da en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en fr en en en da sv en da id da sv en da en fr fr fr en da da da fr da da en en en en en pt en en nb da de da fr fr fr fr en fr fr da sv sv en da da fr fr da fr da da fr fr da pt sv fr da da da da da da da sv de da da da da da da da da da da da sv de da da da da da da da da da da nb da da sv fr da da da da de da da da da da da da da da sv fr id en nb en de nb nb da da da da en sv da da en da da sv fr da en da da es da da da da da da da da sv sv da da da de da da da da da da da da da da da sv en da da da da da da da da da da da da sv fr da da da da da da da da da da da da da sv en da da da da da da da da da da da da da sv ja da da da da sv fr da de da fr da da da da da da da da da de da da es da sv de da da da da da da da da da da da es da da da da sv fr da da da da da da da es da da da da da da da sv es da da da es da da da da da da da sv nb da da da fr da da da da da da da da da da da es sv fr da da da da da da da da da da da da da da da es da da da sv de da da da da da da de da da es da da da da nn da sv en da da da da da da da da fr da da da da da da da sv en da da da de da fr da da da da da da da da da sv sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv de da da de da fr da da da da da da da da da sv de da da da da da da da da da da da da da da da sv fr da da da en da da da da da da da da da da da da da sv en sv da da es da da da da da da da da da da sv fr da da da da da es da da da da da da da da da da da sv it da da da da da es da da da da da da da da da da da da da da sv fr fr da es da da da da da da da da da da da da da es da da da sv de da da da da da da da da da da de da es da da da da da da da da da sv fr da da da da da da da da es da da da da da en da da de da sv fr fr da es da da da da da da da da da da de da es da da da da sv fr da da da da da da da da da es da da da da da da da da da sv fr da da da sv fr da da da da da da da nl da da da da da da sv fr da da da da da da da da da da da da da da sv fr fr da da da da da da da da da da da da da da da sv fr da da da da da da da es en da en es en en en da en da en sv en da en da en sv en da en nb en sv en ro en da en es en en en da en sv en es en da en sv en da en da en da en fr en da en sv en da en en en en en en vi en fr es de en
(PDF) Studieordning - Erhvervsakademi SydVest · Oversigt over og gennemgang af de obligatoriske modulers omfang, forudsætninger, prøveform, censur, indhold og læringsmål. ... Prøver - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Studieordningen er gældende fra 1. juni 2019
2. Uddannelsens formål ........................................................................................................................................ 4
6. Uddannelsens mål for læringsudbytte, struktur og indhold ............................................................................. 5
6.1 Uddannelsens fælles mål for læringsudbytte .......................................................................................... 5
8. Uddannelsens pædagogiske tilrettelæggelse .................................................................................................... 9
9. Prøver og bedømmelser .................................................................................................................................... 9
Bilag 1: Obligatoriske moduler ............................................................................................................................ 14
Modul Ob3: Byggeteknik og –analyseanalyse ............................................................................................. 15
Bilag 2: Valgfrie moduler inden for uddannelsens faglige område ..................................................................... 18
Modul Vf1: Energioptimering af procesanlæg ............................................................................................. 18
Modul Vf2: VE-solcelleanlæg ....................................................................................................................... 18
Modul Vf5: VE-modul – biomassekedler og -ovne ...................................................................................... 21
Modul Vf6: BedreBolig-rådgiver I ................................................................................................................ 22
Modul Vf 8: Ventilationsteknik – måling og indregulering .......................................................................... 26
Modul Vf 9: Ventilationsteknik - Dimensionering ....................................................................................... 27
Fagrække til delautorisation EL ................................................................................................................... 28
Vf 10 - 1, delautorisation EL: Grundlæggende EL-teknisk beregninger på installationer ............................ 28
Vf 11 - 2, delautorisation EL: Installation og dokumentation ...................................................................... 29
Vf 12 - 3, delautorisation EL: Bygningsinstallation ...................................................................................... 30
Vf 13 - 4, delautorisation EL: Kvalitet, sikkerhed og miljø ........................................................................... 30
Vf 14 - 5, delautorisation EL: Boliginstallation til delautorisation ............................................................... 31
Fagrække til delautorisation VVS ................................................................................................................. 32
Vf 15 - 1, delautorisation VVS: Grundlæggende VVS-tekniske begreber .................................................... 32
Vf 16 - 2, delautorisation VVS: Sanitet ......................................................................................................... 33
Vf 17 - 3, delautorisation VVS: Varmeinstallation bolig ............................................................................... 33
Vf 18 - 4, delautorisation VVS: Kvalitet, sikkerhed og miljø ........................................................................ 34
Bilag A: Prøveformer ........................................................................................................................................... 36
Oversigt over og gennemgang af de obligatoriske modulers omfang, forudsætninger, prøveform, censur, indhold og læringsmål.
Bilag 2: Valgfrie moduler inden for uddannelsens faglige område
Oversigt over og gennemgang af alle prøveformer, som forefindes på det tekniske område inden for akademiuddannelser.
1. Indledning Akademiuddannelsen i energiteknologi er en erhvervsrettet videregående uddannelse og hører under fagområ-det for service, produktion, it, bygge og anlæg mv.
Uddannelsen udbydes af følgende institutioner:
- Erhvervsakademi Dania www.eadania.dk - Erhvervsakademi Kolding www.iba.dk - Erhvervsakademi Lillebælt www.eal.dk - Erhvervsakademi Midtvest www.eamv.dk - Erhvervsakademi Sydvest www.easv.dk - Københavns Erhvervsakademi www.kea.dk - University College Nordjylland www.ucn.dk
Uddannelsen er kompetencegivende til at læse videre på bachelor- og diplomniveau.
Studieordningen er udarbejdet i fællesskab af de institutioner, som er godkendt til udbud af denne uddannelse. Studieordningen finder anvendelse for alle godkendte udbud af uddannelsen, og ændringer i studieordningen kan kun foretages i et samarbejde mellem de udbydende institutioner.
Studieordningen har virkning fra den 1. august 2018.
Uddannelsen udbydes i overensstemmelse med det retsgrundlag, som præsenteres under punkt 14. Retsgrund-lag.
2. Uddannelsens formål Formålet med uddannelsen er at kvalificere den studerende til selvstændigt at rådgive om energieffektivisering, at kunne udvikle egen praksis og i den forbindelse at varetage opgaver på tværs af bygningskonstruktions- og installationsområderne og med inddragelse af nye og vedvarende energiformer. Dermed vil uddannelsen være bindeled mellem mange fagområder.
Formålet ligger inden for fagområdets formål, som fastsat i bekendtgørelsen om akademiuddannelser.
3. Uddannelsens varighed Uddannelsen er normeret til 1 studenterårsværk. 1 studenterårsværk er en heltidsstuderendes arbejde i 1 år og svarer til 60 ECTS-point. Uddannelsen tilrettelægges som hel- eller deltidsundervisning inden for en tidsramme på 3 år, og skal være afsluttet senest 6 år efter, at den er påbegyndt. Institutionen kan i særlige tilfælde dispen-sere herfra.
Hvad er ECTS-point? ECTS-point (European Credit Tranfer System) er en talmæssig angivelse for den totale ar-bejdsbelastning, som gennemførelsen af en uddannelse eller et modul er normeret til. I studenterårsværket er indregnet arbejdsbelastningen ved alle former for uddannelsesaktiviteter, der knytter sig til uddannelsen eller modulet, herunder skemalagt undervisning, selvstudie, projektarbejde, udarbejdelse af skriftlige opgaver, øvel-ser og cases, samt prøver og andre bedømmelser.
4. Uddannelsens titel Uddannelsen giver den uddannede ret til at anvende den danske betegnelse: AU i Energiteknologi, som på en-gelsk betegnes: Academy Profession (AP) Degree in Energy Technology.
5. Adgangskrav Optagelse på uddannelsen eller enkelte moduler kræver, at ansøger har gennemført en af følgende:
- relevant erhvervsuddannelse - relevant grunduddannelse for voksne (GVU) - gymnasial uddannelse - relevant uddannelse på mindst samme niveau som punkterne ovenfor.
Derudover skal ansøger have mindst 2 års relevant erhvervserfaring opnået efter gennemført adgangsgivende uddannelse. Relevant erhvervserfaring opnået sideløbende med en relevant erhvervsuddannelse, medregnes ved optagelse på akademiuddannelsen.
Institutionen kan optage ansøgere, der ikke har gennemført en relevant adgangsgivende uddannelse, men som ud fra en individuel realkompetencevurdering skønnes at have de faglige forudsætninger, der kan sidestilles med adgangskravene. Ansøgeren skal kontakte en af de institutioner, der er angivet under punkt 1. Indledning, for at få en realkompetencevurdering.
6. Uddannelsens mål for læringsudbytte, struktur og indhold
6.1 Uddannelsens fælles mål for læringsudbytte Viden: Den uddannede:
- har udviklingsbaseret viden om og forståelse for centrale teorier, praksis og metoder inden for bygnin-gers konstruktion og tekniske installationer
- har udviklingsbaseret viden om og forståelse for traditionelle og vedvarende energiformer - har udviklingsbaseret viden om og forståelse for gældende love og regler inden for området for bygnin-
- vurdere løsningsmuligheder på tværs af bygningskonstruktions- og installationsområdet i forhold til øko-nomi, energiforbrug og miljøbelastning
- vurdere praksisnære problemstillinger samt opstille løsningsforslag i forhold til autorisationsmæssige krav og bestemmelser
- formidle projekters omfang, kvalitet og kompleksitet til samarbejdspartnere - anvende centrale metoder og redskaber til at foretage energiberegninger på baggrund af projektmateri-
ale - vurdere praksisnære problemstillinger og opstille løsningsmuligheder, der tilgodeser økonomi og miljø,
samt projektere og energioptimere energisystemer.
- håndtere rådgivning om praktisk energieffektivisering og energiforsyning i erhvervs- og privatbyggeri - udvikle egen praksis i relation til tekniske muligheder, samarbejdspartnere, brugere og politiske strate-
gier i en struktureret sammenhæng - deltage i fagligt og tværfagligt samarbejde med en professionel tilgang - håndtere udviklingsorienterede problemstillinger vedrørende tekniske, økonomiske og miljømæssige
forhold i forbindelse med projektering og dimensionering af energieffektive bygninger - håndtere dimensionering og idriftsættelse af installationer på grundlæggende niveau.
6.2 Uddannelsens struktur og indhold Uddannelsen er bygget op af 5 obligatoriske moduler, der er fælles for alle studerende, valgfrie moduler samt et afgangsprojekt.
De obligatoriske moduler omfatter 40 ECTS-point. Den studerende skal herudover som minimum have valgfrie moduler på samlet set 10 ECTS-point. Afgangsprojektet tæller 10 ECTS-point.
Det er muligt for den studerende at søge om delautorisation i enten EL eller VVS, hvis den studerende følger og består fagrækken for den ønskede delautorisation.
Modulernes omfang, indhold, læringsmål og prøveform er specificeret i bilag 1-2. Afgangsprojektet er nærmere specificeret i punkt 7. Afgangsprojektet. Prøveformerne og disses retningslinjer er yderligere specificeret i punkt 9. Prøver og bedømmelser samt i bilag A.
Den studerende kan desuden vælge moduler uden for uddannelsens faglige område, dog højst 15 ECTS-point.
Hvert modul er en afgrænset faglig enhed og kan studeres selvstændigt.
ENERGITEKNOLOGI ECTS i alt (60)
Modul Ob1: Energiformer (10 ECTS)
Modul Ob 2: Boligens indeklima (10 ECTS)
Modul Ob 3: Byggeteknik og analyse (10 ECTS)
Modul Ob 4: Energiøkonomi og miljø (5 ECTS)
Modul Ob 5: Energirigtig projektering (5 ECTS) Valgfag
Vf1: Energiteknisk automation 10 ECTS Vf2: VE-solcelleanlæg 5 ECTS Vf3: VE-solvarmeanlæg 5 ECTS Vf4: VE-varmepumper 5 ECTS Vf5: VE-biomassekedler og -ovne 5 ECTS Vf6: BedreBolig-rådgiver I 10 ECTS Vf7: Energikonsulent I 10 ECTS Vf8: Ventilationsteknik – måling og indregulering 5 ECTS Vf9: Ventilationsteknik - Dimensionering 10 ECTS Fagrække til delautorisation EL
Vf10 - 1: Grundlæggende EL-tekniske beregninger på installationer Vf11 - 2: Installation og dokumentation Vf12 - 3: Bygningsinstallation Vf13 - 4: Kvalitet, sikkerhed og miljø Vf14 - 5: Boliginstallation til delautorisation Fagrække til delautorisation VVS
30 ECTS Vf15 - 1: Grundlæggende VVS-tekniske begreber Vf16 - 2: Sanitet Vf17 - 3: Varmeinstallation bolig
7. Afgangsprojektet Afgangsprojektet er den afsluttende prøve på uddannelsen og skal dokumentere, at uddannelsens mål for læ-ringsudbytte er opnået. Derfor skal afgangsprojektet afspejle uddannelsens faglige område. Emnet og problem-stillingen i afgangsprojektet er selvvalgt og skal godkendes af institutionen. Emnet formuleres, så uddannelsens indhold som helhed samt eventuelle valgfag uden for uddannelsens faglige område inddrages. Fokusset i projek-tet er analyse, refleksion, vurdering og håndtering af problemer inden for det valgte faglige område gennem an-vendelse af relevante teorier og metoder.
Forudsætning: Alle andre prøver skal være afsluttet og bestået førend den studerende kan gå til eksamen i af-gangsprojektet.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af et langt, skriftligt projekt. Prøveformen er yderligere specificeret i punkt A.18 bilag A: Prøveformer.
Stave- og formuleringskompetencers betydning for bedømmelsen: Stave- og formuleringskompetencer indgår i afgangsprojektet. Bedømmelsen er et udtryk for en helhedsvurdering af det faglige indhold samt stave- og for-muleringsevnen, dog vægtes det faglige indhold tungest. Hvis projektet er præget af mange væsentlige stave- og formuleringsfejl, som er meningsforstyrrende, kan det medføre et fradrag i karakteren svarende til et trin, ek-sempelvis fra karakteren 7 til karakteren 4.
Læringsmål: Læringsmålet er, at den studerende gennem integration af praksiserfaring og udviklingsorientering opnår følgende:
Viden: Den uddannede kan i afgangsprojektet beskrive teorier, begreber og metoder inden for et selvvalgt em-nes i uddannelsens vidensfelt:
- bygningers klimaskærm - bygningstekniske installationer - vedvarende samt nye energiformer.
- analysere anlæg med henblik på vurdering af energiforbrug og miljøbelastning - integrere tværfaglige løsningsmuligheder i forhold til økonomi, energiforbrug og miljøbevidsthed - formidle og dokumentere miljø- og energiprojekter
Vf18 - 4: Kvalitet, sikkerhed og miljø
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- anvende centrale metoder og redskaber til at indsamle og analysere informationer inden for det valgte faglige område med anvendelse af relevant/e metode/r
- anvende centrale metoder og redskaber til at dokumentere og analysere teoretiske og praksisnære pro-blemstillinger, handleløsninger og -muligheder, der er relateret til det valgte faglige område
- formidle faglige såvel som praksisnære problemstillinger og handlemuligheder for relevante samar-bejdspartnere og/eller brugere.
Kompetencer: Den studerende kan:
- diskutere og vurdere praktisk miljø- og energieffektivisering, samt bæredygtighed i erhvervs- og privat-byggeri
- deltage i udviklingsorienterede og/eller tværfaglige arbejdsopgaver - varetage afgrænsede ledelses- og planlægningsfunktioner i en struktureret sammenhæng i relation til
det valgte faglige områdes praksis - i en struktureret sammenhæng identificere og udvikle egen praksis for fortsat videreuddannelse i for-
8. Uddannelsens pædagogiske tilrettelæggelse Uddannelsen vægter samspillet med den studerendes praksiserfaringer, teoriinddragelser og praksisbearbejd-ning. Dermed gives den studerende mulighed for at udvikle viden, færdigheder og kompetencer i samspillet mel-lem udviklingsviden, forskningsviden og praksisviden.
Tilrettelæggelsen af studiet og de anvendte pædagogiske metoder skal ses i lyset af uddannelsens formål. Dette kommer til udtryk i forskellige undervisnings- og arbejdsformer, hvor fokus er på aktiv inddragelse af den stude-rendes erhvervserfaring og kompetencer. Der arbejdes med fleksible læringsformer, som afspejles i prøver og bedømmelse.
Af læringsformer kan der nævnes:
- selvstændige studieaktiviteter, fx projektarbejde, studieøvelser, arbejde med udvalgte undersøgelses-metoder og deltagelse i studiegrupper
- vejledning, som tilbydes såvel grupper som individuelt. I forbindelse med opgavearbejdet struktureres vejledningen som en individuel rettet dialog med den studerende
- forskellige arbejdsformer, fx holdundervisning, oplæg, virtuel undervisning, e-læring og casearbejde samt praktiske øvelser.
9. Prøver og bedømmelser Hvert modul og afgangsprojektet afsluttes med en individuel prøve, og bedømmelsen sker efter 7-trins-skalaen. Påbegyndelse af et modul er samtidig en tilmelding til de tilhørende prøver. Den enkelte institution fastsætter en frist for eventuel afmeldelse af prøve. Overskrides fristen for afmelding af prøve, betragtes prøves mht. antal-let af prøvegange som påbegyndt.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Prøveform: Prøveformen afhænger af det faglige indhold og er derfor varierende. Hvert moduls prøveform er beskrevet i bilagene 1-2. Prøveformen ved afgangsprojektet er beskrevet under punkt 7. Afgangsprojektet. Prø-veformerne og disses retningslinjer er yderligere specificeret i bilag A.
Brug af egne og andres arbejder (plagiat): Projekter og øvrigt materiale i forbindelse med prøver skal udarbej-des af den studerende selv.
Forudsætning ved prøver med udgangspunkt i skriftligt grundlag: I de tilfælde, hvor der gennemføres en mundtlig prøve på baggrund af et skriftligt grundlag, er det en forudsætning at den skriftlige del er afleveret in-den for den angivne tidsfrist og opfylder de opstillede formkrav. Er det ikke tilfældet, er prøven ikke bestået, og den studerende har brugt en prøvegang.
Anvendelse af hjælpemidler: Alle hjælpemidler, herunder elektroniske, er tilladt under skriftlige prøver, med mindre andet er udtrykkeligt angivet for den enkelte prøve. Uddannelsesinstitutionen kan dog fastsætte be-grænsninger i adgangen til at anvende elektroniske hjælpemidler af kapacitetsmæssige grunde.
Sproget ved prøverne: Alle prøver foregår på dansk. Norsk og svensk er ligestillet med dansk. Opgaver kan dog i særlige tilfælde, ifølge aftale med uddannelsesinstitution, skrives på et andet fremmedsprog.
Særlige prøvevilkår: For studerende med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse samt til studerende med til-svarende vanskeligheder kan der aftales særlige prøvevilkår, hvor dette er nødvendigt for at ligestille den stude-rende med andre studerende i prøvesituationen. Det er en forudsætning, at der med hjælpen ikke sker en æn-dring af prøvens niveau. Tildeling af særlige prøvevilkår, herunder ekstra tid under prøven, besluttes af uddan-nelsens leder på baggrund af en konkret vurdering. En ansøgning om særlige prøvevilkår skal være skriftlig og indsendt til uddannelsens leder inden prøvens afholdelse. Dokumentation på funktionsnedsættelse skal vedlæg-ges ansøgningen. Nærmere oplysninger om indsendelse skal hentes hos den pågældende institution.
Disciplinære foranstaltninger ved forstyrrende adfærd: Hvis en studerende viser forstyrrende adfærd under en prøve, kan institutionen bortvise den studerende fra prøven. I mindre alvorlige tilfælde giver institutionen først en advarsel.
Disciplinære foranstaltninger ved snyd: Hvis en studerende snyder til en prøve, bliver den studerende bortvist fra prøven. Ved snyd under skærpende omstændigheder, kan den studerende bortvises fra uddannelsen i en kortere eller længere periode. Med bortvisning for snyd under skærpende omstændigheder følger en skriftlig advarsel, om at gentagelse kan medføre varig bortvisning fra uddannelsen. Bortvisning fra en prøve pga. snyd betyder, at karakteren bortfalder, samt at den studerende har brugt et prøveforsøg.
Omprøve: Den studerende kan deltage tre gange i samme prøve. Den studerende kan søge om dispensation til yderligere omprøve, hvis usædvanlige forhold gør sig gældende. En bestået prøve kan ikke tages om.
Der findes 3 variationer af omprøver:
1. en omprøve som skyldes, at den studerende skal bruge et nyt prøveforsøg, fordi prøven ikke er bestået, den studerende ikke møder op eller den studerende ikke opfylder aktivitetskravene
2. en omprøve som skyldes, at den studerende i forbindelse med en klage over en prøve eller anke får til-bud om en ny prøve
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
3. en prøve som skyldes, at institutionen tilbyder en ny prøve på grund af væsentlige fejl og mangler i for-bindelse med første prøveforsøg.
I variation 2 og 3 bruges der ikke et prøveforsøg ved omprøven.
Sygeprøve: Ved sygdom skal den studerende have dokumentation fra lægen. I det tilfælde vil prøven ikke tælle som et prøveforsøg. En studerende, der har været forhindret i at gennemføre en prøve grundet sygdom eller af anden uforudseelig grund, skal have mulighed for at aflægge prøven snarest muligt.
Institutionen kan for den enkelte studerende dispensere fra de tidspunkter, der er fastsat for at bestå prøven eller prøverne, hvis det er begrundet i barsel eller usædvanlige forhold.
10. Merit Der kan gives merit for moduler, når den studerende har opnået tilsvarende kvalifikationer ved at bestå uddan-nelseselementer fra en anden dansk eller udenlandsk videregående uddannelse. Afgørelsen træffes på grundlag af en konkret faglig vurdering af ækvivalensen mellem de berørte uddannelseselementer. Der kan ligeledes gives merit for moduler, hvis det ved en individuel faglig vurdering fastslås, at den studerendes realkompetencer er svarende til de berørte moduler.
Der kan ikke gives merit for afgangsprojektet.
Hvordan kan den studerende få merit: Institutionen, hvor den studerende er indskrevet, kontaktes
11. Censorkorps Akademiuddannelsen i automation og drift er tilknyttet censorkorpset for fagområdet for service, produktion, it, bygge og anlæg m.v.
12. Klager og dispensation Hvornår skal den studerende klage? Klager over eksamensforløb og karaktergivning skal indsendes senest 14 dage efter, at bedømmelsen er meddelt eller offentliggjort.
Hvordan skal den studerende klage? Den studerende skal – individuelt – indgive en skriftlig og begrundet klage til uddannelsesinstitutionen.
Hvad kan den studerende klage over? Den studerende kan klage over eksaminationsgrundlaget, prøveforløbet eller bedømmelsen.
Hvem behandler klagen? Klager behandles normalt af uddannelsesinstitutionen. Undtaget er dog klager over prøvegrundlaget, hvis prøven er udstedt af Styrelsen for Forskning og Uddannelse. I disse tilfælde videresendes klagen til Styrelsen sammen med uddannelsesinstitutionens udtalelse.
Mulighed for anke af faglige spørgsmål: Hvis den studerende ikke får medhold i en klage vedrørende faglige spørgsmål, kan afgørelsen indbringes for et ankenævn, der nedsættes af uddannelsesinstitutionen. Anken skal
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
være skriftlig og begrundet. Anken sendes til uddannelsesinstitutionen senest 14 dage efter, at den studerende-har fået meddelt afgørelsen.
Hvad er faglige spørgsmål? Er bedømmelsen korrekt ud fra en faglig vurdering af den studerendes præstation? Er den studerende eksamineret i det korrekte pensum? Er der dele af opgaven, som eksaminator og censor ikke har bedømt eller forstået? Er der mangler ved forholdene under prøvens afholdelse?
Mulighed for klage over retlige mangler: Den studerende kan klage over retlige mangler ved afgørelser truffet i forbindelse med ombedømmelse af prøven, (dvs. efter ombedømmelse, som er tilbudt af uddannelsesinstitutio-nen), eller i forbindelse med ankenævnets afgørelse. Klagen indgives til uddannelsesinstitutionen senest 14 dage efter den dag, hvor du har fået meddelt afgørelsen. Uddannelsesinstitutionen træffer herefter en afgørelse.
Hvad er retlige mangler? Retlige mangler kan for eksempel være, hvis der i forbindelse med prøven eller sagsbe-handlingen er tale om inhabilitet, at retsreglerne er anvendt forkert eller at der ikke er foretaget parthøring. Li-geledes kan det være, at der ikke er foretaget sagsoplysninger, at der er anvendt forkert procedurer eller at der ikke er givet klagevejledning i forbindelse med afgørelse.
Klager over øvrige retlige mangler i afgørelser truffet af uddannelsesinstitutionen, kan indbringes til Styrelsen for Forskning og Uddannelse. Klages indgives til uddannelsesinstitutionen inden for en frist på 14 dage fra den dag, hvor du har fået meddelt afgørelsen. Klagen adresseres til Styrelsen for Forskning og Uddannelse, men indgives til uddannelsesinstitutionen, som afgiver udtalelse, inden klagen videresendes til Styrelsen.
Dispensation: Institutionen kan dispensere fra de regler i studieordningen, der alene er fastsat af institutio-nerne, når det er begrundet i særlige forhold.
Klager over øvrige forhold indgives til den udbydende institution.
13. Overgangsordninger Studerende, der har gennemført et eller flere moduler efter en tidligere studieordning, kan afslutte uddannelsen efter disse tidligere regler op til 6 år efter det seneste modul er afsluttet, eller afslutte uddannelsen efter denne studieordning.
14. Retsgrundlag Studieordningens retsgrundlag udgøres af:
- Bekendtgørelse af lov om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse (videreuddan-nelsessystemet) for voksne (VFV-loven)
- Bekendtgørelse af lov om åben uddannelse (erhvervsrettet voksenuddannelse) mv. (ÅU-loven) - Bekendtgørelse om individuel kompetencevurdering (realkompetencevurdering) i videregående voksen-
uddannelser (VVU) og diplomuddannelser i videreuddannelsessystemet for voksne (Realkompetencebe-kendtgørelsen)
- Bekendtgørelse om akademiuddannelser - Bekendtgørelse om prøver i erhvervsrettede videregående uddannelser (Eksamensbekendtgørelsen)
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- Bekendtgørelse om karakterskala og anden bedømmelse ved uddannelser på Uddannelses- og Forsk-ningsministeriets område (Karakterbekendtgørelsen)
- Bekendtgørelse om fleksible forløb inden for videregående uddannelser for voksne - Bekendtgørelse om akkreditering af videregående uddannelsesinstitutioner og godkendelse af videregå-
Retsgrundlaget kan læses på www.retsinfo.dk og www.akkr.dk.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Bilag 1: Obligatoriske moduler
Modul Ob1: Energiformer Omfang: 10 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prø-veformer.
Indhold: Energimaskiner og –anlæg, energilagre, energibærere og energikilder.
Viden, den uddannede har en viden om og forståelse for:
- teorier, metoder og praksis inden for energiomsætning fra en form til en anden - teorier, metoder og praksis inden for traditionelle og nye former for energilagre, energibærere og ener-
gikilder - fagområdets grundlæggende engelske terminologi - grundlæggende termodynamik - grundlæggende elteknik.
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende beregningsmetoder i forbindelse med energiomsætning - vurdere og udvælge energilagre, -bærer, og -kilder samt energimaskiner og –anlæg ud fra energimæs-
Kompetencer, den uddannede kan:
- udvikle innovative løsninger inden for energiomsætning - diskutere og bedømme energimaskiner og -anlæg, energilagre, energibærere og energikilder.
Modul Ob2: Boligens indeklima Omfang: 10 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Modul Ob1: Energiformer.
Prøveform: Der kan vælges mellem Mundtlig prøve på baggrund af et kort individuelt projekt eller Mundtlig prøve på baggrund af kort gruppeprojekt. Prøveformerne uddybes i punkt A.2 og A.3 i bilag A: Prøveformer.
Indhold: Varme-, belysnings- og ventilationsanlæg, bygningsautomation samt tekniske beregninger, der kan sikre indeklima, energirigtige og bæredygtige løsninger.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Viden, den uddannede kan forstå og beskrive:
- et varme- og ventilationsanlægs opbygning, principper og virkemåde - bygningsautomations opbygning, principper og virkemåde - belysningsanlægs opbygning, principper og virkemåde - bestemmelser og krav til varme-, belysnings- og ventilationsanlæg, samt bygningsautomation - parametre til beskrivelse af indeklima og kortlægge energiforbrug i varme-, belysnings- og ventilations-
anlæg - grundlæggende engelske termer.
Færdigheder, den uddannede kan:
- vurdere indeklima og forbedringsmuligheder, samt opstille og vælge blandt flere løsningsmuligheder - forklare forbedringsmuligheder, der sikrer godt og energirigtigt indeklima.
Kompetencer, den uddannede kan:
- bedømme varme- og ventilationsanlæg ud fra energibesparende og miljømæssige hensyn og gældende regler
- rådgive om boligens installationer med indhold af el, vvs, ventilation - samarbejde fagligt og tværfagligt om helhedsorienterede løsninger.
Modul Ob3: Byggeteknik og –analyseanalyse Omfang: 10 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Modul Ob2: Boligens indeklima.
Prøveform: Mulighed for at vælge mellem Mundtlig prøve på baggrund af et kort individuelt projekt og Mundtlig prøve på baggrund af kort gruppeprojekt. Prøveformen uddybes i punkt A.2 og A.3 i bilag A: Prøveformer
Indhold: Byggeskik, klimaskærm samt bygningers energibehov, tekniske beregninger, energianalyser, energifor-brugsberegninger.
Viden, den uddannede har en viden om og forståelse for:
- bygningsdele og energirigtige bygningskomponenter - klimaskærmens fysik, samt anvendte teorier, metoder og praksis inden for dens opbygning - bygningsudformning og -orientering for minimering af energiforbrug - husets grundlæggende installationer ud fra en energirigtig tilgang - bygningsforbedringer og energibesparende foranstaltninger - at udvise overblik over myndighedsbestemmelser, bygningsreglementet, energimærkningsordning for
bygninger og byggeskik - komplet teknisk og adfærdsbetinget analyse af energianlæg - energiforbrugsberegninger.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende beregningsmetoder på et grundlæggende niveau - vurdere og vælge metode, materialer og energibesparende installationer - vurdere og tilrettelægge helhedsorienteret energirådgivning - forklare tekniske tegninger - anvende relevante metoder og værktøjer til måling og beregning af energiforbrug - vurdere analysemetoders og -værktøjers kvalitet og egnethed.
Kompetencer, den uddannede kan håndtere:
- energirigtige byggetekniske løsninger - løsninger i eksisterende og nyt byggeri under hensyntagen til miljø og æstetik.
Modul Ob4: Energiøkonomi og miljø Omfang: 5 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Modul Ob1: Energiformer.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prø-veformer.
Indhold: Energi- og samfundsøkonomiske, miljømæssige vurderingsmetoder samt investeringsteori.
Viden, den uddannede kan beskrive:
- miljøbelastning i forbindelse med energieffektivisering og energiproduktion - investeringsteori, herunder rentebegreber, nu-værdi af fremtidige omkostninger - cost-benefit analyse - totaløkonomi.
Færdigheder, den uddannede kan vurdere:
- økonomiske konsekvenser ved investeringer - miljømæssige konsekvenser ved investeringer.
Kompetencer, den uddannede kan:
- diskutere udfaldene ved miljømæssige og økonomiske beslutninger - bedømme helhedsløsningers samfundsmæssige konsekvenser.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Modul Ob5: Energirigtig projektering Omfang: 5 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Modul Ob3 Byggeteknisk og –analyse, samt gennemført og bestået Modul Ob4: Energiøkonomi og miljø.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prø-veformer.
Indhold: Rådgivning og projektering inden for energioptimering og energirigtig projektering og energiledelse.
Viden, den uddannede har en viden om og forståelse for:
- metode, systematik og teknik til energirigtig projektering - rammerne for den kollektive energiforsyning og varmeforsyningsloven - faktorer der påvirker energiforbruget i anlæg og bygninger.
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende energianalyse og -forbrugsberegninger til udarbejdelse af energibesparelsesprojekter - vælge energirigtige løsninger og materialer i forbindelse med projektering - forklare planer for gennemførelse af energibesparelser til brugere og samarbejdspartnere.
Kompetencer, den uddannede kan:
- udvikle planer for implementering af energibesparende foranstaltninger i bygninger og anlæg - diskutere og perspektivere energibesparelsesprojekter med en professionel tilgang - forklare energiledelse (årsag-virkning).
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Bilag 2: Valgfrie moduler inden for uddannelsens faglige område
Modul Vf1: Energioptimering af procesanlæg Omfang: 10 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prø-veformer.
Indhold: Den studerende opnår viden om anlæg, dataopsamling og energiteknisk optimering. Gennem redskabs-forståelse kan den studerende opsamle, styre og regulere samt overvåge energianlæg samt udarbejde tekniske beregninger.
Viden, den uddannede har en viden om:
- og forståelse for produktionsanlæg og kan identificere, samt beskrive disse - og forståelse for måleudstyr og målemetoder til afdækning af energiforbrug og CO2-udledning - og forståelse for, analoge og digitale kommunikationsformer - og forståelse for reguleringsmetoder - og forståelse for controllere, aktuatorer og transmittere - centrale love og regler inden for specialet.
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende centrale metoder og måleudstyr til afdækning af energiforbrug - vurdere målingers kvalitet og anvendelighed samt anvende centrale redskaber til at dokumentere dette - formidle praksisnære problemstillinger i forhold til forbedringsmuligheder samt dokumentere disse.
Kompetencer, den uddannede kan:
- deltage i fagligt og tværfagligt samarbejde omkring kortlægning og optimering af produktionsanlæg - deltage i fagligt og tværfagligt samarbejde samt diskutere ny viden i relation til energioptimering af pro-
Modul Vf2: VE-solcelleanlæg Omfang: 5 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Modul Ob1: Energiformer.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prø-veformer.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Indhold: Montering af solcellesystemer, indregulering af anlæg og slutafprøvning, aflevering af anlæg til kunde. Modulet kvalificerer til opnåelse af godkendelse som VE-montør eller VE-installatør.
Viden, den uddannede kan beskrive:
- solcelleprodukter, herunder omkostnings- og lønsomhedssammenligninger, miljøaspekter, solcellean-læggets komponenter, karakteristika samt dimensionering af solcellesystemer
- solcellers brandbeskyttelses, præcisionssystemer og dimensionering af komponenter hertil - støtteordninger samt konstruktion, installation og vedligeholdelse af solcelleanlæg.
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende europæiske teknologistandarder og mærkningssystemer samt kunne udpege en egnet place-ring af solcelleanlægget og dets orientering og hældning under hensyntagen til skyggeforhold, solind-fald, den bærende konstruktion og anlæggets egnethed i forhold til bygningen eller klimaet
- vurdere praksisnære og teoretiske problemstillinger samt begrunde og vælge relevant værktøj og udstyr under overholdelse af sikkerhedskrav og standarder
- formidle oplysninger om mekanisk konstruktion, komponenternes placering og systemets design og konfiguration til samarbejdspartnere og brugere.
Kompetencer, den uddannede kan:
- håndtere installationsmetoder under hensyntagen til tagtyper og det nødvendige reguleringsudstyr - selvstændigt indgå i fagligt og tværfagligt samarbejde og påtage sig ansvar inden for rammerne af en
professionel etik herunder tilpasning af el konstruktionen - identificere egne læringsbehov og udvikle egen viden, færdigheder og kompetencer i relation til solcel-
ler, herunder fastslå den normale belastningsstrøm, vælge egnede ledningstyper og -dimensioner til hvert enkelt kredsløb, fastsætte den korrekte størrelse og placering af alt tilhørende udstyr og delsyste-mer.
Modul Vf3: VE-modul – solvarmeanlæg Omfang: 5 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Modul Ob1: Energiformer.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prø-veformer.
Indhold: Montering af solvarmesystemer, indregulering af anlæg og slutafprøvning, aflevering af anlæg til kunde. Modulet kvalificerer til opnåelse af godkendelse som VE montør eller VE installatør.
Viden, den uddannede kan beskrive:
- gældende relevant lovgivning, herunder byggelovgivning, autorisationslovgivning og planlovgivning - miljø og sikkerhed, herunder myndighedskrav
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- kvalitetssikring i opsætning af solvarmeanlæg - projektering og dimensionering af solvarmeanlægget - solvarmeanlæggets funktion - korrekt indregulering af styrings- og reguleringssystemer.
Færdigheder, den uddannede kan:
- udpege den optimale placering af anlægget under hensynstagen til bygningens konstruktion og place-ring
- vurdere tagkonstruktionens bæreevne og eventuelt behov for eftervisning af stabilitet og styrke - beregne energibehov til opvarmning og varmt brugsvand - beregne omkostninger og udarbejde lønsomhedssammenligninger.
Kompetencer, den uddannede kan:
- selvstændigt yde rådgivning til kunden - vejlede i etablering af korrekt rørføring gennem klimaskærm og gennem bygning - vejlede i korrekt tilslutning til bygningens opvarmningsanlæg - vejlede i korrekt tilslutning til styrings- og reguleringssystem - tilegne sig ny viden på området og indgå i fagligt og tværfagligt samarbejde med en professionel tilgang.
Modul Vf4: VE-modul - varmepumper Omfang: 5 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Modul Ob1: Energiformer.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prø-veformer.
Indhold: Montering af varmepumper og systemer til overfladenær udnyttelse af geotermisk energi, indregule-ring af anlæg og slutafprøvning, aflevering af anlæg til kunde. Modulet kvalificerer til opnåelse af godkendelse som VE-montør eller VE-installatør.
Viden, den uddannede kan beskrive:
- varmepumpers grundlæggende fysik og driftsprincipper, herunder varmepumpecyklussens karakteri-stika og komponenters funktion
- bygningens varmesystem (radiatorer og gulvvarme), herunder drift- og temperaturforhold - bygningens klimaskærm - dimensioneringsgrundlaget for jordslanger, herunder kendskab til de geotermiske ressourcer - miljø, sikkerhed og myndighedskrav, herunder lydkrav og regler om attester korrekt indregulering af
Færdigheder, den uddannede kan:
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- vælge og dimensionere komponenter til et typisk anlæg - beregne energibehov til opvarmning og varmt brugsvand - bestemme komponenter til og størrelse af eventuel buffertank samt kunne dimensionere komponenter
til supplerende opvarmningssystemer - anvende gældende relevant lovgivning, herunder byggelovgivning, autorisationslovgivning, støjlovgiv-
ning og jordvarmebekendtgørelsen - rådgive om oplagte energibesparende foranstaltninger i forbindelse med etablering af varmepumper - formidle sin viden om området til brugeren.
Kompetencer, den uddannede kan:
- vurdere konsekvenserne af forskellige løsninger med hensyn til miljø, komfort og økonomi - vurdere de praktiske konsekvenser af forskellige løsningsmetoder - vurdere nøjagtigheden af forskellige løsningsmetoder - tilegne sig ny viden inden for området og selvstændigt indgå i fagligt og tværfagligt samarbejde.
Modul Vf5: VE-modul – biomassekedler og -ovne Omfang: 5 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Modul Ob3: Byggeteknik og –analyse.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prø-veformer.
Indhold: Montering af kedel eller ovn. Tilslutning til skorsten, varmefordelende anlæg, akkumuleringstank og varmegivere. Tilslutning til styrings- og reguleringssystem. Indregulering af anlæg og slutafprøvning. Aflevering af anlæg til kunde. Modulet kvalificerer til opnåelse som godkendelse af VE-montør eller VE-installatør.
Viden, den uddannede kan beskrive:
- gældende relevant lovgivning, herunder byggelovgivning, autorisationslovgivning, planlovgivning, brand-lovgivning og europæiske standarder
- miljø og sikkerhed, herunder brandbeskyttelse, myndighedskrav og regler om attester - korrekt tilslutning af skorsten, bygningens varmefordelende anlæg, akkumuleringstank, styrings- og re-
guleringssystem og sikkerhedsudstyr - relaterede støtteordninger.
Færdigheder, den uddannede kan:
- beregne energibehov til opvarmning og varmt brugsvand - projektere og dimensionere biomassekedler og –ovne med evt. tilhørende akkumuleringstank - beregne omkostninger og udarbejde lønsomhedssammenligninger.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Kompetencer, den uddannede kan:
- selvstændigt yde rådgivning til kunden - dimensionere, installere og vedligeholde biomassekedler og –ovne.
Modul Vf6: BedreBolig-rådgiver I Uddannelsesinstitutionen har tillige anbefalinger til den studerende for at sikre dennes gennemførsel. Anbefalin-gerne kan bygge på en test af det faglige grundniveau. Henvendelse til institutionen for nærmere information herom. Ved anmodning om certificering hos Energistyrelsen skal der vedlægges bevis for beståelse af oven-nævnte prøve, dokumentation af faglig baggrund og en akkrediteret kvalitetsstyringsbeskrivelse for firmaet.
Prøveform: Skriftlig prøve med praktisk forlæg på 2 + 6 timer. Prøveformen uddybes i punkt A.15 i bilag A: Prø-veformer.
Indhold: Teoretisk indsigt i, og praktiske øvelser i, at udarbejde en BedreBolig Plan for enfamiliehuse. Læs videre på Energistyrelsens hjemmeside om BedreBolig-rådgiveren.
Grundmodulets første del er en teoretisk opkvalificering fælles for Energikonsulent I og BedreBolig I. Modulets anden del er praktisk og deltageren vælger mellem to retninger: EK I og/eller BB I. De to ret- ninger afsluttes med hver sin prøve, hvor både modulets teori og retningens praktik dokumenteres.
Viden, den uddannede kan udvise overblik over og kan i fornødent omfang detaljeret beskrive:
- regler, vejledninger og værktøjer, som er fælles for EMO og BB ordningerne, herunder Bygningsregle-mentet, beregningsværktøjer, regler om konsulentens ansvar, habilitet og uvildighed samt ”Energiløs-ninger til klimaskærm og installationer” fra Videncenter for Energibesparelser i Bygninger
- opbygning, isoleringsevne (under hensyntagen til evt. kuldebroer), tæthed og b-faktorer af/for klima-skærmen, inkl. tagkonstruktion, ydervægge, yderdøre (uden glas), fundament, terrændæk, kælderyder-vægge og dæk over uopvarmet kælder. Fordi disse konstruktioner i et vist omfang er skjulte, må regi-strering om nødvendigt ske efter et kvalificeret skøn. Den uddannede skal derfor have kendskab til sæd-vanlig konstruktionspraksis for den pågældende bygningstype og byggeår
- orientering, opbygning, isoleringsevne, tæthed, lys- og skyggeforhold af/for vinduer og yderdøre med glas. Den uddannede skal bl.a. kunne skelne mellem ældre termoruder og nyere ”energiruder” med og uden ”varm kant” hhv. mellem almindeligt glas og energiglas i forsatsvinduer/koblede vinduer
- varmekilders art og virkningsgrad. Den uddannede skal kunne skelne mellem et betydeligt antal forskel- lige kedeltyper, varmevekslertyper, varmepumpetyper osv.
- Energimærkningsordningens særlige regler for behandling af supplerende varmekilder, fx brænde- - ovne - varmefordelingsanlæg, herunder tab, som afsættes uden for klimaskærmen, og nødvendige fremløbs-
temperaturer ved vandbåren rumvarme - varmtvandsbeholder og fordelingsanlæg til varmt brugsvand
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- b-faktorer for de enkelte elementer i installationer til rumopvarmning og varmt brugsvand - elforbrug til pumper i varmeanlægget. Den uddannede skal kunne skelne mellem en lang række forskel-
lige pumper, som findes i den danske bygningsmasse - VE-anlæg herunder solvarme, solceller, husstandsvindmølle, varmepumper mv. - ventilationsanlægs art og typiske varmetab, herunder virkningsgrad af evt. varmegenvinding. elforbrug
til mekanisk ventilation/udsugning. Den uddannede skal kunne skelne mellem et betydeligt antal for-skellige typer anlæg til lufttransport
- overslagspriser for og besparelsespotentiale ved energirenoveringstiltag - de overordnede krav til en certificeret BedreBolig rådgiver-virksomhed, herunder bekendtgørelser og
vejledninger, tjeklister, kvalitetsstyringssystem mv. - helhedsorienteret rådgivning og renovering, herunder den arkitektonisk vellykkede energirenovering.
Uddannelsen skal give eksempler både på arkitektonisk vellykkede og uheldige arbejder i et bredt udsnit af bygningstyper
- nyttige redskaber inden for salg og marketing for en mindre virksomhed, herunder eksempler på god markedsføring, den gode dialog mv.
Færdigheder, den uddannede kan:
- analysere de forhold i en bygning, som har indflydelse på den energimæssige ydeevne - anvende de beregningsværktøjer, som er tilknyttet de to ordninger - anvende historisk tegningsmateriale og evt. anden dokumentation, fx i relation til registrering af klima-
skærmens opbygning, isoleringsevne mv., da disse konstruktioner i et vist omfang er skjulte - analysere og registrere (herunder opmåle) de forhold i et enfamiliehus, som har indflydelse på den
energimæssige ydeevne, jf. viden fra det fælles grundmodul og ovennævnte, og indrapportere oplysnin-ger i en af Energistyrelsen udpeget software
- vurdere relevans og kvalitet af de automatisk generede besparelsesforslag af beregningsværktøjet ift. arkitektoniske forhold, praktisk gennemførlighed, indeklima, brugeradfærd, komfort, overslagspriser for udførelse, besparelsespotentiale m.v.
- foreslå og vurdere relevans og kvalitet af supplerende besparelsesforslag ud over de automatisk genere- - rede, fx ved at integrere bedre arkitektonisk kvalitet, bygningsejers ønsker om forandringer i bygningen,
levetidsbetinget behov for udskiftning af bygningsdele, kombinationer af tiltag, som giver bedre omkost-ningseffektivitet og/eller ved andre tilpasninger, som er relevante i den pågældende situation
- afdække en boligejers behov, ønsker og muligheder med hensyn til vedligeholdelse og ændringer i boli-gen, ikke kun energimæssigt men også i forhold til generelle renoveringsønsker.
- give forslag til vedligehold og/eller ændringer, som er attraktive for boligejer (herunder mht. økonomi, praktisk gennemførlighed og indeklima), energibesparende samt teknisk og arkitektonisk forsvarlige
- udarbejde en BedreBolig-plan, herunder udvælge de mest relevante forslag til energirenovering og evt. andre renoveringsønsker og beskrive forslagene i præcis og letforståelig prosa
- yde helhedsorienteret rådgivning til boligejeren om energirenovering og evt. andre renoveringsønsker, herunder praktisk energieffektivisering, energiforsyning, arkitektoniske forhold og energirigtig adfærd.
Kompetencer, den uddannede kan:
- formidle klart og tydeligt formål og indhold med BedreBolig-ordningen over for bygningsejer, herunder de forskellige BedreBolig ydelser (rådgivning, BedreBolig-plan mv.)
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- tage ansvar for egen rådgivning - tilegne sig ny viden på området og indgå i fagligt og tværfagligt samarbejde med en professionel tilgang.
Modul Vf7: Energikonsulent I Uddannelsesinstitutionen har tillige anbefalinger til den studerende for at sikre dennes gennemførsel. Anbefalin-gerne kan bygge på en test af det faglige grundniveau. Henvendelse til institutionen for nærmere information herom. Ved anmodning om certificering hos Energistyrelsen skal der vedlægges bevis for beståelse af oven-nævnte prøve, dokumentation af faglig baggrund og en akkrediteret kvalitetsstyringsbeskrivelse for firmaet.
Prøveform: Skriftlig prøve med praktisk forlæg på 2 + 6 timer. Prøveformen uddybes i punkt A.15 i bilag A: Prø-veformer.
Indhold: Teoretisk indsigt i, og praktiske øvelser i, at udarbejde et Energimærke for enfamiliehuse. Læs videre på Energistyrelsens hjemmeside om Energikonsulenten.
Grundmodulets første del er en teoretisk opkvalificering fælles for Energikonsulent I og BedreBolig I. Modulets anden del er praktisk og deltageren vælger mellem to retninger: EK I og/eller BB I. De to ret- ninger afsluttes med hver sin prøve, hvor både modulets teori og retningens praktik dokumenteres.
Viden, den uddannede kan udvise overblik over og kan i fornødent omfang detaljeret beskrive:
- regler, vejledninger og værktøjer, som er fælles for EMO og BB ordningerne, herunder Bygningsregle-mentet, beregningsværktøjer, regler om konsulentens ansvar, habilitet og uvildighed samt ”Energiløs-ninger til klimaskærm og installationer” fra Videncenter for Energibesparelser i Bygninger
- opbygning, isoleringsevne (under hensyntagen til evt. kuldebroer), tæthed og b-faktorer af/for klima-skærmen inkl. tagkonstruktion, ydervægge, yderdøre (uden glas), fundament, terrændæk, kælderyder-vægge og dæk over uopvarmet kælder. Fordi disse konstruktioner i et vist omfang er skjulte, må regi-strering om nødvendigt ske efter et kvalificeret skøn. Den uddannede skal derfor have kendskab til sæd-vanlig konstruktionspraksis for den pågældende bygningstype og byggeår
- orientering, opbygning, isoleringsevne, tæthed, lys- og skyggeforhold af/for vinduer og yderdøre med glas. Den uddannede skal bl.a. kunne skelne mellem ældre termoruder og nyere ”energiruder” med og uden ”varm kant” hhv. mellem almindeligt glas og energiglas i forsatsvinduer/koblede vinduer
- varmekilders art og virkningsgrad. Den uddannede skal kunne skelne mellem et betydeligt antal forskel- lige kedeltyper, varmevekslertyper, varmepumpetyper osv.
- Energimærkningsordningens særlige regler for behandling af supplerende varmekilder, fx brænde- - ovne - varmefordelingsanlæg, herunder tab, som afsættes uden for klimaskærmen, og nødvendige fremløbs-
temperaturer ved vandbåren rumvarme - varmtvandsbeholder og fordelingsanlæg til varmt brugsvand - b-faktorer for de enkelte elementer i installationer til rumopvarmning og varmt brugsvand
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- elforbrug til pumper i varmeanlægget. Den uddannede skal kunne skelne mellem en lang række forskel- lige pumper, som findes i den danske bygningsmasse
- VE-anlæg herunder solvarme, solceller, husstandsvindmølle, varmepumper mv. - ventilationsanlægs art og typiske varmetab, herunder virkningsgrad af evt. varmegenvinding. elforbrug
til mekanisk ventilation/udsugning. Den uddannede skal kunne skelne mellem et betydeligt antal for-skellige typer anlæg til lufttransport
- overslagspriser for og besparelsespotentiale ved energirenoveringstiltag - de overordnede krav til et certificeret energimærkningsfirma - proceduren for teknisk revision - proceduren for de forskellige typer af energimærker, fx inden for nybyggeri og energimærkning efter
faktisk forbrug - nyeste tiltag inden for ordningen - nyeste kvalitetstal inden for ordningen - typiske fejl i energimærkningsrapporterne - kravene til habilitet og uvildighed i forhold til nybyggeri- og energimærkning.
Færdigheder, den uddannede kan:
- analysere de forhold i en bygning, som har indflydelse på den energimæssige ydeevne - anvende de beregningsværktøjer, som er tilknyttet de to ordninger - anvende historisk tegningsmateriale og evt. anden dokumentation, fx i relation til registrering af klima-
skærmens opbygning, isoleringsevne mv., da disse konstruktioner i et vist omfang er skjulte - analysere og registrere (herunder opmåle) de forhold i et enfamiliehus, som har indflydelse på den
energimæssige ydeevne, jf. viden fra det fælles grundmodul og ovennævnte, og indrapportere oplysnin-ger i en af Energistyrelsen udpeget software
- vurdere relevans og kvalitet af de automatisk generede besparelsesforslag i beregningsværktøjet ift. ar-kitektoniske forhold, praktisk gennemførlighed, indeklima, komfort, brugeradfærd, overslagspriser for udførelse, besparelsespotentiale m.v.
- foreslå og vurdere relevans og kvalitet af supplerende besparelsesforslag ud over de automatisk genere-rede, f.eks. ved at integrere bedre arkitektonisk kvalitet, levetidsbetinget behov for udskiftning af byg-ningsdele, kombinationer af tiltag, som giver bedre omkostningseffektivitet og/eller ved andre tilpasnin-ger, som er relevante i den pågældende situation
- udarbejde energimærkningsrapport, herunder udvælge de mest relevante forslag og beskrive forslagene i præcis og letforståelig prosa.
Kompetencer, den uddannede kan:
- formidle klart og tydeligt formål og indhold med energimærkningsordningen for enfamilieshuse over for bygningsejer, herunder bl.a. rentabiliteten af besparelsesforslagene
- tage ansvar for egen rådgivning - tilegne sig ny viden på området og indgå i fagligt og tværfagligt samarbejde med en professionel tilgang.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Modul Vf 8: Ventilationsteknik – måling og indregulering Omfang: 5 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Modul Ob2: Boligens indeklima
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af et kort eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prøveformer
- Målinger af luftmængder og beregning af luftskiftebehov på overbliksplan for forskellige bygnings-typer
- Arbejde med indregulering af fysisk anlæg - Analyse af sammenhæng mellem ventilationsanlæg i en større bygning og målinger af indeklimaet - Brug af forskellige typer styring – herunder bla. CTS styring og forskellige sensortyper - Anvisning af konkrete tiltag til at forbedre indeklima eller spare på energien
Viden, den uddannede har:
- Viden om grundlæggende opbygning af ventilationsanlæg i bolig og erhvervsbygninger - Viden om lovgivning og regler for ventilation - Viden om og erfaringer med målinger der kan påvise om ventilationsanlæg er korrekt indreguleret - Viden om fejltyper og løsninger der kan få et eksisterende ventilationsanlæg til at fungere bedre - Viden om og erfaringer med målinger af indeklima
Færdigheder, den uddannede kan:
- Kan måle og beregne luftstrømme i ventilationsanlæg - Kan beregne behov for luftskifte efter en bygnings funktion - Kan beregne SEL-værdier ud fra måling af luftstrømme og mærkeplader på ventilationsmotorer for
et ventilationsanlæg - Kan beregne tryktab i ventilationsrør - Kan anvise energibesparende tiltag på ventilationsanlæg og skitsere projekter til at gennemføre
dette - Kan udføre beregninger på besparelser ved gennemførelse af energibesparende tiltag på ventilati-
Kompetencer, den uddannede kan:
- Registrere ventilationsanlæg i bygninger korrekt til brug for vurdering af energiforbrug og mulighe-der for besparelser
- Projektere og tilrettelægge udførelsen af arbejder på ventilationsanlæg.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Modul Vf 9: Ventilationsteknik - Dimensionering Omfang: 10 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået VF 8 Ventilationsteknik
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af eksamensportfolio. Prøveformen uddybes i punkt A.10 i bilag A: Prø-veformer
Modulet omfatter generelt teori og metoder til dimensionering af ventilationsanlæg i boliger og institutio-ner.
- Opbygning af ventilationsaggregater og tilhørende komponenter: spjæld, filtre, varme- og køleflader samt genvinding
- Termisk- og atmosfærisk indeklima - Ventilationsprincipper CAV og VAV - Volumenstrømme og nødvendig tilførsel af udeluft - Sikkerhedsforanstaltninger i ventilationsanlæg: brand, frost og røg - Lyd i ventilationssystemer - Drift og vedligeholdelsesprocedurer, herunder måleteori og indregulering - Styrings- og reguleringsteori
Viden, den uddannede har:
- Viden om grundlæggende opbygning af ventilationsanlæg i bolig og erhvervsbygninger - Viden om lovgivning og regler for ventilation - Viden om dimensionering af ventilationsanlæg og dets komponenter - Viden om ventilations- og indeklimamålinger - Viden om fejltyper og løsninger der kan få et eksisterende ventilationsanlæg til at fungere bedre
Færdigheder, den uddannede kan:
- Kan beregne luftstrømme og tryktab i ventilationsanlæg efter en bygnings funktion - Kan beregne behov for luftskifte efter en bygnings funktion - Kan anvise energibesparende tiltag på ventilationsanlæg og udføre beregninger heraf - Kan dimensionere ventilationsanlæggets komponenter - Projektere og dokumentere et ventilationsanlæg efter gældende regler, herunder brand, og under
hensyntagen til funktions-, indeklima- og driftsmæssige krav samt krav til økonomiske, energibe-sparende og miljømæssige hensyn
Kompetencer, den uddannede kan:
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- Projektere og tilrettelægge ventilationsanlæg med tilhørende automatik, indregulering og energi-forbrug
- Kan vurdere, rådgive og træffe beslutninger i overensstemmelse med gældende love, regler og nor-mer vedrørende indeklima/ventilationsanlæg
Fagrække til delautorisation EL
Vf 10 - 1, delautorisation EL: Grundlæggende EL-teknisk beregninger på installationer Omfang: 10 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af en synopsis. Prøveformen uddybes i punkt A.1 i bilag A: Prøvefor-mer.
- udførelse og drift af EL-tekniske boliginstallationer i henhold til gældende love, bekendtgørelser og stan-darder
- grundlæggende beregning af EL-tekniske kredsløb og EL-tekniske maskiner - grundlæggende matematik.
Viden, den uddannede har:
- udviklingsbaseret viden om EL-tekniske boliginstallationers opbygning, anvendte komponenter og deres funktion
- udviklingsbaseret viden om gældende love, bekendtgørelser og standarder inden for området, herunder stærkstrømsbekendtgørelsen og tilhørende standarder
- forståelse for stærkstrømsområdets teori og dens betydning for el-tekniske installationers og anlægs funktioner
- viden om stærkstrømsområdets passivkomponenter og deres anvendelse - forståelse for metoder og værktøjer til beregning af EL-tekniske kredsløb - forståelse for virkemåden og den praktiske opbygning af EL-tekniske maskiner på grundlæggende niveau - viden om grundlæggende, relevante matematiske metoder.
Færdigheder, den uddannede kan:
- udføre og drifte EL-tekniske boliginstallationer - vurdere problemstillinger og gennemføre praksisnære løsninger inden for stærkstrømsområdet samt
formidle disse løsninger - anvende centrale matematiske metoder - udføre beregning af almindeligt forekomne EL-tekniske kredsløb opbygget af passivkomponenter.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Kompetencer, den uddannede kan:
- håndtere planlæggelsen og udførelsen af EL-tekniske boliginstallationer under anvendelse af den nyeste teknologi i et fagligt og tværfagligt samarbejde
- i en struktureret sammenhæng tilegne sig ny viden i relation til stærkstrømsområdets grundlæggende teori.
Vf 11 - 2, delautorisation EL: Installation og dokumentation Omfang: 10 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af en synopsis. Prøveformen uddybes i punkt A.1 i bilag A: Prøveformer.
- planlægning og projektering af EL-tekniske boliginstallationer i henhold til gældende love, bekendtgørel-ser og standarder
- software til tegning og dokumentation af tekniske installationer - normer for teknisk dokumentation.
Viden, den uddannede har:
- forståelse for dokumentation af EL-tekniske installationer under hensyntagen til gældende love, be-kendtgørelser og standarder inden for området
- viden om udformning af projektrapporter, afhandlinger og manualer - viden om gældende bekendtgørelser og standarder inden for EL-installationer - viden om EL-tekniske kredsløbsskemaer.
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende de metoder og værktøjer, der skal bruges til at planlægge, projektere og dokumentere EL-tek-niske installationer
- vurdere installationsformer samt vælge relevante, tidssvarende og økonomisk fordelagtige løsninger inden for det EL-tekniske område
- udarbejde tidssvarende dokumentation af arbejde - vurdere anlægsformer ud fra installations- og dokumentationsbehovet samt vælge relevante, tidssva-
rende og økonomisk fordelagtige løsninger inden for området - anvende og formidle viden og data.
Kompetencer, den uddannede kan:
- håndtere udførelsen af EL-tekniske installationer under anvendelse af den nyeste teknologi i et fagligt og tværfagligt samarbejde
- håndtere og sikre korrekt teknisk dokumentation.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Vf 12 - 3, delautorisation EL: Bygningsinstallation Omfang: 5 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af en synopsis. Prøveformen uddybes i punkt A.1 i bilag A: Prøvefor-mer.
Indhold: Planlægning, projektering, udførelse, drift, eftersyn og vedligeholdelse af EL-tekniske bygningsinstallati-oner.
Viden, den uddannede har:
- viden om EL-tekniske bygningsinstallationers opbygning, anvendte komponenter, deres funktion og energimæssige konsekvenser
- viden om gældende bekendtgørelser og standarder inden for området - forståelse for begreber og metoder og kan forstå anvendelsen i relation til området.
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende de værktøjer og metoder der skal bruges i forhold til at planlægge, projektere, dokumentere, idriftsætte og servicere EL-tekniske bygningsinstallationer
- vurdere anlægsformer samt vælge relevante, tidssvarende og økonomisk fordelagtige løsninger inden for området
- vurdere og gennemføre praksisnære problemløsninger inden for området under hensyntagen til energi- og miljøtekniske forhold.
Kompetencer, den uddannede kan:
- i faglige og tværfaglige sammenhænge projektere, tilrettelægge og styre udførelsen af EL-tekniske byg-ningsinstallationer med en professionel tilgang
- håndtere udviklingsorienterede situationer i relation til det EL-tekniske området.
Vf 13 - 4, delautorisation EL: Kvalitet, sikkerhed og miljø Omfang: 5 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af en synopsis. Prøveformen uddybes i punkt A.1 i bilag A: Prøveformer.
- kvalitet, kvalitetssikring og kvalitetsstyring - miljø og miljøledelse - arbejdsmiljø, sikkerhed og trivsel - relevante love og regler vedrørende miljø og arbejdsmiljø.
Viden, den uddannede har:
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- viden om arbejdsbetingede sygdomme og brancherelevante arbejdsmiljøproblemer samt miljøforhold og miljøpolitik
- viden om gældende lovgivning og branchekrav vedrørende kvalitet, sikkerhed og arbejdsmiljø samt miljø
- forståelse for anvendelsen af relevante styresystemer til ledelse og sikring af sikkerhed og arbejdsmiljø.
Færdigheder, den uddannede kan:
- vurdere arbejdsmiljømæssige problemstillinger og miljøforhold samt kvalitetsbehov - i overensstemmelse med gældende lovgivning, regler og branchekrav udvikle, opbygge, implementere,
vedligeholde og anvende relevante styresystemer til sikring af kvalitet, sikkerhed og arbejdsmiljø samt miljø
- kvalitetssikre og udarbejde vedligeholdelsesplan for installation, projekt og entreprise og formidle pla-ner til relevante brugere.
Kompetencer, den uddannede kan:
- i en struktureret sammenhæng udvikle en ledelsespraksis inden for arbejdsmiljø, miljø og kvalitet over for medarbejdere og interessenter
- håndtere et autorisationsmæssigt ansvar over for kunder, myndigheder og øvrige samarbejdspartnere.
Vf 14 - 5, delautorisation EL: Boliginstallation til delautorisation Omfang: 5 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af en synopsis. Prøveformen uddybes i punkt A.1 i bilag A: Prøveformer.
- planlægning, projektering, udførelse, drift, eftersyn og vedligeholdelse af EL-tekniske installationer i bo-liger i henhold til gældende love, bekendtgørelser og standarder
- projektering og udførelse af intelligente bygningsinstallationer (IBI) til styring og regulering af boligers drift og energieffektivisering samt projektering og udførelse af solcelleinstallationer tilsluttet boliginstal-lationer.
Viden, den uddannede har:
- viden om de særlige bestemmelser/standarder for EL-tekniske installationer i boliger, lægmandstavler og solcellesystemer tilsluttet selvstændige boliger
- forståelse for intelligente bygningsinstallationer (IBI) til styring af bygningers drift og energieffektivise-ring
- viden om begreber og metoder og kan forstå anvendelsen af disse i relation til området.
Færdigheder, den uddannede kan:
- vurdere anlægsformer inden for delautorisationens område samt vælge relevante, tidssvarende og øko-nomisk fordelagtige løsninger inden for delautorisationens område
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- vurdere og gennemføre praksisnære problemløsninger inden for delautorisationens område under hen-syntagen til energiforhold.
Kompetencer, den uddannede kan:
- håndtere EL-tekniske installationer i boliger – herunder IBI og solcelleanlæg – under anvendelse af den nyeste teknologi
- håndtere udviklingsorienterede situationer i relation til delautorisationsområdet - deltage i fagligt og tværfagligt samarbejde inden for området for delautorisationer med en professionel
tilgang - håndtere et autorisationsmæssigt betinget ledelsesansvar som fagligt ansvarlig.
Fagrække til delautorisation VVS
Vf 15 - 1, delautorisation VVS: Grundlæggende VVS-tekniske begreber Omfang: 10 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af en synopsis. Prøveformen uddybes i punkt A.1 i bilag A: Prøvefor-mer.
- dokumentation af installationer - software til tegning og dokumentation af tekniske installationer - normer for teknisk dokumentation - teknisk beregning af VVS-anlæg ved hjælp af relevante og tidssvarende matematiske og discipliner og
værktøjer - grundlæggende matematik.
Viden, den uddannede har:
- viden om standarder for teknisk dokumentation - viden om centrale regler og normer inden for VVS-tekniske anlæg - centrale matematiske og fysiske metoder og værktøjer til beregning af energiforsyningsanlæg samt byg-
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende tidssvarende og relevante værktøjer til formidling, kommunikation og dokumentation - måle og vurdere data i relation til tekniske problemstillinger - anvende matematiske discipliner og værktøjer til konstruktion af VVS-tekniske systemer og anlæg.
Kompetencer: Den uddannede kan:
- håndtere og sikre korrekt teknisk dokumentation.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Vf 16 - 2, delautorisation VVS: Sanitet Omfang: 10 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund af et kort individuelt projekt. Prøveformen uddybes i punkt A.2 i bilag A: Prøveformer.
Indhold: Udluftede og ikke-udluftede spildevandsinstallationer, regnvands- og drænvandsinstallationer, pumpe-anlæg, materialer, korrosion, sikring mod brand og støj. Brugsvandsinstallationer, installationsgenstande, varmt-vandsbeholdere, cirkulation, isolering, trykforøgning, vandbehandling, materialer, korrosion, støj.
Viden, den uddannede har:
- viden om projektering og dimensionering af samt etablering og varetagelse af drift og vedligehold af sa-nitetstekniske forsyningsanlæg
- forståelse for anvendelsen af materialer samt korrosion og sikring mod brand og støj.
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende metoder i forhold til at projektere og dimensionere sanitetstekniske forsyningsanlæg - etablere og varetage drift og vedligehold af sanitetstekniske forsyningsanlæg - vurdere installationsformer og vælge relevante og tidssvarende løsninger samt formidle løsningsforslag
Kompetencer, den uddannede kan:
- håndtere og tilrettelægge udførelsen af arbejder på sanitetstekniske forsyningsanlæg i et fagligt og tværfagligt samarbejde vurdere, rådgive og træffe beslutninger i overensstemmelse med gældende love, regler og normer vedrørende sanitetstekniske forsyningsanlæg
- tilegne sig ny viden om gældende love, regler og normer vedrørende sanitetstekniske forsyningsanlæg.
Vf 17 - 3, delautorisation VVS: Varmeinstallation bolig Omfang: 5 ECTS.
Prøveform: Mundtlig prøve på baggrund et kort individuelt projekt. Prøveformen uddybes i punkt A.2 i bilag A: Prøveformer.
Indhold: Boligers varmetab og energibehov. Varmeanlæg, herunder producerende -, fordelings- og afgivende anlæg, pumper og isolering.
Viden, den uddannede har:
- viden om boligers varmetab og energibehov - forståelse for projektering og dimensionering samt etablering og varetagelse af drift og vedligeholdelse
af mindre varmeanlæg med tilhørende automatik.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Færdigheder, den uddannede kan:
- anvende metoder til at beregne og dokumentere boligers varmetab og energibehov - anvende værktøjer til at projektere og dimensionere mindre varmeanlæg - etablere og varetage drift og vedligeholdelse af mindre varmeanlæg med tilhørende automatik - vurdere forskellige varmeinstallationer til boliger og vælge relevante og tidssvarende løsninger samt ud-
arbejde og formidle løsningsforslag til samarbejdspartnere.
Kompetencer, den uddannede kan:
- håndtere og tilrettelægge udførelsen af arbejder på mindre varmeanlæg med tilhørende automatik i fagligt og tværfagligt samarbejde
- i et fagligt og tværfagligt samarbejde vurdere, rådgive og træffe beslutninger i overensstemmelse med gældende love, regler og normer vedrørende varmeanlæg med tilhørende automatik.
Vf 18 - 4, delautorisation VVS: Kvalitet, sikkerhed og miljø Omfang: 5 ECTS.
Forudsætninger: Gennemført og bestået Fag 1, delautorisation VVS: Grundlæggende VVS-tekniske begreber.
Prøveform: Mundtlig prøve kombineret med en erhvervscase. Prøveformen uddybes i punkt A.6 i bilag A: Prøve-former.
- kvalitet, kvalitetssikring og kvalitetsstyring - miljø og miljøledelse - arbejdsmiljø, sikkerhed og trivsel - relevante love og regler vedrørende miljø og arbejdsmiljø.
Viden, den uddannede har:
- viden om arbejdsbetingede sygdomme og brancherelevante arbejdsmiljøproblemer samt miljøforhold og miljøpolitik
- viden om gældende lovgivning og branchekrav vedrørende kvalitet, sikkerhed og arbejdsmiljø samt miljø
- forståelse for anvendelsen af relevante styresystemer til ledelse og sikring af sikkerhed og arbejdsmiljø.
Færdigheder, den uddannede kan:
- vurdere arbejdsmiljømæssige problemstillinger og miljøforhold samt kvalitetsbehov i overensstemmelse med gældende lovgivning, regler og branchekrav udvikle, opbygge, implementere, vedligeholde og anvende relevante styresystemer til sikring af kvalitet, sikkerhed og arbejdsmiljø samt miljø
- kvalitetssikre og udarbejde vedligeholdelsesplan for installation, projekt og entreprise og formidle pla-ner til relevante brugere
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Kompetencer, den uddannede kan:
- i en struktureret sammenhæng udvikle en ledelsespraksis inden for arbejdsmiljø, miljø og kvalitet over for medarbejdere og interessenter (fra VVS)
- håndtere et autorisationsmæssigt ansvar over for kunder, myndigheder og øvrige samarbejdspartnere.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Formelle krav til opgaver med skriftligt udgangspunkt
Nedenstående krav gælder for alle prøveformer med et skriftligt element.
Opgavers forside: Forsiden indeholder følgende oplysninger:
- uddannelsens navn og fagets navn - titel og evt. undertitel - den studerendes fulde navn - vejleders/undervisers navn - uddannelsesinstitutionens navn - måned og år - påtegning, hvis materialet skal håndteres fortroligt - antal tegn inkl. mellemrum (figurer tæller for ét tegn).
Opgaver skal have en læsevenlig struktur og være skrevet på korrekt dansk, med mindre andet sprog er valgt.
Opgavers omfang i antal normalsider: Omfanget af skriftlige opgaver er opgjort i antal normalsider og ikke i sideantal. En normalside er 2400 anslag inkl. mellemrum. En figur tæller ét anslag. Forside, indholdsfortegnelse og eventuelle bilag indgår ikke i opgørelsen af antal normalsider. Der er ikke noget krav til eller maksimum på antal fysiske sider. Det vil dermed sige, at en opgave på maksimum 8 normalsider er svarende til 8 x 2400 anslag inkl. mellemrum, hvor forside, indholdsfortegnelse og bilag er ud over de 8 normalsider. Antallet af fysiske sider på opgaven vil afhænge af antallet af figurer mv.
Aflevering af skriftlige opgaver: Opgaver afleveres efter uddannelsesinstitutionens retningslinjer.
A.1 Mundtlig prøve på baggrund af synopsis
Prøveformen er kendetegnet ved:
- at den studerende selv formulerer prøvespørgsmålet gennem sin problemformulering eller hypotese - at den studerende selv vælger metodemæssige overvejelser, herunder både teori- og datagrundlaget
for eksaminationen og præsenterer eksaminator og censor for det i en synopsis.
Synopsens indhold: Synopsen skal indeholde følgende elementer:
- indledning, problemstilling, problemformulering samt evt. afgrænsning - metodevalg og teori, som kan skabe belæg for og begrunde forandring i praksis - hvilket empiriske data, der skal indsamles, og hvordan - hvordan data skal analyseres og hvilke kritiske overvejelser bør indgå - litteraturliste.
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
Synopsen skal forholde sig kritisk og refleksivt til genstandsfelt samt metode og teori. Synopsen er problematise-rende og perspektiverende, således at synopsen lægger op til at diskutere, hvorfor det er relevant/fornuftigt at stille netop de spørgsmål synopsen stiller inden for den givne afgrænsning.
Fremgangsmåden: Fremgangsmåden i forbindelse med en synopsis kan skitseres ud fra følgende spørgsmål:
- det er et problem at… (udgangspunktet, ”undren”) - det er især et problem for… (hvem angår det?) - det skal kunne bruges af… til at… (hvem skal kunne bruge det til hvad i hvilke situationer?) - problemet skyldes… (mulige årsager) - vi vil derfor… (jeres hensigt, forklaring på, fortolke, analysere, anvende, diskutere og så videre) - vi vil undersøge problemet på denne måde… (metode) - vi har tænkt os at forstå problemet ud fra... (teorier) - nogle vigtige ord og begreber er… (begrebsdefinitioner) - vi vil kun beskæftige os med… fordi… (afgrænsning) - foreløbig forestiller vi os disse afsnit i denne rækkefølge… (indhold og disposition).
Disse spørgsmål kan endvidere danne grundlag for en diskussion og fortolkning til prøven, samt hvilken læring det har givet.
Synopsens omfang: Synopsen må maksimalt have et omfang på 4 normalsider.
Bedømmelse: Synopsen er et oplæg til eksamen og tæller ikke med i bedømmelsen. Den studerende får således en karakter på baggrund af den mundtlige eksamination. Der gives en karakter efter 7-trins skalaen.
Mundtlig prøve: Den mundtlige prøve har en varighed på i alt 30 minutter, der har følgende omtrentlige forde-ling:
- 1/4 til et mundtligt oplæg - 2/4 til eksaminationssamtale - 1/4 til votering og tilbagemelding til den studerende.
A.2 Mundtlig prøve på baggrund af et kort individuelt projekt
Et kort projekt er kendetegnet ved:
- at den studerende selv udarbejder en problemformulering eller hypotese - at den studerende selv vælger det teoretiske og empiriske grundlag for det korte projekt - at det skriftlige materiale præsenterer anvendt teori og empiri, der demonstrerer den studerendes evne
til teoretisk og empirisk belysning af problemformuleringen.
Projektets indhold: Det korte projekt skal indeholde følgende elementer:
- problemstilling - problemformulering, evt. i hypoteseform - metodeovervejelser og metodevalg, dvs. valg af teoretisk og empirisk tilgangsvinkel
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
- analyse - konklusion.
Projektets omfang: Det korte projekt har et omfang på maksimum 8 normalsider. Det korte projekt kan suppleres med bilag i form af videooptagelser, interviewoptagelser, links mv.
Bedømmelse: Bedømmelsesgrundlaget er en samlet helhedsvurdering af den skriftlige og den mundtlige præsta-tion. Der er gives en samlet karakter efter 7-trins skalaen.
Mundtlig prøve: Den mundtlige prøve har en varighed på i alt 30 minutter, der har følgende omtrentlige forde-ling:
- 1/4 til et mundtligt oplæg - 2/4 til eksaminationssamtale - 1/4 til votering og tilbagemelding til den studerende.
A.3 Mundtlig prøve på baggrund af et kort gruppeprojekt
Et kort gruppeprojekt er kendetegnet ved:
- at de studerende selv udarbejder en problemformulering eller hypotese - at de studerende selv vælger det teoretiske og empiriske grundlag for det korte projekt - at det skriftlige materiale præsenterer anvendt teori og empiri, der demonstrerer de studerendes evne til
teoretisk og empirisk belysning af problemformuleringen.
Projektets indhold: Det korte gruppeprojekt skal indeholde følgende elementer:
- problemstilling - problemformulering, evt. i hypoteseform - metodeovervejelser og metodevalg, dvs. valg af teoretisk og empirisk tilgangsvinkel - analyse - konklusion.
Gruppens størrelse: Det er muligt at udarbejde det skriftlige korte projekt i grupper på op til maksimalt 4 stude-rende. Den studerende kan dog også vælge at lave en individuel besvarelse.
Projektets omfang: Det korte gruppeprojekt har et omfang på maksimum 8 normalsider for en enkelt stude-rende. Projektopgavens maksimale omfang øges med 4 normalsider pr. studerende i gruppen. Dvs. at:
- for 2 studerende er omfanget maksimalt 12 normalsider - for 3 studerende er omfanget maksimalt 16 normalsider - for 4 studerende er omfanget maksimalt 20 normalsider.
Det korte gruppeprojekt kan suppleres med bilag i form af videooptagelser, interviewoptagelser, links mv.
Bedømmelse: Eksaminationen er med individuel bedømmelse. Det skal derfor være muligt at identificere den enkeltes studerendes bidrag til projektopgaven. Det skal specifikt af det skriftlige projekt fremgå, hvilke dele af
Akademiuddannelse i energiteknologi Studieordning
projektet, den enkelte studerende har udarbejdet. Der gives ikke en selvstændig karakter eller anden bedøm-melse for den skriftlige projektopgave, som er udarbejdet af flere studerende.
Bedømmelsesgrundlaget er en samlet helhedsvurdering af den skriftlige og den mundtlige præstation. Der gives en samlet karakter efter 7-trins skalaen.
Mundtlig prøve: Den mundtlige prøve af hvert enkelt gruppemedlem har en varighed på i alt 30 minutter, der har følgende omtrentlige fordeling:
- 1/4 til et mundtligt oplæg - 2/4 til eksaminationssamtale - 1/4 til votering og tilbagemelding til den studerende.
A.4 Mundtlig prøve på baggrund af langt individuelt projekt
Et langt projekt er kendetegnet ved:
- at den studerende selv udarbejder en problemformulering eller hypotese - at den studerende selv vælger det teoretiske og empiriske grundlag for projektet - at det skriftlige materiale præsente
Apurimac - Taller CENSUR
Studieordning for kandidatuddannelsen i Kemi (cand.scient.) · PDF fileStudienævnet for Kemi, Miljø og Bioteknologi Uddannelsen udbydes i Aalborg ... Prøveform Mundtlig eksamen
Artículo 25, apartado 3. La distritacin electoral ... El juez electoral analiz este tema desde su decisin citada los días 1 y 2 de julio de 1986, sin embargo, censur el párrafo
New Trend CTS konference CTN 2014-09-10 g censur · PDF file 2014. 9. 22. · ”step response test ... Microsoft PowerPoint - Trend CTS konference CTN 2014-09-10_g_censur Author:
Studieordning - KEA Kompetence · PDF file Oversigt over og gennemgang af de obligatoriske modulers omfang, forudsætninger, prøveform, censur, indhold og læringsmål. ... Prøver
Studieordning for Diplomingeniøruddannelsen i kemi og ... · PDF fileKemi, miljø og sundhed ... Prøveform: Skriftlig eller mundtlig eksamen Vurderingskriterier Er angivet i fællesbestemmelserne
Från censur till tryckfrihet; Frankrike i samlingarna ...lup.lub.lu.se/search/ws/files/56155866/KB_i_ord... samlingsverk. En del planschverk från Napoleontiden är för övrigt att
Foto: Miracle Film · PDF file stereotyper og nuancerer holdninger. 8. -10. klasse + ungdomsskoler Land Censur Instruktion Hushpuppy En sanselig film om en lille piges liv i Louisiana,
Introduktion til EU’s adgangsprøveum.dk/da/~/media/UM/Danish-site/Documents/Om-os... · PDF file2014-06-04 · 3 1. Indledning Den prøveform, EU anvender til udvælgelse af kandidater
Biblioteksbl · PDF file biblioteksbladet årsregister 2014 | 1 Biblioteksbladet Årsregister 2014 Alfabetiskt register A Afshari, A., Censur, cykling och sena sagostunder i Singapore
Kvalitetsrapport 2017 · PDF file 2019-10-08 · lighed, demokratisk dannelse og medborgerskab bliver her centrale begreber. ... prøveform i Fysik/kemi, biologi og geografi. Fra 2017
Regler for blodspor- og fersksporprøver · PDF file forhold ut over de satser som gjelder for godtgjørelse til dommere i den aktuelle prøveform, skal dette avtales før end elig
bis ... Guerilla open access manifesto Aaron Swartz 19-21 Folkbiblioteket og merdemokrati Anders Ericson 22-23 ALA, urval och censur Fredrik Larsson 24-25 Ett och annat om Läsandets
VESTITORUL - BCU · PDF file 2010-07-07 · Censur et: Anul II. 15 Aprilie ±92t N v Organ al EparftltJ române unite de Oradea şi revistă de cultură religioasă, Redacţia şi
Studieordning for kandidatuddannelsen i Informatik 2011 ... · PDF file Prøveform: Kombineret skriftlig og mundtlig prøve på baggrund af projektrapport. Prøven foregår som en
1.-Localizar modelos de cart s, 'leerlas cuidadosamente, analizar- s il 1 Icar a 2.- Practicar tomando com modelo , pero tratando de la ramátic no censur y sincero. ica ar 71 crear
MOHID Water in · PDF file 2 | | © 2018 Bentley Systems, Incorporated Action Modulers – Some history •Action Modulers is a private consulting company, located in
Nyhedsbrev #31 - emu · PDF file 2019. 5. 13. · skriftlig censur, status på vejledende opgavesæt, lidt om rollen som tilsynsførende, innovation i undervisningen, EMU, digital
FORSKNINGSARKIVET › ... › scriptum › censur av de handskrivn böckernaa Krave. ptå censur talad e ocks tilå l förmån för den tryckta boken Koncilie. bestämdt ble. a. att
Mira la revista ahora en tu smartphone o · PDF file DL.: SE 1520-2012 Revista Hablemos De Utrera CENSUR cierra el curso empresarial con un acto de convivencia en el que se rindió
Ulvehunden · PDF file 2019. 9. 10. · 1 Ulvehunden 2. – 5. klasse LAND: Frankrig, Luxembourg, USA, 2018 SPROG: Dansk tale CENSUR: Tilladt for alle, men frarådes børn under 7
OM DET VAR DU - ur.se · PDF fileÄr det rätt att inte vittna om man är rädd för sitt liv? ... Vill man leka Gud?) Påverkas vi av det vi konsumerar? Hur mycket? Censur Förutfattade
FILM · PDF file TE SYDNEY CINEMA JOURNAL. Et nyt australsk tidsskrift, der fremkommer i stencileret form. Første num­ mer indeholder artikler om censur og film og religion. CHAPLIN
KA 7. og 9. semester & BA 5. semester, valgfag · PDF filemundtlig prøve efter 7-skalaen med intern censur. Der afsættes tid under seminarer eller øvelser til at introducere/diskutere
Censur er Facebooks eksistensielle dilemma · PDF file 2018. 1. 30. · Facebook for et ironisk opslag om kristne og hvide danskere, har TV-værten og forfatteren Abdel Aziz Mahmoud
EVALUERINGSFUNKTIONEN - · PDF file skala. Bedømmelsen af eksamenspræstationen er foretaget med ekstern censur, og ved bedømmelsen er det ikke den studerendes egen holdlærer, der
TEMA: censur Lilla Hjärtat – Kontext och tolkning · PDF file Grähs, Gunna: Hejhej-böckerna Jaensson, Håkan och Ingela P Arrhenius: Var är alla barnen? Lidbäck, Petter och
Studieordning · PDF file Oversigt over og gennemgang af de obligatoriske modulers omfang, forudsætninger, prøveform, censur, indhold og læringsmål. Bilag 2: Valgfrie moduler inden
MOHID Land – Walkthrough - Action · PDF fileACTION MODULERS MOHID Land Basics Walkthrough Walkthrough for MOHID Land Basic Samples using MOHID Studio Frank Braunschweig Luis
STARTUP - SHARE TO SUCCESS