhav
Spatial planning as an instrument
Statslige interesser i kommuneplanlægningen - 2009
Stenrev - havets oaser
Stik snuden i skovbunden
Strategi for lokal Agenda 21 - en vejledning
Strategi og kommuneplanlægning - en vejledning
Strategic environmental assessment of bills
Strategiplan for cykel- vandre- og rideruter af national og regional betydning
Støtte til projekter på de små øer
Særligt beskyttet naturskov - Jylland
Særligt beskyttet naturskov - Øerne
Søværnets Taktik- og Våbenskole. Artillerikursus Sjællands Odde
Temanummer af URT om høenge
Te 2006 national planning report
Te Danish national forest programme in an international perspective
Te Planning Act in Denmark
Trafikdræbte dyr - aktionsplan 2002
Transport i det kompetente og innovative Danmark
Tre cases om udvikling i kystområderne i Danmark
Tropisk Træ - 2003
Ud på overdrevet - økotips nr. 5
Udbygning af det danske system for gastransport
Udbyttet af VVM - Evaluering af VVM i Danmark
Udpegning af værdifulde kulturmiljøer i regionplanlægningen
Udvidelse af sommerhusområder i kystnærhedzonen
Udviklingen i region- kommune- og lokalplanlægning for detailhandelsstrukturen
Udviklingen i region- kommune- og lokalplanlægning for detailhandelsstrukturen (1)
Undersøgelse af det lokale Agenda 21-arbejde
Vandføringens betydning for opstrøms passage af laks og ørred ved opstemninger i vandløb
Vandløbsrestaurering i Danmark - 24 eksempler
Vejledning i kommuneplanlægning nr. 6
Vejledning i kommuneplanlægning nr. 7
Vejledning om administration af internationale naturbeskyttelsesområder
Vejledning om de nye fredningsbestemmelser i naturbeskyttelsesloven
Vejledning om håndhævelse af Naturbeskyttelsesloven Planloven og Byggeloven
Vejledning om landskabet i kommuneplanlægningen
Vejledning om lokalplanlægning af husbåde til helårsbeboelse
Vejledning vedrørende sagsvurdering for lokale miljøeffekter
Velkommen til 20 nordiske naturområder
Verifying "legal timber" through alternative means of documentation
Vi har en plan
VVM-reglerne - rapport fra VVM-arbejdsgruppen
Åmosen - Vestsjællands Grønne Hjerte
- uden brug af sprøjtegifte
Folder udgivet af Naturstyrelsen 2001. Må citeres med kildeangivelse.
Hvor kommer den fra?
Kæmpe-bjørneklo stammer fra Kaukasus og kom til Danmark omkring 1870. Den trivedes fint, og spredte sig kun lidt, men efter 50-100 år skete der noget: Arten begyndte at sprede sig voldsomt og ukontrollabelt. I dag er den et stort problem i mo-ser, enge og strandenge, i skove, rekreative områder og andre udyrkede områder i hele det nordlige, vestlige og centrale Europa.
Kæmpe-bjørneklo ( Heracleum mantegazzianum ) spredes ved hjælp af frø. En stor plante kan sætte ca. 50.000 frø, hvoraf knap en fjerdedel kan spire. Dette betyder, at én plante teoretisk kan blive til ca. 12.000 planter efter 2 år og efter endnu 2 år kan planterne producere 144 millioner frø! Heldigvis spredes frøene ikke altid til voksesteder, hvor der er mulighed for at spire. Men eksemplet viser, at én enkelt plante vil kunne danne grundlag for, at et stort areal i løbet af få år dækkes af kæmpebjørne-klo, hvis man ikke bekæmper den. Frøene kan be- vare spireevnen i jorden i mindst 7-8 år. Det er der- for vigtigt, at man altid forsøger at forhindre planten i at blomstre og at modne frø.
Frøene er flade og lette og kan blæse langt om- kring. Desuden flyder frøene fint i vand, og da bjør- neklo gerne vokser langs med vandløb, kan den sprede sig langt omkring i et større vandløbssystem. Bjørneklo visner helt ned om vinteren og efterlader jorden bar -- dette kan medføre udvaskning af jord i vandløbet og ødelæggelse af bredderne.
Kæmpe-bjørneklo bør bekæmpes, fordi den mange steder spreder sig med stor hast på bekostning af det vilde plan- te- og dyreliv. Samtidig kan den ved berøring være giftig for mennesker.
Kæmpe-bjørneklo er en hårdnakket plante. Den skal be- kæmpes i flere år i træk før alle planter og frø i jorden er udryddet. Hvis der er få planter behøver det ikke være et stort arbejde at bekæmpe dem. Men hvis man ikke bekæmper de få planter, kan man i løbet af et par år, få man- ge planter og et stort arbejde med at fjerne dem.
Kæmpe-bjørneklo er som regel to-årig, men kan blive ældre, og bliver normalt 2-4 m høj når den blomstrer.
Stænglen kan være op til 10 cm tyk og er stivhåret med røde pletter. Bladene er store og saftigt grønne, ofte meterlange og fjersnitdelte. Blomsterne er små og hvide og sid- der i store skærme. Den midterste skærm kan være over en halv meter i diameter.
Kæmpe-bjørneklo er ikke til at spøge med -- hos mennesker kan berøring med plantens saft fremkalde voldsom ek- semlignende udslet, der ligner og føles som store brandvabler. Virkningen forstærkes af sollys. Har man fået saften på sig, er det vigtigt ikke at udsætte huden for sollys og at vaske sig hurtigt, helst med sæbe. Hudcellerne dør ved berøringen, og vævet under huden kan også dø, så det kan tage lang tid (op til ½ år), før sårene heler.
Huden og øjnene skal beskyttes under arbejdet med bekæmpelse af kæmpe-bjørneklo. Handsker og tøj skal helst være vandtæt.
Hvordan bekæmper vi den?
Hvilken strategi, man vælger til bekæmpelse af kæmpe-bjørneklo, afhænger oftest af, hvor mange planter man skal bekæmpe. Der er overordnet tre måder at fjerne planterne på, nemlig rodstikning/opgravning, slåning eller græsning. Desuden kan man standse spredning af planter fra et areal ved at fjerne blomsterskærmene før frøene modnes.
Uanset hvilken bekæmpelsesmetode, der anvendes, vil det tage flere år at få kæmpe-bjørneklo helt væk fra et areal, da frøene kan ligge mindst 7-8 år i jorden og stadig være spiredygtige. Mange steder er der også risiko for at planten indvandrer igen fra naboarealer efter afsluttet bekæmpelse.
Bortset fra græsning skal bekæmpelse gentages 2-3 gange i løbet af sommerhalvåret for at være effektiv. I langt de fleste tilfælde vil indsatsen være mest krævende det før- ste år, hvorefter den gradvis kan reduceres. Selv efter at der på et areal ikke længere er set kæmpe-bjørneklo, vil det dog være en god ide at holde øje med om nogle frø skulle være spiret og nye planter på vej.
Selvom bekæmpelse af bjørneklo kan synes som en uoverskuelig opgave, så bliver det lettere efter et par år. I starten skal man tage det lange seje træk, men efterhånden som tiden skrider frem, vil man kunne få overtaget på planten - og arbejdet bliver lettere.
Små bestande, typisk 5-10 stk
I orden, men rodstikning/opgravning giver hurtigere resultater
Bør ske, hvis man ikke når at fjerne planterneinden frømodning
Mindre bestande, typisk 50-200 stk
Noget tidskrævende, men kan anbefales som den mest sikremetode til bekæmpelse, især i blød jord
Slåning kan overvejes forud for rodstikning/  opgravning eller græsning
Mulighed bør undersøges. Er dog ofte kun muligt, hvis der er naboarealer,
Bør ske, hvis man ikke når at fjerne planterne inden frømodning
Store bestande, mere end 1000 stk.
Tidskrævende, næppe realistisk i hård jord
Slåning kan overvejes forud for græsning
Der bør etableres græsning
Skærme, der kan kaste frø i vandløb og søer, bør fjernes
Et godt råd i bekæmpelse af kæmpe-bjørneklo er, at man skal begynde bekæmpelsen i marts-april, så snart de første skud titter op af jorden. På det tidspunkt er planten meget sårbar og risikoen for at få plantesaft på huden kan relativt let begrænses.
Det er ikke tilladt at bekæmpe kæmpe-bjørneklo på arealer der tilhører andre, medmindre det sker efter aftale med ejeren.
Om foråret kan planterne graves op eller rodstikkes. Opgravning kan være tungt arbejde og vil med fordel kunne erstattes af rodstikning. Ved rodstikning skæres roden over lige under vækstpunktet, så planten dør. Rodstikning sker som vist på tegningen og allerbedst med en spade med skrå æg. Få cm rod er som regel nok til at planten dør. Planten læg- ges til udtørring eller destrueres. Husk at fjerne blomsterskærmen.
Man kan slå bjørneklo med le, slåmaskine eller buskrydder -- det kræver dog en tilbagevendende indsats, da frø i jorden kan sørge for nye planter i op mod en halv snes år. Planterne slås, når de er ca. en halv meter høje. Slåningen skal gentages al- lerede igen samme år, da rødderne kan sætte side- skud, der senere på året vil kunne producere frø. Når man har slået en plante nogle gange, forhindrer man, at der opbygges næring i plantens rødder og planten "udsultes".
En anden mulighed er at vente med slåningen, til planterne er lige ved at blomstre. Så vil de have brugt så meget energi på at vokse sig store, at de ofte dør, når man fælder dem. En fare ved denne metode er, at frøene kan ligge og eftermodne på den fældede plante, eller at der i planten er så meget plantesaft, at den kan nå at sætte et blomstrende sideskud. Der bør derfor indsamles skærme, som destrueres. De fældede planter bør efter kort tid efterses for nye blomsterskærme.
Slåning bør under alle omstændigheder følges op med rodstikning eller endnu en slåning, indtil der ikke længere er bjørneklo på arealet.
Græsning er et effektivt bekæmpelsesmiddel. Det er mest effektivt og bedst for dyrene at sætte dem på græs så tidligt på året som muligt -- da har bjørnekloplanterne endnu
ikke vokset sig store. Det kræver altid dagligt opsyn, når der anvendes dyr i græsningspleje.
Får er glade for kæmpe-bjørneklo. Særligt gotlandske pelsfår, som ofte bruges til naturplejeopgaver, ligefrem elsker bjørneklo og kan vælte store planter for at æde dem før noget andet.
Heste og kvæg spiser også gerne bjørneklo, men de skal sættes til at græsse, inden planterne bliver alt for store.
Som et første skridt i bekæmpelse af kæmpe-bjørneklo på et areal kan man fjerne blomsterskærmene fra planterne. Derved standses spredningen af planter uden for arealet, men planterne vil ikke forsvinde. Fjernelse af blomsterskærme er derfor kun et middel til at undgå yderligere spredning af kæmpe-bjørneklo. De afskårne blomsterstande bør fjernes fra arealet og destrueres, helst ved forbrænding og må aldrig lægges i kompostbunken.
Naturstyrelsen modtager jævnligt både nye forslag til metoder til bekæmpelse af bjørneklo og kommentarer til de ovennævnte metoder. Information om giftfri bekæmpelse af kæmpe-bjørneklo og andre landskabsukrudtsarter findes på Miljøstyrelsens hjemmeside.
Læs mere om invasive arter på Miljøstyrelsens hjemmeside
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden