da da da id da da da da da da da da da da da da da de nb da da da da da de da sv als da da da da de da da da da da da sv sv da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da nb da nb eo en nb nb nb sv nb nb nb it nb nl de da da en de da da de en de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nn nn da da da
Fodby Sogns historie og arkiv
Marie og Hans larsen
Otto og Olga Larsen
Omfatter et kirkesogn der har 4 landsbyer:
Fodby nævnes i 1287 Fothæby som det staves dengang, betyder byen ved ræveskoven.
Bistrup nævnes i 1370 Bistorp som det stavet dengang navn efter biskoppens torp en udflytterbebyggelse muligvis fra Fodby.
Skraverup nævnes i 1370 Skrobberrupp som det stavet dengang er betegnelsen for en udflytterbebyggelse, for øvrigt er betegnelsen torp og rup den samme
Stenbæksholm nævnes i 1484 Stenebeksholm som det staves dengang, vandløbsnavn byen har navn efter Storkebæk (MK u.å. Storkebek), et tilløb til Evegrøften nordøst for byen.
Så er der Fodby old, overdrev, større område til fælles græsning.  Bistrup huse, Møllevænget, her har været en mølle. Skraverup huse, AAlestok huse, Det er sammensat af åen og Stok (Gangbrættet over åen Even) og Fjordbakken, Fjordvænget, Fjordtoften.
Kilder Nordisk Forskingsinstitut Danmarks Stednavne Frede Lund papire.
Skolelærer og præster 1917
Bistrup, Bistrup Huse, Bistrup, Lb., Borgnakke Skov, Bøssevænge, Bøssevænge Huset, Dyves Bro, Evegrøft, Fodby, Fodby Old, Fodby, Lb., Fodbygård, Fodbygård, Hgd., Gammelhavehus, Mellemhave Huset, Møllevænge, Møllevænget, Møllevængethuset, Saltø Skov, Saltø Skovfogedhus, Saltø Skovridderbolig, Skraverup, Skraverup, Lb., Stenbæksholm, Stenbæksholm, Lb., Ydernæs Gården, Ydernæs, Halvø, Ålestokshuse, Øverste Have
Omkring Bistrup har der boet Menesker siden år 800-, det vil sige at der har boet menesker her meget længe. Bistrups navn bliver i alle bøger tolket som biskoppens torp, han ejede Bistrup i ca 1370, det fremgård af jordbøgerne hos Roskildebispen. Biskoppen ejede på det tidspunkt ca. 4000 gårde eller en 1/4 af sjællands landbrugsjord. Bistrup var således den biskopejede torp.
For 200 år siden var alle gårde og huse samlede i landsbyen, de lå tæt sammen. Det var meget brandfarligt, da alle bygninger havde stråtag, blev der ildebrand, kunne det meste af landsbyen let brænde.
De tilhørende jorde dyrkedes i fællesskab, men da  udskiftningen begynte,i Bistrup i 1784, var der en ny fordeling af jordene, hvor hver ejendom fik sit særskilte stykke jord at dyrke uafhængigt af alle andre i landsbyen. I tidens løb flyttede mange ejendomme ud af byen, ud på egen jord.
En torp er en udflytterbebyggelse, en eller flere familier besluttede at dyrke ny jord op i udmarken, de fleste torper er fra år 850-1050.
Kilde: årsskriftet Liv og lev 1991 artiklen Vejen til Fodby af Svend Dahl
I 1600- tallet udgjorde bønder og husmændene ca. 85 % af befolkningen. fordelingen af ejendomme i slutningen af 1600- tallet er ca. således.
Kronen ejede 14700 gårde
Kirken ejede 6ooo gård
Adelige godsejere 26500 gårde
Borgerlige godsejere 10200 gårde
Selvejende bønder 1000 gårde
I 1924 var befolkningstallet i fodby komune 860 indbyggere
Prøv 123hjemmeside gratis i en måned nu!