da en ro en da sv ro da da da da da da da da da nl de da sv da de da da da da da da da en en da pl da da da da da da da da da da sv da da da da da da fi sv sv sv sv da ca da da da da da da da da da da da da da da en da da da en da da da en da da da en da da da en da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da de da da da en da da en en nb da sv da en da da da ca en da da da ro ro da da da da da nb en cs da da da da
Min skole - Min ven | Sæt fokus på trivsel i udskolingen
Min skole - min ven (udskoling)
Her finder du en uddybende undervisningsvejledning samt en quick guide til materialet.
Quick guide (printvenlig oversigt på én side)
Fokusord: Trivsel, fællesskab, mobning, ensomhed.
Trivselsdagen er et oplagt afsæt til skolebestyrelsens arbejde med skolens antimobbestrategi. Lad klassernes Min skole – Min ven-bud og trivselstræet inspirere skolens ledelse og bestyrelse til at revidere skolens antimobbestrategi og sikre, at indholdet er både relevant og præcist.
Den tilmeldte skole modtager før trivselsdagen én plakat pr. tilmeldt klasse. Der er desuden mulighed for her at downloade kronblade, ekstra plakater og en skitse I kan tage udganspunkt i, når I laver jeres eget trivselstræ.
Med udgangspunkt i undervisningsforløbet formulerer eleverne i klassen deres egne Min skole – Min ven-bud. Buddene er retningslinjer for, hvad klassen aktivt vil gøre for at sikre god trivsel i klassen. Eleverne skriver buddene på kronblade, der sammen med træstammen, som I selv laver, udgør klassens trivselstræ. Et træ, der symboliserer, hvordan eleverne styrker fællesskabet i klassen.
Det er dig som fagperson, der styrer undervisningen. Det er en fordel, hvis du kender klassen godt og kan skabe nogle trygge rammer for eleverne at arbejde i.
Eleverne forholder sig til mindst to forskellige cases, eller mindst en case og en kortfilm og taler sammen om, hvordan de vil håndtere og forebygge situationerne, der beskrives i hver case. I samtlige cases og i kortfilmene er dialogen central, og det er vigtigt, at eleverne får mulighed for at sætte ord på deres tanker og overvejelser om de valgte cases. Denne del af undervisningen klæder eleverne på til at formulere klassens egne Min skole – Min ven-bud.
Overordnet sættes forløbet sammen af følgende elementer:
To kortfilm, som der kan arbejdes med i klassen.
Et antal cases, som fagpersonen udpeger, i forhold til hvilke temaer det giver mening for den enkelte klasse at arbejde med.
Et antal fællesøvelser, som alle er bevægelsesorienterede og har fokus på fællesskabet og nødvendigheden af at arbejde sammen.
Klassens Min skole – Min ven-bud, der er handlinger, som klassen bliver enige om kan styrke deres trivsel og fællesskab.
Alle elever og klasser er forskellige. Min skole – Min ven indeholder 12 forskellige cases til udskolingen, der er inspireret af sande fortællinger fra børn og unge. Vi har i år fået produceret to kortfilm, som også er inspireret af sande fortællinger. Casene og de to film beskriver situationer, der enten kan føre til mistrivsel, eller som er tegn på dårlig trivsel i klassen.
Forud for undervisningen vælger du minimum to cases, eller en case og en kortfilm, som du vil bruge i klassen. Du kan evt. udvælge casene i samråd med klassen eller klassens elevrådsrepræsentant. Casene har forskellige temaer. Det vigtigste er, at du vælger cases med paralleller til klassens hverdag, så de danner bro til de bud, som klassen skal lave til sidst.
I materialet findes der to kortfilm med dertilhørende spørgsmål. Der findes også seks cases, der er nedskrevet, så du kan læse dem højt for klassen. Derudover er der seks videocases, som kan bruges på samme måde som de øvrige cases, men som skaber en anden dynamik i undervisningen. Videocasene er indspillet med skuespillere fra Amager Lille Skole og Eventyrteatret. Kortfilmene er produceret i samarbejde med Crosscut film.
Læs, eller se de valgte cases sammen i klassen som udgangspunkt for en fælles samtale.
Hvis du ønsker at printe en case, kan du åbne den fra listen nedenfor og derefter højreklikke.
Nyt Materiale - videocase: For sjov
Se kortfilm og materiale
Se kortfilm og materiale
Se kortfilm og materiale
Videocase 1: Glade Line
Se video og materiale til casen
Videocase 2: Deltager - deltager ikke
Se video og materiale til casen
Videocase 3: At interessere sig for noget andet
Se video og materiale til casen
Videocase 4: Aldersgrænse 17 år
Se video og materiale til casen
Videocase 5: Uden for gruppen
Se video og materiale til casen
Videocase 6: Når personer ændrer sig
Se video og materiale til casen
Aida har ikke så mange venner i klassen. Hun bliver næsten aldrig inviteret med til festerne. Derfor blev hun virkelig glad, da Peter inviterede hende til fest i weekenden. Han har mange venner og tør godt sige fra over for den hårde tone, der ofte er mellem drengene.
Læs hele casen og find materiale her
Magnus har det rigtig godt i sin klasse. Han har flere venner, som han laver sjov med i timerne, og når de ses uden for skolen. Det er bare ikke altid sjovt i frikvartererne. Der er nemlig nogle drenge fra klassen over ham, som har set sig sure på Magnus. De er begyndt at forfølge ham i frikvartererne.
Læs hele casen og find materiale her
Tekstcase 3: Populær eller ydmyget
Det startede egentlig som en leg til festen. De havde løbet rundt og skrevet alt muligt på hinandens arme og ansigter med tusch. Det var tydeligt, at det var de populære, der havde fået skrevet mest på sig. Men nu, hvor Sonja kiggede ned ad sig selv og så, at der stod ’Klamme luder’ og ’pik – pik – pik’, begyndte hun at græde.
Læs hele casen og find materiale her
Tekstcase 4: Du er for sart
Tonen i klassen er hård og sjov. Det er fedt at joke og tage pis på hinanden. Og ikke kun i selve klassen. Også på mange af de sociale medier. Falske profiler og falske rygter på anonyme apps er fx ret sjovt. Okay, det er jo så ikke alle, der synes, det er lige sjovt.
Læs hele casen og find materiale her
Tekstcase 5: Ord, der gør ondt
For et par måneder siden havde klassen tema om kærlighed i dansk. Som afslutning skulle alle holde en fremlæggelse om de noveller, de havde læst. Oskar holdt fremlæggelse om en novelle, der handlede om en dreng, der blev forelsket i en anden dreng. Under fremlæggelsen sad to på bagerste række og skar grimasser og hviskede ’homo’ ud i klassen.
Læs hele casen og find materiale her
Der skal være fest i weekenden. En rigtig stor fest. Mange fra klassen er inviteret – måske alle, men du ved det faktisk ikke. Der har været beskeder i omløb i et stykke tid, hvor du kan forstå, at en del har tænkt sig at drikke sig fulde. Og dét ved du, at der helt sikkert er nogle, der ikke bryder sig om!
Læs hele casen og find materiale her
Tekstcase 7: De glemte gamerdrenge (NY)
Kasper synes, at det er fedt at spille computer og han bruger meget af sin fritid på det. Han har fået en del venner gennem computerspillene, som han taler med over Discord. På Discord er der selvfølgelig meget snak om computerspil, specielt hvis Kasper og klanen er i gang med en kamp. Men Kasper snakker også med sine venner på Discord om mange andre ting. De joker med hinanden og snakker om TV-serier, fester, flirts eller sjove ting, de har set på YouTube.
Læs hele casen og find materiale her
Arbejdet med cases kombineres med forskellige fællesøvelser, der sætter fokus på det fællesskab, eleverne indgår i. Det er øvelser, hvor eleverne får øje på både forskelle og ligheder, og hvor samarbejde og opmærksomhed på hinanden er en styrke, når eleverne skal løse opgaverne.
Vælg i klassen, hvilke to fællesøvelser I vil lave, og afslut evt. hver enkelt øvelse med at tale om, hvordan det gik med udførelsen af øvelserne.
’Vi er alle forskellige’ (5-10 minutter)
Øvelsen sætter fokus på, at eleverne i klassen både har forskelle og ligheder.
Saml eleverne i midten af lokalet. Eleverne skal nu tage stilling til bestemte udsagn og markere, om de enkelte udsagn gør sig gældende for dem eller ej. Eleverne går til den ene eller den anden ende af lokalet ud fra, hvilke kategorier de passer i. Herved bliver elevernes forskelle og ligheder synlige for alle i klassen. Gentag evt. øvelsen flere gange.
’Alle, der har/ikke har søskende’
’Alle, der har/ikke har spist morgenmad i dag’
’Alle, der selv/ikke selv smører madpakken’
’Alle, der bor/ikke bor sammen med begge sine forældre’
’Alle, der går/ ikke går til en slags sport’
’Alle, der har/ikke har et kæledyr’
’Alle, der hjælper/ikke hjælper til derhjemme’
’Alle, der får/ikke får lommepenge’
’Alle, der sparer/ikke sparer sammen til noget særligt’.
Øvelsen rundes af ved at tale med eleverne om, at en klasse altid har mange
forskelle. Det er godt, fordi alle i klassen kan bidrage med noget forskelligt – og
’Gennem ringen’ (5-10 minutter)
Øvelsen sætter fokus på samarbejde og det at løse en opgave i fællesskab. Eleverne skal stå i en rundkreds og holde hinanden i hænderne. De må ikke slippe hinandens hænder på noget tidspunkt. Et tilfældigt sted i rundkredsen placeres en hulahopring eller et stykke tov, der er bundet sammen, så det kan fungere som en ring. Opgaven går nu ud på, at alle eleverne i rundkredsen, en efter en, kravler igennem hulahopringen eller ringen lavet af tov og skubber den videre til den næste i rundkredsen. Eleverne holder hinanden i hænderne, indtil alle er igennem ringen.
Øvelsen rundes af med en snak om, hvordan det gik med at gennemføre øvelsen, og hvad der skulle til for, at alle kom gennem ringen.
Vælges denne øvelse, skal der bruges en hulahopring eller et tov, der er ca. 1,5 meter.
’Vend vrangen ud’ (5-10 minutter)
Denne øvelse har fokus på samarbejde og fællesskab. For at klassen kan løse øvelsen, er det nødvendigt, at alle er deltagende.
Klassens elever stiller sig i en rundkreds med hinanden i hænderne. Alle skal have fronten mod rundkredsens midte. Nu gælder det om, at rundkredsen skal vende vrangen ud. Det sker ved, at eleverne vender sig, så de kommer til at stå med ryggen mod rundkredsens midte – UDEN at slippe hinandens hænder under legen.
’Op at stå!’ (5-10 minutter)
I denne leg skal eleverne samarbejde – først i to mindre grupper, bagefter som én stor gruppe.
I legen skal eleverne inddeles i to lige store grupper. Alle sidder på numsen med benene vendt ind mod midten. Eleverne strækker armene ind mod midten og får fat i hinandens hænder. Alle prøver nu på en gang at rejse sig ved at trække sig op. Legen gentages i de to grupper, men i stedet for at eleverne strækker armene ind mod midten, sidder de i armkrog med hinanden. Nu skal alle på en gang forsøge at rejse sig ved at trække sig op.
SikkerChat er en række undervisningsforløb om sikker adfærd online. Her finder du også materialer til fagpersoner og forældre om børn og unges digitale liv.
DropMob er et forløb, hvor skolens elever, fagpersoner og forældre arbejder sammen om en fælles strategi for at stoppe mobning på skolen og i fritidsinstitutionen.
Min skole - Min ven
Andet fra Red Barnet
Tak for din tilmelding!
Red Barnet behandler dine personoplysninger efter gældende EU persondataforordning og efter den danske persondatalov. Læs mere om dine rettigheder, vores databehandling og persondatapolitik.