da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de en da da da da da da da en da da da da de da da da da da da da da da da da da da af da da da da da da da da sv da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Natur og kulturhistorier fra Søhøjlandet
Lynghøjsøerne og Hyrdehøj Skov
Hampen Sø og Palsgård Skov
Linden ved det fattige husmandssted
Af naturvejleder Jan Kjærgaard, Silkeborg Statsskovdistrikt
Ved ethvert hus hører der træer til. Det har været reglen langt tilbage i tiden. Træet skulle både markere, at her var en menneskelig bolig, og det skulle beskytte mod lynnedslag og andet ondt, og endelig kunne det jo også give lidt skygge en varm sommerdag.
Hvis man fra Vrads Station går med naturstien nordpå gennem skoven, kommer man kort efter over en stor dal, før landskabet åbner sig i hede og små delvis tilgroede moser.
Kigger man nu mod øst, kan man nogle hundrede meter ude på heden se, at der står et par skrutryggede træer fuldstændig malplaceret midt i lyngen. Skulle ens nysgerrighed nu være vakt, og man bevæger sig herud, vil man opdage, at her engang har ligget et lille hus. Meget er der ikke tilbage, men man aner et dige, der har omgivet tomten.
Jorden er lidt bedre, og her gror græs i stedet for lyng, og en jordbunke vil ved nærmere undersøgelse vise sig at bestå af sodsværtede teglsten, måske rester af en skorsten? Her har ligget et usselt lille husmandssted, som for længst er forladt igen til fordel for en bedre tilværelse som industriarbejder i byen.
Et sådant husmandsbrug i heden har været meget fattigt, og der har absolut ikke være midler til at købe planter, der ikke var strengt nødvendige.
De to, der står her, er en lind og en pil, og man kan spekulere over, hvor husmanden har skaffet sig disse to træer. Nu er pil jo kendt for at være gode til at spire fra en gren, man stikker i jorden, så man kunne jo forestille sig, at pilen er sådan en gren, han har hentet i det nærmeste krat.
Men hvad med linden, den er jo ikke et normalt skovtræ? Nu viser det sig så, at lind også kan formeres med stiklinge, måske ikke så villigt som pil, men det går endda.
Den art lind, der står her, er småbladet lind, som var den oprindelige skovlind i Danmarks urskov. Stort set forsvandt linden fra vores skove op gennem jernalderen, men ganske få steder har enkelttræer eller bevoksninger overlevet.
Det er netop tilfældet her, mindre end 4 km mod nordvest ligger Holt Krat, og her er lind. Store buske af gamle stævnede linde vokser der her. Gad vide, om det ikke er en nærliggende mulighed, at det er herfra, husmanden i sin tid har hentet sin lind, så han kunne få et godt træ ved sit hus, et træ, som både er smukt og kan give nektar til bier.
Både pil og lind er kendt som gode bitræer henholdsvis tidlig forår og sommer. I eftersommeren har de så kunnet trække på lyngen.
Er det at gå for vidt at antage, at husmanden her har været biavler?
Læs mere om adgangsregler til naturen
Se om en art er fredet
Køb brænde i netbutikken
Se fortidsminder i naturen
Følg med i vandrefalkedagbogen
Find naturoplevelser på kort
Find fugle, træer, insekter og andre arter i Miljøstyrelsens artsleksikon
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden