da en en en en en en en en en fr en en en nb en en da en en en en en en nb nn en da da en da da da da sv da da da sv en da da en nl da da da da da da da da da da da nl da da da da da sv da da da da da da da da it da da da da da da da da da lt da da da da da da en da da da da da de da da da da da en da da da da de da da da da da da da da tr da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da fr da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nl da da da da da da da da da da fr da da da da da fr sv da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da lt eo da da da da da da da en da da da da fr da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da sv sv da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da de da da da en da da sv da nl da da da da da da da da da da da da et da da da da da da da da da da da da fr da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en de da it en da da da en en da da en da nb en nb ja nl da da da da da da cs da da da da da da da de da da da fr da da da da da da da da da sv en da da da da de da nl da da da da da da da da da da de da en da da da da de en nb la da nb da da da da da da da da de da da da de da es da da da pt da nb da fr nl da da da af da da da cs da da da da da da da da de da nb da da da da da da da da da da da es da da da de da da da da da da da de da da da nb en da da da da en nb la nb da da da nb fr nl da da da da da da cs sv da de en da da da da de da da de da da da da da da en da da sv da da sv da da da da sv eo en da da da de da en da nn da da en da en da da da da en en da en da da da da da de da da da de en da da da nb la nb da nb nb da da nb en da nb nb en nl da da da da da da da da da da cs da en da da da da da da da da da da da da de da da da da da da da nl sv da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da de da de da da en da da da nb da da nb da de nl da da da da da da da da da cs it da da da da da da de da nn da da da da da da da en da da de fr en en da da de da da da da da da da de nb nb da da da da en de da en da de da da nb da da da en da da da da da en en da da da da nb da nb nb la nb es da da da nb fr nl da da da da da da da cs da da da da da da en sv da pl da da de da da da nn gl da da da fr sv en da en fy en it ru da da da fy nb es en es en en en da da tr da da id da sv da da he de de da da da da da da da da da da nb da da da en da da da da da da da da da da da da nl fr da da da da da de da da da da da da da da da da da da da en da da da de da da da da da da da de en nb la da sv da da nb da hu da da da da es da eo da da nb da fr nl sv da da da da cs sv da da da da da da da de da de da nb da da da en da da da da da da fr da da de da da da da da da da da da da da da da de da nl da fr en da da da da hu da da nb en da en da da nb da fr nl da da da es da da da da da en da da da da da da da de da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da fr da da de da da da da de da da da da da en da de da da en da en da da da de en da en en en da da da da de da fr en da da da da da sv nb la nb pl da nb fr nl da da en da da da da cs da da da da de sv da da da de da da da da da da da da da da da fr da da de da da da ms da pl da de da da de ms da da da da da da da da de da da da da da nb la da nb da da nb en nl da da da da da da da cs da da da da da da da da da da de da da da da da nb en da da da da da da da da da pl fr da da en nds da da da da da da da da da da de da en nb da da da da da nb fr nl da da kn da da da en cs da da da en da da da sv da da da de da da da da da da da da da da da da it da da da da da da da sv da nds da de da da da da da de da da da da da da pt de da da da fr en nb la nb da da da nb de en da da da da da nb en nl da da da da da da da cs da da da da da da da da da da da da da da de da en da en da sv en da da fr da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da de da da af da da da da da da da da en da de da da de da da da da da da da en nb nb da da da da nb fr nl da da da da ca da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nl fr da da de da da da da da da da da da da da en it en da en da en nb en nb en en en da en nb en da en da en da en nb en da en it en da en nb en da en da en sv en da en da en sv en nn en da en nb en da en da en nb en nb en en en en vi en fr es de en
(PDF) Klinisk kompetencevurdering - Hvidovre Hospital · 2016. 9. 2. · Indholdsfortegnelse 0.0 Forord 1.0 Formålet med Klinisk Kompetencevurdering 2.0 Introduktion til Klinisk Kompetencevurdering - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
af en arbejdsgruppe nedsat af
Det østdanske Specialuddannelsesråd for anæstesi
3.0 Værdigrundlag 4.0 De 18 læringsområder (kompetencekort)
5.0 Beskrivelse af indholdet på kompetencekortene
5.3 Kvantitet og dokumentation 5.4 Mål
6.0 Oversigt over de kompetencekort som tager over en ½ time at afvikle
1. Planlægning af anæstesi og modtagelse af patienten 2. Lejring
3. Luftvejshåndtering 4. IV anæstesi og neuromuskulær blokade
5. Anæstesiapparatur 6. Per-operativ sygepleje
8. Inhalationsanæstesi 9. Regional Anæstesi og perifere blok
10. Anæstesi til laparoskopisk kirurgi
12. Anæstesi til børn 13. Anæstesi til den anæstesiologisk komplekse patient
15. Postoperativ observation og behandling 16. Patientforløb og en fokuseret praksisbeskrivelse
17. Vanskelig luftvejshåndtering – en fokuseret praksisbeskrivelse 18. Sedation
Denne tredje udgave af Klinisk Kompetencevurdering for sygeplejersker i anæstesiologisk
sygepleje er et redskab, der skal bidrage til en struktureret oplæring og specifik evaluering
af kursisten. Klinisk Kompetencevurdering skal ses som et supplement til de fastlagte
evalueringer i den kliniske del af uddannelsen. Evalueringen relateres til konkrete
læringsområder i fagudøvelsen ud fra specifikke mål. Målene relaterer sig til Den Østdanske
Uddannelsesordnings målformuleringer for de kliniske perioder. Beslutningen om at
udarbejde det foreliggende redskab blev vedtaget i Det regionale Specialuddannelsesråd
i Region Øst, september 2005 og 1. udgave udkom i foråret 2007.
Klinisk kompetencevurdering er et væsentligt læringsredskab som supplement til de øvrige
uddannelsesaktiviteter, og intentionen bag tredje udgave har været en tilpasning til nutidig
klinisk praksis med udgangspunkt i essensen af det oprindelige Kompetencedokument.
I alle kompetencekort er der lagt vægt på en systematisk tankegang, arbejdsmetode og
observation. Det har desuden været arbejdsgruppens intention at fremhæve
anæstesisygeplejerskernes ikke-tekniske færdigheder, så disse fremstår mere konkrete og
I oktober 2014 udkom ”Rapporten til beskrivelse af Lærings- og evalueringsmetoder”.
Denne rapport har blandt meget andet været medvirkende til, at et enkelt klinisk
kompetencekort, Patientforløb, nu er udformet som en fokuseret praksisbeskrivelse, mens
der er enighed om, at kompetencekort strukturen bevares for de øvrige kort.
Region Øst blev i maj 2015 akkrediteret af den internationale sammenslutning af
anæstesisygeplejersker, IFNA. IFNA fandt, at Klinisk Kompetencevurdering er et værdifuldt
redskab til at strukturere klinisk uddannelse og ønskede, at sætte fokus på dokumentation
af kliniske læringsudbytter. Dette har vi forsøgt at indarbejde i dokumentet, samtidig med
at vi har bibeholdt den nuværende struktur, som er kendt og velfungerende i klinisk
Det er besluttet at udvide med et enkelt læringsområde, da dokumenterede kompetencer
indenfor sedation efterspørges i klinisk praksis. Revisionen har ud over de ovennævnte
tilføjelser bestået af en gennemgang og opdatering af samtlige kort.
Arbejdsgruppen bag tredje udgave har bestået af følgende medlemmer, som alle er
uddannelsesansvarlige anæstesisygeplejersker på anæstesiafdelinger i Østdanmark: Dorthe
Tofte, Slagelse Sygehus, Lone Grening Bjerg, Bornholms Hospital, Sophie Kjær, Hvidovre
Hospital, Iben Kragh, Rigshospitalet, Helle Clausen, Nordsjællands Hospital, Christina
Sølvsteen Lunde, Gentofte Hospital, Birgit Christensen Riis, Bispebjerg Hospital, Gitte
Winther, Næstved Sygehus, Michael Viking Larsen, Holbæk Sygehus, Dorte Therkildsen,
Køge Sygehus, Hanne Wiinholt, Glostrup Hospital, Sanne Olesen, Roskilde Sygehus, Birgitte
Jørgensen, Nykøbing F. Sygehus og Jakob Vedtofte, Rigshospitalet.
Dorthe Tofte og Jakob Vedtofte har fungeret som tovholdere og mødeledere i
Det foreliggende materiale kan læses i sin helhed, og det henvender sig til både kursister,
praktikvejledere og uddannelsesansvarlige. Materialets indhold er disponeret således, at de
overordnede forudsætninger kan læses i afsnit 1.0 – 5.0, mens de praktiske dele af
kompetencevurderingerne kan læses i afsnit 6.0 og fremefter.
Den reviderede udgave af Klinisk Kompetencevurdering tages i anvendelse for samtlige
kursister pr. 1. september 2016.
I forventning om at tredje udgave vil blive modtaget lige så positivt af klinisk praksis som
de tidligere udgaver, er det håbet, at denne version vil medvirke til at sikre en klinisk
uddannelse af ensartet høj kvalitet, uanset hvor denne gennemføres i regionen.
1.0 Formålet med Klinisk Kompetencevurdering
Klinisk Kompetencevurdering er et redskab til at nå det funktions- og ansvarsområde, der
er beskrevet i Cirkulæret om Specialuddannelsen for sygeplejersker i anæstesiologisk
Klinisk Kompetencevurdering er et styringsredskab for den kliniske
uddannelsesplanlægning. Formålet er at konkretisere og systematisere den kliniske
uddannelse, således at denne er ensartet, dokumenteret og på højt niveau.
Klinisk Kompetencevurdering er udformet indenfor 18 kliniske læringsområder. De kliniske
kompetencevurderinger kaldes i daglig praksis kompetencekort.
Formålet med de enkelte kompetencekort er at præcisere, hvilke konkrete kompetencer der
skal være til stede hos kursisten i bestemte læringsområder af klinisk praksis.
Kompetencekortene bliver derved et arbejdsredskab i den kliniske uddannelse for såvel
kursist som praktikvejleder. Læringsområderne er valgt, enten fordi læringsområdet er en
kernekompetence i den anæstesiologiske sygepleje, eller fordi læringsområdet kan rumme
risiko for alvorlige komplikationer ved et utilstrækkeligt kompetenceniveau. Klinisk
Kompetencevurdering medvirker dermed til at styrke patientsikkerheden, ligesom det kan
ses som en støtte til kvalificering af uddannelsen på udvalgte områder.
Kompetencerne er gjort målbare og i takt med, at den kliniske kompetencevurdering
gennemføres, dokumenteres kompetencerne af kursist og vejleder.
Klinisk Kompetencevurdering nødvendiggør en vedvarende faglig dialog i praktik-
vejledergruppen på det enkelte uddannelsessted, da det er essentielt, at der skabes en
fælles forståelse af niveauet og fælles vilkår for afviklingen af kompetence-vurderingerne.
Ansvaret for at etablere og strukturere denne dialog påhviler den uddannelses-ansvarlige
anæstesisygeplejerske, der må skabe rammerne herfor.
2.0 Introduktion til Klinisk Kompetencevurdering
Klinisk Kompetencevurdering kan opfattes som en hjælp i planlægningen af kursistens kliniske uddannelse. Kompetencekortene er et redskab til at tilrettelægge, strukturere og forme kursistens læreprocesser. Ved hjælp af vejledning og konkret gennemgang af kortene fungerer praktikvejlederen som støtte for kursistens forberedelse af kompetencekortene. Når kursisten, i samråd med praktikvejleder, vurderer at være i besiddelse af de fornødne kompetencer, anvendes kompetencekortene som et måleredskab for praktikvejleder i en vurdering af, hvorvidt kursisten har erhvervet sig kompetencerne på et tilfredsstillende niveau.
Ved gennemførelse af kompetencevurderingen skifter praktikvejlederen rolle fra vejleder til
bedømmer. Det påhviler vejleder at bedømme den aktuelle præstation så nøgternt og
objektivt som muligt uden at lade sig farve af kendskabet til kursistens sædvanlige
niveau. Hvis vejleder vurderer, at kursisten har opnået kompetencerne på et tilfredsstillende
niveau, kan kursisten således i højere grad varetage denne del af praksis selvstændigt.
Gennemførelsen af kompetencekort, Peroperativ sygepleje, kort 6, anses som
retningsgivende for kursistens overgang til selvstændigt klinisk arbejde.
Overgangen fra udøvelse under vejledning til selvstændig udøvelse, skal altid ses i
relation til på den ene side den aktuelle kliniske situation og på den anden side kursistens
Kompetencevurderingerne skal opfattes som en specifik evaluering af kursistens
kompetenceniveau i et bestemt læringsområde og kan derved ses som en støtte i
udarbejdelsen af de skriftlige evalueringer i de enkelte uddannelsesperioder.
I anæstesisygeplejerskens daglige arbejde fremstår den humanistiske tilgang som en
central værdi. Den humanistiske tilgang er ligeværdig med den naturvidenskabelige
orientering. Den humanistiske tilgang betyder, at man som fagperson forsøger at forstå
det af patientens livssituation, der er vigtigt i det aktuelle forløb, så patienten får tillid
til, at sygeplejen udøves på et højt professionelt niveau. Det samlede værdigrundlag kan
konkretiseres i de følgende værdier. Høj faglighed
Ved høj faglighed forstås ekspertise både indenfor det humanistiske og det naturvidenskabelige felt. Den høje faglighed iagttages i de kliniske færdigheder og i de
teoretiske begrundelser. Ligeledes skal høj faglighed komme til udtryk i en omsorgspræget
anæstesisygepleje med nøglebegreber som tillid og empati. Ved høj faglighed forstås
samtidig kursistens evne til at forholde sig refleksivt til egen praksis og herved skabe et
bredere handlingsrepertoire. Tværfaglighed og samarbejde
Her fokuseres på respekt -, indblik i - og forståelse for andres arbejdsopgaver og kompetencer. Respekten skal komme til udtryk ved at være den gode rollemodel og
udmønte sig i at give støtte og opbakning, og samtidig bidrage til en hensigtsmæssig
varetagelse af opgaven. Ligeledes bør der fokuseres på bevidstheden om eget
kompetenceniveau som et væsentligt element, for at kunne bidrage til et effektivt og sikkert
teamsamarbejde. Tillige vægtes en imødekommende – og fleksibel adfærd, hvor
hensigtsmæssig og effektiv kommunikation er et kendetegn for relationen til de mange daglige samarbejdspartnere. Fokus bør være på, at det anæstesiologiske forløb indgår i et
samlet patientforløb, hvor opmærksomheden omkring kvalitet og sikkerhed i
patientovergange er af stor betydning.
Ansvarlighed overfor organisationen og overfor egen uddannelse Ansvarlighed overfor organisationen betyder, at man udviser ansvarlighed overfor
afdelingens retningslinjer, samt at man er tro mod kollektive beslutninger. Ligeledes
betyder ansvarlighed, at man indberetter utilsigtede hændelser og er parat til
vidensdeling i forbindelse dermed. Ansvarlighed anskues også som en økonomisk
bevidsthed overfor anvendelse af afdelingens ressourcer. Ansvarlighed overfor egen uddannelse betyder, at kursisten er den primære ansvarlige for
at opnå den tilstrækkelige kompetence, og at kursisten er ansvarlig for at handle
indenfor eget kompetenceniveau og uddannelsestrin. Ansvarlighed som kursist består i at
tage uddannelsesmæssige initiativer og udvise engagement i det daglige arbejde i et tæt
Anerkendelse og respekt hentyder til at man optræder professionelt overfor alle patienter ud
fra en forståelse for patientens sygdoms- og behandlingsforløb. Holdningen må udtrykkes
som et ligeværd mellem mennesker. Samtidig må den magt, man har som fagperson, forstås
Anerkendelse og respekt i forholdet mellem praktikvejleder og kursist betyder, at man kan
samarbejde professionelt med forståelse for den livshistorie, man hver for sig repræsenterer. Anerkendelse og respekt i det faglige fællesskab betyder på den ene side en
rummelighed overfor de nuancer, der fremtræder i praksis som et udtryk for forskellighed i
uddannelse og erfaringsgrundlag, men på den anden side en fastholden i uddannelsens
4.0 De 18 læringsområder (kompetencekort)
De 18 læringsområder er valgt som indikatorer for den samlede kliniske uddannelse. De er
valgt ud fra at læringsområderne
Udgør en kernekompetence i det kliniske arbejde Indebærer risiko for alvorlige komplikationer ved fejl
De valgte læringsområder er udformet som et kompetencekort med en fastlagt struktur, som
i det efterfølgende vil blive beskrevet. I læringsområderne er indflettet nogle væsentlige
kompetencer, der går på tværs af de ovenfor skitserede læringsområder. Disse kompetencer
inddrages på kompetencekortene, hvor der naturligt er en samhørighed med læringsområdet. Disse tværgående kompetencer er omsorg, kommunikation, samarbejde, etik og hygiejne.
5.0 Beskrivelse af indholdet på kompetencekortene
Den angivne uddannelsesperiode præciserer, hvornår i den kliniske uddannelse
kompetencevurderingen skal foretages. Intentionen med at angive uddannelsesperiode er
at fordele kompetencekortene i hele uddannelsen under hensyn til en hensigtsmæssig
rækkefølge og med en skelen til de øvrige aktiviteter for kursister i uddannelsen.
Uddannelsesperioderne er vejledende, idet der kan være lokale forhold at tage hensyn til og
angives i dokumentet som uddannelsens kronologiske længde fra 0 – 24 måneder.
De angivne forudsætninger på kortet skal senest være til stede hos kursisten, når
kompetencevurderingen gennemføres. Det betyder således, at erfaringsopsamlingen og
kursistens forberedelse af de praktiske og teoretiske kompetencer i tæt tilknytning hertil
kan påbegyndes tidligere. De angivne forudsætninger kan dreje sig om teoretisk
undervisning - lokalt eller regionalt, simulationsundervisning eller undervisning på
uddannelsens teorimoduler. Forudsætninger kan også dreje sig om gennemførelse af andre
Her foretager kursisten løbende en erfaringsregistrering med datoangivelse. Den angivne
kvantitet på det enkelte kort skal være opfyldt før selve kompetencevurderingen. På visse
kort kræves ligeledes dokumentation for den art af erfaringer, der er tale om.
I forbindelse med den løbende erfaringsregistrering er det et krav, at kursisten i tæt
tilknytning til udøvelsen i praksis konkret arbejder med indholdet på kompetencekortet.
Det kan involvere selvstudium jf. de angivne referencer på kortet, gennemgang af kortets
indhold eller dele af det sammen med vejleder. Det kan også involvere kursistens egen
gennemgang af kortets indhold i tæt tilknytning til udøvelsen i praksis og refleksion over
eget kompetenceniveau i forhold til de angivne kompetencer på kortet. Det betyder, at for
at kursisten kan dokumentere en erfaringsregistrering, skal der være foregået en aktivitet i
et givet omfang i tæt tilknytning til udøvelsen af læringsområdet i praksis. Aktiviteten skal
fokusere på de nødvendige færdigheder og den viden, de baserer sig på. Dette vil naturligt
sætte en begrænsning for antallet af kvantiteter, der kan registreres i forbindelse med én
og samme anæstesi. Det anbefales derfor, at erfaringsregistreringen af en enkelt anæstesi
kun involverer et par kompetencekort.
De angivne mål på kompetencekortene er specificeret i forhold til det enkelte
læringsområde og angiver dermed kompetencekortets essenser af læringsområdet. Disse
specifikke mål relaterer sig til den østdanske Uddannelsesordnings målsætninger for de
Kompetencekortene er bygget op ud fra EU’s betegnelse for de tre kompetenceområder,
som indeholdes i Bologna-deklarationens kvalifikationsrammer. En kvalifikationsramme er
en systematisk beskrivelse af de kompetencer, som man opnår gennem uddannelsen.
Kompetencekortene er bygget op på denne måde, fordi det europæiske
uddannelsessamarbejde i tiltagende grad fokuserer på gennemsigtighed i
uddannelsessystemet i tråd med den globale udvikling. Den valgte opbygning vil kunne
fremme et kommende europæisk samarbejde om anæstesiuddannelsen. Der bruges
følgende tre betegnelser for de tre kompetencer: færdigheder, viden og kompetencer.
Bologna-deklarationens definition af disse 3 kompetencer er som følger:
Ved færdigheder forstås kompetencer, som knytter sig til beskæftigelse indenfor
fagområdet. Man skal kunne anvende fagområdets metoder og redskaber og skal kunne
vurdere teoretiske og praktiske problemstillinger samt begrunde og vælge relevante
løsningsmodeller. De angivne færdigheder på kompetencekortet relaterer sig således til
udøvelse af den kliniske del af faget i praksis.
Ved viden forstås, at personen har viden om teori, metode og praksis indenfor en
profession, og man skal kunne forstå samt reflektere over teorier, metode og praksis
indenfor professionen. Den viden, der præciseres på kompetencekortet afspejler det
teoretiske grundlag for de praktiske færdigheder med fokus på en argumentation for den
Ved kompetencer forstås evnen til at kunne håndtere komplekse og udviklingsorienterede
situationer i studie- eller arbejdssammenhænge. Det betegner ligeledes evnen til at kunne
indgå i fagligt og tværfagligt samarbejde med en professionel tilgang. Man skal ligeledes
kunne identificere egne læringsbehov og strukturere egen læring i forskellige
læringsmiljøer. De angivne kompetencer på kompetencekortene vil således være relateret
til kursistens evne til at indgå i det komplekse, tværfaglige arbejdsfelt bl.a. med anvendelse
Nederst på hvert kompetencekort er angivet nogle teoretiske referencer, som gør det
muligt at identificere det teoretiske grundlag for læringsområdet. Referencerne er hentet
fra det oprindelige pensum i Specialuddannelsen, således at teoretisk argumentation for de
praktiske færdigheder understøttes af den gængse litteratur i uddannelsen.
Praktikvejlederen bør have et basalt pædagogisk kendskab for at tilrettelægge
gennemførelsen af kompetencevurderingerne. Endvidere bør såvel vejleder som kursist
have kendskab til læringsmetoderne, der ligger bag.
Læringsmetoder er således betegnelse for de aktiviteter, hvor kursist og praktikvejleder
tilrettelægger den kliniske uddannelse, så de enkelte kompetencekort kan gennemføres –
altså de aktiviteter, der går forud for selve kompetencevurderingen. Da
anæstesiuddannelsen er en praktisk, klinisk uddannelse, der bygger på et teoretisk
fundament, vil to grundlæggende læringsmetoder være udøvelse i praksis og selvstudium.
Udøvelse i praksis relaterer sig til de færdigheder, som kursisten kan mestre, og der sigtes
mod en fortrolighed med de daglige arbejdsopgaver opnået ved øvelse og gentagelse.
Selvstudium er ligeledes en grundlæggende læringsmetode, idet fortrolighed med de
teoretiske begreber, som indgår i det enkelte kompetencekort er en nødvendig
forudsætning i forhold til hver enkelt kompetencevurdering.
Herudover vil de dominerende læringsmetoder være instruktion, vejledning, undervisning
samt refleksion over praksis. I det nedenstående defineres læringsmetoderne:
Instruktion er en stærkt vejlederstyret undervisningsform, som er velegnet til at
lære elementære procedurer som anlæggelse af intravenøs adgang, intubation m.m.
Instruktionen har 5 trin: 1) Vejlederens egen forberedelse 2) Forberedelse af
kursisten 3) Demonstration af underviser 4) Gendemonstration af kursist 5)
Vejledning har til formål at skabe større indsigt og klarhed i udøvelsen af et
fagområde. Vejledning kan enten forekomme som før-vejledning, hvor det tilsigtes
at forberede kursisten i en udøvelse, som ikke er helt kendt eller som efter-
vejledning, hvor man kan diskutere overensstemmelsen mellem planlagt forløb, og
det der faktisk skete. Før-vejledning kan bruges i den tidlige del af uddannelsen,
mens efter-vejledning hører til i de senere faser af uddannelsen.
Undervisning dækker over lærerstyrede aktiviteter udenfor operationsstuen. Det kan
være et regulært underviserstyret foredrag eller en mere dialogorienteret
Refleksion over praksis er en læringsmetode til dybere forståelse af det, man har
oplevet i praksis. Refleksionen perspektiverer ens egen forståelse af de forløb, man
har været en del af. I starten af uddannelsen har kursisten brug for en vejleder, der
kan facilitere refleksionen ved at stille refleksive spørgsmål. Senere i uddannelsen
reflekterer kursisten mere selvstændigt, da det anæstesiologiske erfaringsgrundlag
Evalueringsmetoderne er de instrumenter, som praktikvejlederen anvender i det
afgrænsede tidsrum, typisk et anæstesiforløb, for at kunne vurdere, hvorvidt kursisten har
opnået et tilfredsstillende niveau af færdigheder indenfor et givent læringsområde.
Efterfølgende vurderes den viden, som kursisten er i besiddelse af i form af de teoretiske
begrundelser for det gennemførte anæstesiforløb. De anvendte evalueringsmetoder er
struktureret observation og vurdering af refleksion over praksis. Disse vil i det
Struktureret observation er den direkte observation af kursistens færdigheder i den kliniske
situation. Observationen foretages struktureret ved hjælp af kompetencekortets checkliste
over observerbare færdigheder. I Klinisk Kompetencevurdering er de angivne færdigheder
på det enkelte kompetencekort den checkliste, som bedømmeren anvender til at sikre en
tilstrækkelig detaljering i vurdering af kursistens kompetenceniveau.
Vurderingen af refleksion over praksis er betegnelsen for evalueringen af kursistens evne
til, at beskrive en dybere forståelse af forskellige aspekter i det gennemførte
anæstesiforløb, og hvilke perspektiver denne forståelse rummer fagligt og personligt. I
beskrivelsen fokuseres både på de anæstesiologiske problemstillinger og på de
omsorgsprægede, kommunikative og samarbejdsmæssige problemstillinger. Evalueringen
skal tage stilling til, om kursisten kan skelne mellem væsentligt og uvæsentligt, og
hvorledes kursisten argumenterer for håndteringen af de forskellige problemstillinger.
5.2 Oversigt over de kompetencekort som tager over en ½ time at afvikle
Kompetencekort 6; Peroperativ sygepleje
Kompetencekort 13; Anæstesi til patienter med anæstesiologisk komplekse forløb
Kompetencekort 17; Vanskelig luftvejshåndtering
6.0 Kompetencevurdering i praksis
Hvordan anvendes kompetencekortene i tilrettelæggelsen af uddannelsen – det der går
forud for gennemførsel af et kompetencekort?
Kompetencekortene angiver de kompetencer, der efterspørges indenfor det pågældende
læringsområde - hvad der sigtes mod. Derfor udgør kompetencekortene en rettesnor for
kursisten i forhold til, hvilke kompetencer der skal tilegnes, for at kunne varetage de
konkrete arbejdsopgaver i den kliniske praksis på et tilfredsstillende niveau.
Færdigheder på kompetencekortene fokuserer på de praktiske handlinger, hvor viden er de
teoretiske begrundelser herfor. På denne måde stimulerer anvendelse af
kompetencekortene i den daglige oplæring til kobling mellem teori og praksis. Ligeledes
skaber kompetencekortene en struktur for den oplæring og undervisning, som
praktikvejlederen formidler i den kliniske del af uddannelsen. Kompetencekortene bliver
således et centralt redskab i samarbejdsrelationen mellem kursist og praktikvejleder, og det
anbefales, at kompetencekortene tages med ind på operationsstuerne i det daglige arbejde.
Hvem er ansvarlig for gennemførelsen af kompetencekortene?
De primære ansvarlige for gennemførelsen af kompetencekortene er kursisten og dennes
praktikvejleder. Det er de to, som planlægger afviklingen af kompetencekortene i den
enkelte uddannelsesperiode. Den uddannelsesansvarlige anæstesisygeplejerske er ansvarlig
for den overordnede planlægning af den samlede afvikling af kompetencekortene og at
samtlige kompetencekort er gennemført inden uddannelsen afsluttes.
Det er den uddannelsesansvarliges ansvar at sikre ledelsesmæssig opbakning til, at
rammerne i den kliniske afdeling gør det muligt at afvikle Klinisk Kompetencevurdering i
overensstemmelse med principperne herfor, som beskrevet i dette dokument.
Hvorledes forbereder kursisten sig til en kompetencevurdering?
Det er kursisten, der tager initiativet til kompetencevurderingen, når denne vurderer at
være i besiddelse af de fornødne kompetencer. Det forudsætter dog, at kursisten har
gennemført de anæstesiforløb, som er anført under kvantitet og dokumentation på det
enkelte kort. I forbindelse med denne erfaringsopsamling, er det som tidligere nævnt et
krav, at der i tæt tilknytning til det enkelte anæstesiforløb konkret arbejdes med indholdet
på kompetencekortet. Til hvert anæstesiforløb i erfaringsopsamlingen skal der således være
foregået en aktivitet, der som et minimum involverer dele af indholdet på
kompetencekortet. Efter endt erfaringsopsamling skal kursisten have gennemarbejdet det
samlede indhold på kompetencekortet.
Vejleder og den uddannelsesansvarlige anæstesisygeplejerske skal bidrage til, at det
daglige arbejde tilrettelægges således, at egnede patientkategorier er tilgængelige for
Kursisten skal forud for kompetencevurderingen sikre, at de angivne forudsætninger på
kompetencekortet er til stede. Herefter beder kursisten praktikvejlederne/den
uddannelsesansvarlige om at fastsætte en dag, hvor kompetencevurderingen kan finde
Det anbefales, at der ved opstart af hver uddannelsesperiode lægges en overordnet plan
for, hvornår hvilke kompetencekort skal gennemføres under hensyntagen til, hvilke
patientkategorier kursisten kommer i berøring med i perioden. Dette kan fordele
arbejdsbelastningen og sikre den nødvendige forberedelsestid til det enkelte
Hvorledes forbereder praktikvejlederen sig til at gennemføre en kompetencevurdering?
På hvert kompetencekort er angivet referencer på den litteratur, der danner det teoretiske
grundlag for kompetencen. Det forudsættes at praktikvejlederen er fagligt ajourført og det
anbefales, at den enkelte uddannelsesansvarlige sikrer adgang til alle kompetencekort med
Det er vigtigt, at den praktikvejleder, som skal foretage kompetencevurderingen har gjort
sig klart, hvad der skal til, for at færdigheder, viden og kompetencer er på et
Det er essentielt, at der i praktikvejledergruppen og i samarbejde med den
uddannelsesansvarlige foregår en faglig dialog med henblik på at fastsætte et niveau for
kompetencevurderingen samt skabe grundlaget for, at kursisterne bliver vurderet på de
Hvordan foretages kompetencevurdering i praksis?
På den fastsatte dag udvælges et konkret anæstesiforløb på dagsprogrammet, der svarer til
indholdet på kompetencekortet. Praktikvejlederen vurderer, hvorvidt de angivne
forudsætninger på kompetencekortet er opfyldt. Praktikvejlederen har til opgave at vurdere
kvaliteten af de kliniske færdigheder, som kursisten er i besiddelse af ud fra de punkter,
kompetencekortet angiver under færdigheder, og af den viden kursisten er i besiddelse af i
forhold til spørgsmål angivet under viden. Som tidligere nævnt skifter praktikvejlederen her
rolle fra at være instruktør, supervisor og vejleder til nu at være bedømmer.
Herefter foretager praktikvejlederen en bedømmelse af de kliniske færdigheder i forhold til
de angivne færdigheder. Efterfølgende trækker man sig tilbage fra praksis, hvor kursisten
har ro til at begrunde sine handlinger og besvare de spørgsmål, kompetencekortet angiver
under viden og kompetencer. Sidstnævnte skal kunne som hovedregel kunne gennemføres
på maksimalt 30 minutter, se oversigt over kort som varer længere. Mest optimalt bør
besvarelsen af viden og kompetencer på kompetencekortet foregå umiddelbart efter
anæstesiens afslutning - alternativt sidst på dagen. Det skal understreges, at et
kompetencekort skal gennemføres i en fortløbende proces, der afsluttes indenfor samme
Hvis praktikvejleder vurderer, at kompetenceniveauet hos kursisten er tilfredsstillende,
dokumenteres dette på kompetencekortet. Hvis kompetenceniveauet ikke findes
tilstrækkeligt, gives en feedback til kursisten om de områder, som skal forbedres.
Hvordan vurderer praktikvejlederen hvorvidt kompetenceniveauet er tilstrækkeligt?
Det er essentielt, at der tilstræbes konsensus om, hvad et tilstrækkeligt niveau af
kompetencer indebærer. Dette kræver faglige diskussioner og videndeling blandt
praktikvejledere, den uddannelsesansvarlige og øvrige samarbejdspartnere. Det kan i den
enkelte praktikvejledergruppe udformes som et sæt af mulige svar eller svarnøgler for de
enkelte elementer på kompetencekortene, men uanset fremgangsmåde er det væsentligt at
pointere, at kompetencevurderingen foretages med omhyggelighed og seriøsitet.
En rettesnor for, om kompetenceniveauet er tilstrækkeligt, kan formuleres som et skøn
over, om kursisten er i besiddelse af tilstrækkelige kompetencer indenfor det pågældende
læringsområde i forhold til afdelingens opfattelse af god klinisk praksis.
Hvordan forholder man sig, hvis kompetenceniveauet findes utilstrækkeligt?
De punkter på et kompetencekort, der angives som ikke tilfredsstillende, skal i den
efterfølgende tid være et fokusområde i den kliniske uddannelse. Kursisten skal vejledes i
forhold til, hvorledes kompetencen kan tilegnes. Når kursisten vurderer, at dette er opnået,
aftales en ny dato for gennemførelse af kompetencekortet.
I princippet er der ingen øvre grænse for, hvor mange gange kursisten må tage samme
kompetencekort, men såfremt kompetenceniveauet ikke findes tilstrækkeligt, må
evalueringen munde ud i en strategi for, hvordan kursisten opnår den manglende
Qvist, Palle 2004: Formativ evaluering. Kvalitetsudvikling af læring og undervisning via
Bologna-deklarationen på Videnskabsministeriets hjemmeside:
University of Aberdeen, Framework for Observing and Rating Anesthetists’ Non-Technical
Skills (ANTS) System Handbook v1.0
Lyk-Jensen, Helle Teglgaard et al: N-ANTS håndbog – Et redskab til struktureret
observation af og feedback på anæstesisygeplejerskers ikke-tekniske færdigheder
Planlægning af anæstesi og modtagelse af patient
Planlægning af anæstesi og modtagelse af patienten
Forudsætninger: Lokalundervisning: Præanæstesiologisk vurdering
Mål: At kunne planlægge og udføre anæstesiologisk
sygepleje ved modtagelse af elektive ASA I-II
patienter med tilpasning til den enkelte patients
behov, ønsker og ressourcer
Systematisk indsamle oplysninger og anvende disse i klargøring og planlægning
af anæstesiforløbet: Anæstesijournal, patientjournal og anamnese Tidligere anæstesi Blodprøver herunder type/bas/bak-test Accept til blodtransfusion EKG Luftvejsvurdering Aspirationsrisiko Medicinstatus Almentilstand, psykisk tilstand, bevægeapparat, handikap Allergier Tandstatus Køn, alder, højde og vægt Lokale kliniske vejledninger
Præsentation af sig selv for patienten, herunder: Fokus på patienten når denne ankommer til operationsgangen Deltage aktivt i det tværfaglige team omkring patienten
Medinddrage og informere patienten med henblik på at skabe tryghed
Behandle fortrolige og intime emner med diskretion
Medvirke til opretholdelse af patientsikkerhed på operationsstuen
Medvirke til godt tværfagligt samarbejde, udveksling af information og
herigennem sikre en nødvendig prioritering af arbejdsopgaver
Sikre korrekt patient-identifikation ud fra lokale kliniske vejledninger
Revurdere patientens tilstand og foretage eventuelle justeringer af
planlægningen af anæstesien i samråd m. anæstesilæge/-sygeplejerske med
særlig fokus på: Patientens ønsker og behov Oplevelser i forbindelse med tidligere operation og anæstesi Faste Aspirationsrisiko Aktuelle almentilstand Tandstatus Intubationsforhold Effekt af evt. givet præmedicin Forhold der har betydning for lejring og præoperativ smertebehandling
Sikre sig at patientens ejendele (briller, protese o.a.) opbevares efter
Monitorere patienten jf. afdelingens vejledninger, anlægge en velfungerende
intravenøs adgang samt kunne opstarte aktiv opvarmning af patienten
Beskriv overvejelser i forbindelse med planlægningen og modtagelse af
Nævn de hyppigste bekymringer, patienterne har i forbindelse med anæstesi
Beskriv hyppige reaktioner for en operationspatient samt hvilke faktorer, der
medvirker til at gøre patienten tryg
Beskriv regler for identifikation jf. lokale kliniske vejledninger
Beskriv fasteregler jf. lokal klinisk vejledning
Beskriv regler for opbevaring af patientejendele
Beskriv anæstesisygeplejerskens ansvar i relation til opretholdelse af patient
sikkerhed i forbindelse med klargøring og modtagelse af patienten
Begrund den valgte monitorering
Tilpasse kommunikation og udveksling information i forhold til den enkelte
Medvirke til godt tværfagligt samarbejde, udveksling af information og
herigennem sikre en nødvendig prioritering af arbejdsopgaver
Beskriv den indledende del af patientforløbet i forhold til hvorfor, hvordan og
hvornår de forskellige samarbejdspartnere inddrages
I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
Valeberg, Berit T.: Stress og mestring, Kap. 19
Valeberg, Berit T. Preoperativ informasjon og vurdering, Kap. 20
Valeberg, Berit T.: Mottak af pasient, Kap. 21
I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl´s Forlag,
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4
Rosenstock, V. Charlotte: Præoperativ vurdering, Kap. 1
Rasmussen, Lars S.: Indledning af anæstesi, Kap.10
Kummerfeldt, Christian og Johansen, Britta Toftlev: Modtagelse af den nervøse patient,
Opbevaring af patientens ejendele
Sundhedsstyrelsen, de fem trin:
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
En eller flere af de hyppigst anvendte lejringsformer i
Forudsætninger: Lokalundervisning: Lejring af patienten
Mål: At kursisten ud fra teoretiske overvejelser og lokale
kliniske retningslinjer kan lejre patienten således, at
At kursisten kan identificere opgaven og koordinere
aktiviteten med de øvrige teammedlemmer
Demonstrere funktionerne af et operationsleje: højdeindstilling, siderotation,
Trendelenburg/anti-Trendelenburg og sniffing position
Sikre at relevant lejringsudstyr i relation til anæstesiforløbet er til stede
Uddrage relevante data fra patient og journal i forhold til lejring
Undgå at blotte patienten unødigt
Informere patienten om risikoen for lejringskomplikationer og inddrage
Lejre patienten i forhold til luftvejshåndtering samt kirurgi jf. lokale kliniske
vejledninger i samarbejde med det tværlige team.
Under anæstesiforløbet sikre hensigtsmæssig lejring med øget fokus ved
Dokumentere lejring på anæstesiskema samt tilsigtede såvel som utilsigtede
I samarbejde med teamet sikre hensigtsmæssig forflytning og lejring på leje
og i seng med fokus på: Det operative indgreb Det anæstesiologiske forløb Forebyggelse af lejringskomplikationer
Beskriv de respiratoriske og cirkulatoriske ændringer, der forekommer i forbindelse med aktuelle patients lejring
Redegør for afdelingens kliniske vejledning vedrørende den anvendte lejringsform
samt ansvarsfordelingen i det tværfaglige team
Begrund relevante forholdsregler til forebyggelse af lejringsskader hos
patienten i forhold til: Hoved Overekstremiteter
Redegør for overvejelser i forhold til patientens integritet
Diskutere hvilke interesser i lejringen som prioriteres i hhv. anæstesiteamet og i
det kirurgiske team - hvornår kan man være fleksibel og pragmatisk.
Jørn Fryd Christensen. Lejringsskader på operationspatienten. Dråben 2003.
Per Hølmer. Forebyggelse af lejringskomplikationer. Kap. 8 i Operationssygepleje. Nyt Nordisk
Sestoft, Bodil. Lejringsskader hos rygopererede patienter. Ugeskrift for læger 2009
Seibert, Elizabeth Monti: Positioning for Anaesthesia and Surgery, Kap. 22.
I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
Drageset, Sigrunn og Haugen, Arvid Steinar: Leiring af operasjonspasienten, Kap. 16
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
Uddannelsesperiode: 3 - 6 mdr.
10 Maskeventilationer 5 - 10 min. varighed
10 Maskeventilationer ved indledning
Mål: At kursisten kan sikre patienten frie luftveje
At kursisten på baggrund af teoretisk viden og
erhvervede færdigheder kan udvise hensigtsmæssig
adfærd i håndtering af den ukomplicerede luftvej
Planlægge og klargøre til anlæggelse af tracheal tube/larynxmaske i forhold til
den angivne luftvejsstrategi på præskemaet
Foretage luftvejsvurdering og revurdere den planlagte luftvejsstrategi
Udvise en refleksiv adfærd i forhold til egne kompetencer og patientens tilstand
Sikre optimal lejring i forhold til luftvejshåndtering
Vurdere behov for præoperativt ilttilskud og informere patienten om proceduren
Benytte korrekt ventilationsteknik ved manuel ventilation
Benytte korrekt teknik til oral intubation/anlæggelse af larynxmaske specielt
Optimalt tidspunkt i forhold til anæstesidybde
Ved intubation, etablering af tilfredsstillende oversigt
Forebyggelse af skader på tænder, nakke, læber og tunge
Observation af korrekt placering af tube/larynxmaske
Foretage luftvejsvurdering og planlægge strategi for extubation eller fjernelse af
Beskriv observationer i forhold til luftvejsvurderingen, herunder respiratorisk
Gør rede for den type af luftvejsscoring der i afdelingen anvendes ved præ-
Nævn fordele og ulemper ved præoxygenering
Beskriv indikation og kontraindikation for anlæggelse af larynxmaske og
Begrund kliniske observationer i forhold til anæstesidybde ved anlæggelse af
Begrund handlinger og teknikker anvendt i forbindelse med etablering af frie
luftveje og intubation/larynxmaske anlæggelse
Begrund valg af monitorering
Beskriv handlemuligheder ved uventet vanskelig
Beskriv hvor udstyret til vanskelig luftvejshåndtering er placeret i afdelingen
Beskriv fordele og ulemper ved de anvendte anæstetika i forhold til
Redegør for korrekt tidspunkt i forhold til ekstubation og fjernelse af
Reflekter over anæstesiteamets handlinger og samarbejdet i relation til
Diskuter løsning af potentielle problemer i relation til luftvejshåndteringen af den
I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl´s Forlag,
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4:
Kristensen, Michael, S.: Luftvejshåndtering. Kap 4.
I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
Espe, Katrin og Hovind, Inger Liv: Sikring av luftveier, Kap. 14
Hagen, Oddvar og Berg, Terje: Forebygging og behandling af anestesirelaterte
Valeberg, Berit: Preoperativ informasjon og vurdering, Kap. 20
Lyk-Jensen, Helle Teglgaard et al: N-ANTS håndbog – Et redskab til struktureret observation
af og feedback på anæstesisygeplejerskers ikke-tekniske færdigheder
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
IV anæstesi og neuromuskulær blokade
De for afdelingen typisk anvendte total intravenøse
teknikker samt relaxantia til patienter i ASA gruppe I+II
Neuromuskulær transmission og neuromuskulært
10 anæstesier, heraf mindst 4 anæstesier med anvendelse
Det anbefales, at kursisten foretager injektion af
induktionsmidler og indstiller infusionspumper i mindst 3
Mål: At kursisten kan administrere en IV anæstesi under
hensyntagen til præparaternes virkning, bivirkning,
patientens almentilstand, det kirurgiske indgreb samt
At kursisten kan inducere, vedligeholde, monitorere
samt evt. revertere den neuromuskulære blokade
Demonstrere korrekt hygiejnisk procedure ved håndtering af medicin og
Udvise økonomisk bevidsthed i klargøring af de intravenøse præparater
Aftale rollefordeling i det tværfaglige samarbejde mellem anæstesilæge
Under indledning af anæstesien varetage:
Information om og forebyggelse af injektionssmerter
Hensigtsmæssig dosering af de valgte anæstetika ud fra patientens
vægt, alder, almentilstand, væskebalance, daglig medicin, evt.
comorbiditet og alkoholforbrug og grad af nervøsitet
Neuromuskulær blokade og korrekt monitorering af denne
Systematiserede kliniske observationer ABCDE
Korrekt tidspunkt for instrumentering af luftvejene
Under vedligeholdelse af anæstesien demonstrere:
Hensigtsmæssig justering af de valgte anæstetika
Systematiserede kliniske observationer efter ABCDE principper
Delagtiggøre det øvrige team i vurderinger og beslutninger
Kontinuerlig observation af IV adgang
Under afslutningen af anæstesien demonstrere:
Hensigtsmæssig planlægning af postoperativ smertebehandling og
Hensigtsmæssig seponering af anæstetika
Korrekt vurdering af behov for revertering
Korrekt tidspunkt for eventuel revertering og korrekt dosering
Relevant kommunikation med patienten, inkl. observation af bevidsthed,
Redegør for overvejelser i relation til omsorg for patienten i anæstesiens
Begrund korrekt tidspunkt for instrumentering af luftvejene
Begrund valg af anæstetika
Redegør for induktions- og vedligeholdelsesdoser samt kombination af de valgte
anæstetika og eventuelle relaxantia
Redegør for de aktuelle præparaters farmakodynamik: virkning, bivirkning,
Redegør for ABCDE observationerne under vedligeholdelse af anæstesi
Redegør for principper ved revertering
Begrund evt. anvendelse af neuromuskulær blokade
Gør rede for de væsentlige principper i TOF monitorering
Redegør for faktorer, der øger risikoen for awareness
Redegør for alternativ plan i forhold til mulige problemer med IV administration
Reflektér over en beslutning eller handling i anæstesiforløbet
Diskuter overvejelser i relation til tværfagligt samarbejde
I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl´s Forlag,
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4:
Hansen, Tom G.: Intravenøs anæstesi, Kap. 5
Cladius, Casper og Gätke, Mona Ring: Muskelrelaxantia, Kap. 7
http://pro.medicin.dk: de relevante præparater
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
Det lokalt anvendte apparatur
Uddannelsesperiode: 3 - 6 mdr.
Kompetencevurderingen skal foretages af den
Mål: At kursisten kan anvende afdelingens
anæstesiapparatur på en sikker måde
At kursisten udviser teoretisk forståelse for
anæstesiapparaturets opbygning og funktion
Samle et anæstesisystem og dets tilkobling til ventilatoren (slanger, y-stykke,
bakteriefilter, absorber, samplerslange, ventilationspose og APL ventil)
Foretage funktions- og tæthedskontrol af anæstesiapparatet med cirkelsystem
og dokumentere dette jf. afdelingens kliniske vejledninger
Foretage indstilling af friskgasflow (FGF) og ventilator i forhold til
tidalvolumen/minutvolumen, frekvens, alarmgrænser, PEEP, I:E ratio
Demonstrere påfyldning af fordamper
Demonstrere handlinger i forbindelse med;
Svigt i den centrale iltforsyning
Ibrugtagning ved nødsituation, hvor selvtest ikke kan udføres
Redegør for de overordnede funktionsdele af anæstesiapparatet
Højtrykssystem, doseringssystem, patientsystem og evakueringssystem
Forklar principperne i cirkelsystemet, herunder:
Ensretterventilernes placering og betydning
Friskgasflowets placering i cirklen
Absorberkalkens egenskaber og funktion
APL/overskudsventilens placering og betydning
Samplerslangens placering og betydning
Flowsensors placering og betydning
Redegør for valg af indstilling af friskgasflow (FGF) og ventilator i forhold til
tidalvolumen/minutvolumen, frekvens, alarmgrænser, PEEP, I:E ratio
Redegør for de komponenter i anæstesiapparatet, der sikrer mod hypoxisk
Redegør for principperne ved volumenkontrolleret og ved trykkontrolleret
Beskriv systematikken i fejlfindingen af et utæt cirkelsystem
Beskriv det overordnede funktionsprincip for fordamperen
Udregn iltindholdet i en O2-trykflaske i liter
Redegør for funktionen af den selvekspanderende ventilationspose, herunder
reservoirposens betydning for FiO2
Redegør for funktionen af vinkel/pose-maske systemet samt friskgas flowets
Redegør for – og diskuter fordele og ulemper for de to ovennævnte ventilations
Beskriv afdelingens udskiftningsprocedure mellem anæstesier herunder:
Funktions- og lækage/compliance kontrol
Beskriv afdelingens procedure i forhold til rengøring af anæstesiapparatur
Dybwik, Knut (2000): Respiratorbehandling, Kap. 6, s. 101 – 108. Gyldendal Akademisk
Forlag, 2. udgave. ISBN:82-00-45199-2 (udleveres)
I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl´s Forlag,
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4
Pott, Frank Christian og Belhage, Bo: Monitorering og anæstesiapparatet, Kap. 2
I: Traumatologi. Munksgaard Danmark. 1. udgave. ISBN:978-87-03-02828-6.
Falck Larsen, Claus et al. (2008): Luftveje og ventilation. Kap. 7, s. 81.
I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
Forsmo, Anders (2011): Anestesisapparatur og ventileringsmetoder. Kap. 15, s. 253-
Checkprocedure før anvendelse af anæstesiapparat
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
Generel anæstesi i minimum 1 times varighed.
Uddannelsesperiode: 5 - 6 mdr.
Forudsætninger: Lokalundervisning: Indhold på kompetencekort 6.
Kompetencekort 1 – 5 gennemført
Mål: At kursisten kan varetage og evaluere anæstesiologisk
sygepleje til elektive patienter ASA I - II under
hensyntagen til patientens tilstand og behov
At kursisten kan kommunikere og samarbejde
hensigtsmæssigt i det tværfaglige team på
At kursisten teoretisk kan begrunde konkrete
handlinger i forhold til anæstesi til elektive patienter
ASA I – II
Ved hjælp af ABCDE principperne foretage en klinisk systematisk vurdering af
den bedøvede patients tilstand under hensyntagen til:
Patientens alder og almentilstand
Kontinuerlig sikring af luftvejsudstyr:
Ved anvendelse af larynxmaske:
Indsamle og analysere observationer om patientens ventilation og på baggrund
af disse foretage justeringer:
CO2- kurve og ETCO2
Observere og analysere patientens hæmodynamiske tilstand. Erkende og forstå
sammenhænge, revurdere og handle hensigtsmæssigt i forhold til:
IV adgange: placering, størrelse og funktions test
Administrere væsketerapi efter afdelingens retningslinjer
Kliniske observationer – herunder hud, kapillærresponse
Observere, analysere, vurdere og handle hensigtsmæssigt i forhold til:
Anæstesidybde: Søvn, smertefrihed og relaksation
Kontinuerligt observere og justere handlinger i forhold til:
Forbyggelse af hypotermi efter afdelingens retningslinjer:
Prioritere patientens sikkerhed ved at:
Placere ventilations- og monitoreringsudstyr på en måde som muliggør
fri adgang til og systematisk observation af patient, udstyr,
operationsfelt og evt. blødning
Holde arbejdsområdet ordentligt og ryddeligt, så vigtigt udstyr og
medicin er hurtigt tilgængeligt
Være medansvarlig for, at de hygiejniske principper på operationsstuen
Medvirke til at principper for sikker kirurgi overholdes
Give en systematisk og præcis rapport til en afløser på stuen
Udvise respekt for patientens værdighed og integritet ved at:
Medvirke til at kommunikation og adfærd på stuen er af en karakter, der
udviser respekt for patienten
Medvirke til et godt samarbejde på stuen ved at:
Anvende præcis, faglig begrundet og letforståelig kommunikation
Kommunikere vurderinger og observationer med relevans for
Sikre sig at budskaber er modtaget og forstået
Tilpasse tone og adfærd på operationsstuen i forhold til løsning af
Medvirke til et professionelt og anerkendende samarbejde ved at give en
systematisk og relevant rapport om patientens forløb ved overgangen til
Udregn patientens respiratoriske minutvolumen og den alveolære ventilation
Redegør for hvordan anæstesi og kontrolleret ventilation hæmmer
respirationsfysiologien, og hvordan det kan forebygges
Beskriv observation og behandling i forhold til væske og blodkomponentterapi:
Udregning af patientens blodvolumen
Planlægning af væske- og komponentterapi i forhold til patienten og de
Beskriv de væsentligste komplikationer til hypotermi
Redegør for de hyppigste tegn på overfladisk anæstesi
Beskriv handlinger ved mistanke om awareness:
Postoperativt i forhold til eventuelle lokale retningslinjer
Redegør for de hygiejniske principper I relation til:
Adfærd og påklædning på operationsstuen
Kunne diskutere begrebet anæstesidybde i forhold til det kirurgiske indgreb
Kunne diskutere begreber og handlinger ved overfladisk anæstesi og awareness
i forhold til hinanden
Udvælg en væsentlig problemstilling i anæstesiforløbet og på baggrund af
systematisk faglig vurdering, begrund dine handlinger
Beskriv hvad der kan være medvirkende til at initiere et godt samarbejde samt
øget sikkerhed og respekt for patienten
I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
Nortvedt, Per: Etiske udfordringer, Kap. 4
Valeberg, Berit T. Pasienter i generell anestesi, Kap.22
I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl´s Forlag,
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4
Pott, Frank Christian og Belhage, Bo: Monitorering. Kap. 2
Stensballe, Jakob og Johansson, Pär I.: Væskebehandling og erstatning af blodtab.
Lange, Kai H. W.: Anæstesiologiske komplikationer. Kap. 14
Pedersen, Carsten (2009): Den kolde postoperative patient. Sygeplejersken nr. 13/ 2009
Videbech, Mette (1997): Huskeanæstesi – symptomer og konsekvenser, Sygeplejersken nr.
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
Forudsætninger: Lokalundervisning: Akut indledning
Simulationsbaseret undervisning: Akut indledning
Mål: At kursisten kan identificere de patienter, hvis tilstand
At kursisten kan foretage en sikker procedure omkring
den akutte indledning på baggrund af teoretisk viden,
erhvervede færdigheder og hensigtsmæssig adfærd.
Fremstille og klargøre medicin og nødvendigt udstyr, ud fra luftvejsvurdering og
Identificere patienter der kræver akut indledning ud fra afdelingens
Udvise en hensigtsmæssig adfærd der er systematisk og revurderende i forhold
til valgte udstyr, egne kompetencer og patientens tilstand
Afklare arbejdsopgaver og aftale rollefordeling, i forhold til resten af teamet
Sikre at patienten er velinformeret i de specielle forhold omkring akut indledning,
Demonstrere korrekt teknik i relation til akut indledning - herunder: Præoxygenering Identifikation af det optimale tidspunkt for intubation
Korrekt intubationsteknik og herunder eget tidsforbrug
Kontrol af tubeplacering samt fiksering
Begrund valg af monitorerings- og intubationsudstyr
Begrund valg/fravalg af farmaka
Nævn alternativer til valgte farmaka
Nævn kontraindikationer til anvendte farmaka
Beskriv korrekt administration og dosering af valgte farmaka
Nævn de vigtigste patientgrupper, hvor der er indikation for akut indledning
Beskriv overvejelser i forbindelse med ventrikelaspiration ved akut indledning
Nævn risici ved akut indledning i forhold til mislykket intubation
Redegør for plan for luftvejshåndtering i forhold til mislykket intubation
Begrund de anvendte principper for akut indledning og redegør for forskellene
mellem akut- og ikke akut indledning
Beskriv forholdsregler i forbindelse med vækning og ekstubation af patienten
Udvise bevidsthed om egen rolle i teamet og aktivt bidrage til, at teamet
forventningsafstemmer forud for opgaven
Kommunikere professionelt med teamets medlemmer
I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl´s Forlag,
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4:
Rasmussen, Lars. Indledning af anæstesi, Kap. 10.
Sørensen, Anne Marie og Lippert, Anne: Kommunikation, samarbejde og teamfunktion,
Lyk-Jensen, Helle Teglgaard et al: N-ANTS håndbog – Et redskab til struktureret observation af
og feedback på anæstesisygeplejerskers ikke-tekniske færdigheder
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
En af de for afdelingen anvendte inhalationsanæstetika
Dokumentér: 10 inhalationsanæstesier og der anbefales mindst en
Mål: At kursisten ud fra farmakologisk viden kan
administrere inhalationsanæstesi under induktion,
vedligeholdelse og afslutning af anæstesi
At kursisten kan administrere inhalationsanæstesi
under hensynstagen til forureningsrisiko
Demonstrere arbejdsrutiner der sigter på at undgå forurening med anæstesigas
Sugning, absorberskift, vækning, mv.
Handle relevant ud fra gasmonitoreringens værdier
Observere anæstesidybde og handle relevant
Observere anæstesidybde og handle relevant
Anvende gasmonitoreringens værdier hensigtsmæssigt
Anvende bolus-effekten ved behov for hurtig ændring af anæstesidybden
Observere anæstesidybde og vurdere det optimale ekstubationstidspunkt
Planlægge den postoperative smertebehandling
Planlægge evt. PONV profylakse
Beskriv farmakokinetik og farmakodynamik i forhold til IA:
Hvordan optages, fordeles og udskilles IA
Hvordan virker IA fysiologisk (cirkulation, lungerne, CNS og uterus)
Forklar friskgas flowets betydning IA’s forskellige faser:
Vedligeholdelse, herunder muligheder for at ændre anæstesidybden
Beskriv fordele og ulemper ved low-flow anæstesi
Beskriv MAC begrebet og dets relation til ET-værdien
Beskriv hvor MAC- værdien er forøget eller reduceret i forhold til:
Patientkategori eksempelvis gravide, misbrugere
Beskriv teknikken samt fordele og ulemper for patienter med spontan
Beskriv praksis relaterede principper ved maskeinduktion med IA – herunder
tidsfaktoren og ET i forhold til intubation og anlæggelse af larynxmaske
Beskriv hvorledes forurening med IA kan minimeres i forhold til:
Påfyldning og håndtering af fordamper i henhold til afdelingens
Hvilke kliniske tegn vil du observere ved Malign Hypertermi
Kunne diskutere fordele og ulemper ved IA
I:Rasmussen og Steinmetz m.fl. (2014): Anæstesi. FADL´s Forlag 1. oplag, 4. udgave,
Carlsson, Palle Steen: Inhalationsanæstesi Kap.6 s. 103-116
I:Carlsson, Palle og Jens Ole Dich (2006): Moderne inhalationsanæstesi – en introduktion; side
11 – 26 og s. 35 -37 og s. 45 – 53 og s. 69 – 73. Abbott Laboratories A/S.1.udgave august
2000 ISBN: 87-983204-6 (udleveres)
I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
Næss, Tone og Kaupang, Trude: Farmakologi- forståelse og klinisk udøvelse, Kap. 11,
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
Regional anæstesi og perifere blok
Central blokade – spinal/epidural samt perifere blok
Mål: At kursisten ud fra teoretisk viden og de lokale
retningslinjer kan varetage anæstesisygepleje til
patienter i regional anæstesi og handle adækvat på
At kursisten kan varetage
anæstesisygepleje til den vågne patient
Klargøring efter afdelingens retningslinjer
Sikre at patienten er velinformeret og føler sig tryg i forbindelse med anlæggelse
af blokaden og under anæstesiforløbet
Assistere til spinal-, epidural- eller perifert blokanlæggelse
Sikre optimal lejring under hensyntagen til patientens integritet og særlige behov
Systematisk observere patienten og dokumentere relevante kliniske parametre
Handle adækvat på observationer og eventuelle komplikationer
Kontinuerligt vurdere blokadens udbredelse i forhold til indgrebets art
Kontinuerligt tilgodese den vågne patients behov for lejring, kommunikation og
Beskriv observationer i forbindelse med regional anæstesi og begrund handlinger
Beskriv symptomer ved de væsentlige komplikationer til epidural og spinal anæstesi, herunder:
Beskriv symptomer ved de væsentlige komplikationer til perifere blokader,
Komplikationer til det specifikke blok, specielt overekstremitet
Beskriv behandling af de ovennævnte komplikationer
Beskriv overvejelser i relation til sedation
Beskriv virkning- og bivirkningsprofil for de anvendte lokalanæstesika
Nævn typiske patientbekymringer i forbindelse med regional anæstesi og
redegør for handlinger under forløbet
Referencer: I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl´s Forlag
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4. Side 143-171. Side 143-171.
Bendtsen, Thomas Fichtner og Petersen, Jens Aage Kølsen: Regional analgesi. Kap. 8
I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
Næss, Tone og Kaupang, Trude: Farmakologi- forståelse og klinisk udøvelse, Kap. 11
Valeberg, Berit T: Pasienter i regionalanestesi, Kap. 23
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
Anæstesi til laparoskopisk kirurgi
Anæstesi til laparoskopisk kirurgi
Uddannelsesperiode: 9 - 18 mdr.
Forudsætninger: Det naturvidenskabelige teorimodul: Anæstesi til
Mål: At kursisten ud fra teoretisk viden kan varetage
anæstesi til laparoskopisk kirurgi og redegøre for de
At kursisten kan koordinere arbejdsopgaver med de
At kursisten kan reagere hensigtsmæssigt på evt.
komplikationer til det laparoskopiske indgreb
Planlægge lejringen, hvor patienten inddrage og det afklares om patienten har
fysiske begrænsninger i forhold til den planlagte lejring
Sikre sig aftaler med operationsteamet omkring:
Graden af Trendelenburg/anti-Trendelenburgs leje
Tidspunkt for CO2 insufflering
Niveau for det intra-abdominale tryk
Demonstrere hensigtsmæssig luftvejshåndtering i forhold til det kirurgiske
indgreb, herunder kontrollere placering af tube efter insufflation og lejringsskift
Handle relevant i forhold til patientens lejring under hensyntagen til aktuelle
Anlægge sonde på et hensigtsmæssigt tidspunkt i forhold til kirurgien
Inddrage kirurg og det operative team i anæstesiologiske udfordringer i
forbindelse med det laparoskopiske indgreb
Handle relevant i forhold til det øgede intra-abdominale og/eller intra-thorakale
Handle relevant i forhold til stigende ETCO2
Håndtere de praktiske foranstaltninger i forbindelse med konvertering til åben
Anlæggelse, anvendelse og seponering af sonde
Lejringsformen og overvejelser i forbindelse med denne
Ventilatoriske påvirkninger og valg af intervention
Hæmodynamiske påvirkninger og valg af intervention
Mulige komplikationer til laparoskopisk kirurgi
Reflekter over hvordan det tværfaglige samarbejde fungerede
Kaba, A. og Joris, J. (2001). Anaesthesia for Laparascopic Surgery, s. 159 – 165. Current Anaesthesia & Critical Care 12. (udleveres) I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
7950-134-3: Ellingsen, Sidsel og Toftevåg, Margun: Gynekologisk kirurgi, Kap. 35, s. 480-483 I:
I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl´s Forlag
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4 Ekelund, Kim: Anæstesi til laparoskopiske procedurer, Kap. 11.8
Lokale kliniske vejledninger: Anæstesi til laparoskopisk kirurgi
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
Adipøse: BMI >35 kg/m2
Forudsætninger: Det naturvidenskabelige teorimodul: Anæstesi til adipøse
Kvantitet: 5 anæstesier til adipøse heraf en patient med BMI over
BMI på de valgte patienter
Mål: At kursisten kan varetage sygeplejen i
forbindelse med anæstesi til patienter med
At kursisten ud fra teoretisk viden kan
redegøre for de overordnede principper for
At kursisten kan koordinere aktiviteter med
Klargøre stuen i forhold til afdelingens retningslinjer herunder relevant udstyr til
lejring samt luftvejshåndtering, herunder forberedelse på håndtering af den
Sikre sig aftaler med operationsteamet omkring:
Anvendelse af relevant lejringsudstyr
Lejring med fokus på det anæstesiologiske og det operative forløb
Inddrage teamet i forventede anæstesiologiske udfordringer
Sikre sig relevant anamnese f.eks. åndenød/dyspnoe, fysisk formåen,
søvnproblemer og søvnapnø, sure opstød samt luftvejsvurdering
Lejre patienten korrekt under hensyntagen til den øgede risiko for lejringsskader
Lejre patienten hensigtsmæssig i forhold til luftvejshåndtering
Indlede og vedligeholde anæstesien under hensyntagen til de specielle
Sikre patientens ventilation herunder forebyggelse af komplikationer
Demonstrere hensigtsmæssig luftvejshåndtering under hensyntagen til de
Foretage hensigtsmæssig afslutning af anæstesien under hensyntagen til de
Demonstrere medansvar for etisk korrekt behandling af patienten under hele
Begrund valg af specialudstyr: BT-manchet, lift, leje, ventilator
Begrund fremstilling af udstyr til luftvejshåndtering
Begrund lejringen og brug af evt. ekstra lejringsudstyr i forhold til
luftvejshåndtering og indgrebets art
Beskriv væsentlige ventilatoriske problemstillinger og afledte
Begrund anæstetika og dosering
Redegør for forskellen mellem idealvægt og aktuel kropsvægt i dosering af de
Nævn væsentlige hæmodynamiske problemstillinger knyttet til anæstesiforløbet
Gør rede for væskestrategi til den adipøse patient
Beskriv overvejelser for afslutning af anæstesi og det postoperative forløb
Reflekter over de etiske problemstillinger / - dilemmaer, du oplevede i
forbindelse med dette anæstesiforløb
Reflekter over eget ansvar i forhold til tværfaglig kommunikation og samarbejde
I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
Aune, Gerd-Elin: Overvektige pasienter, Kap. 29
I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl’ s Forlag,
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4
Behrens, Jens Kristian: Anæstesi til overvægtige Kap. 11.3
I: Nagelhout, John J. og Plaus, Karen L. (red.); Nurse Anaesthesia, Fourth Edition. Forlaget
Elsevier Saunders. ISBN: 978-1-4160-5025-4:
McAuliffe, Maura S. et al. (2010): Obesity and Anesthesia Practice. Kap. 44
De sygeplejeetiske Retningslinier, vedtaget på DSR’s kongres 2014
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
Børn 2-12 år (ASA I-II) i generel anæstesi
Forudsætninger: Det naturvidenskabelige teorimodul: Anæstesi til nyfødte
10 børneanæstesier - så vidt muligt med aldersspredning
og forskellige anæstesimetoder. Anlæggelse af 5 IV
10 Børneanæstesier (Noter alder og anæstesimetode)
Mål: At kursisten under vejledning kan varetage
sygeplejemæssige opgaver i forbindelse med anæstesi
til børn over 2 år
At kursisten under vejledning kan informere og
medinddrage barnet og forældrene i anæstesiforløbet
At kursisten under vejledning kan samarbejde med
teamets medlemmer omkring modtagelse barn og
Aldersvarende klargøring jf. afdelingens retningslinjer: Anæstesi cirkelsystem
Monitor indstilling, herunder alarmgrænser
Ventilation (f.eks. maske, tube, larynxmaske, tungeholder, Ambu-pose)
Udregning af væskebehov, herunder blodvolumen og erstatning
Medicin, inkl. beregning af doser Samarbejde med andet personale på stuen omkring:
Modtagelse af barn og forældre
Afklare med anæstesilægen om bl.a. rollefordeling inden modtagelse
Plan A og plan B for anæstesien
Plan for barnet, der ikke kan/vil samarbejde
Rollefordeling i forhold til forældrene
Prioritere de vigtigste handlinger ved modtagelsen af barnet
Relevant observation efter ABCDE principper
Etablere kontakt til barn og forældre: Informere barnet alderssvarende om den planlagte anæstesi
Skabe ro omkring indledningen
Demonstrere induktion, maskeventilation og intubation og/eller anlæggelse af
Vedligeholdelse af anæstesi samt relevant observation efter ABCDE principper
Under afslutning af anæstesien demonstrere: Hensigtsmæssig seponering af anæstesimidler
Hensigtsmæssigt tidspunkt for extubation
Relevant observation efter ABCDE principper
Hensigtsmæssig planlægning af postoperativ smertebehandling
Medvirke til et professionelt og anerkendende samarbejde ved at give en
systematisk og relevant rapport om barnets forløb ved overgangen til
Begrund valg af fremstilling, herunder tilpasning af anæstesisystem, samt
inddragelse af overvejelser i forhold til flow, deadspace, tube / larynxmaske og
Beskriv anatomiske forhold hos børn, som har betydning for
Redegør for principperne ved inhalationsinduktion
Redegør for principper for medicindoser til barnet efter afdelingens retningslinjer
Redegør for væskebehandling og erstatning af blodtab til børn
Begrund overvejelser omkring et barn, der ikke vil/kan samarbejde
Beskrive overvejelser om den postoperative periode herunder smertebehandling
Foreslå non-farmakologiske tiltag som kan benyttes ved angstfremkaldende eller
Beskriv fordele og ulemper ved præmedicinering
Redegør for hvordan lokal hudanalgesi virker og håndteres
Faglig diskussion om luftvejshåndtering ved afslutning af anæstesi, herunder
risiko for pludselig opstået øvre luftvejsobstruktion
Reflekter over samarbejde og kommunikation i operationsteamet for at skabe et
hensigtsmæssigt forløb for barn og forældre
Forståelse for anvendelse af kommunikation til at skabe et konstruktivt forløb
svarende til barnets alder og udvikling
Reflekter betydningen af forældres tilstedeværelse - præ-, per- og postoperativt
I: Hovind, Inger Liv m. fl. (red) (2011); Anestesisykepleie. Akribe Forlag. ISBN: 978-82-
7950-134-3: Fanghol, Rita og Valla, Astrid: Barn, Kap. 25
I: Rasmussen, Lars S. og Steinmetz, Jakob (red.) (2014): Anæstesi. Fadl´s Forlag,
København. 4. udgave, 1. oplag. ISBN: 978-87-7749-697-4: Henneberg, Steen W.: Børneanæstesi, Kap 11.1
Kompetencekortet vurderes tilfredsstillende gennemført:
Dato Underskrift – vejleder/uddannelsesansvarlig
Anæstesi til den anæstesiologisk komplekse patient
Patienter, som lider af alvorlig systemisk sygdom, og som
er i stor risiko for at udvikle livstruende komplikationer -
Patienter, hvor større komplikationer kan forventes, eks.
blødning eller kredsløbsproblemer, og hvor der er behov
Forudsætninger: Bestået det naturvidenskabelige teorimodul
Dokumentér Anæstesiskemaer fra 8 anæstesiforløb anonymiseres,
gemmes og anvendes til minimum en refleksions seance.
Den umiddelbare refleksions seance udføres sammen
med den uddannelsesansvarlige eller vejleder før
Mål: At kursisten kan planlægge, udføre, analysere og
vurdere anæstesiologisk sygepleje til komplicerede
elektive og akutte forløb
At kursisten kan forudsige og handle på
komplikationer hos patienter med alvorlige
At kursisten samarbejder relevant med anæstesilæge
og andre samarbejdspartnere i pleje og behandling af
I samarbejde med anæstesilæge planlægge anæstesiforløbet ud fra den
Monitorere patienten relevant ud fra præanæstesiologisk vurdering
Informere patienten relevant i forhold til dennes tilstand
Systematisk revurdere det planlagte anæstesiforløb ud fra kliniske observationer
Medvirke til evt. optimering af patientens tilstand før induktion
Handle relevant ud fra monitoreringsværdier og tydelig, systematisk observation
Samarbejde og kommunikere præcist, fagligt begrundet og letfo
Kompetencebevis og synlig kompetencevurdering
Hvidovre mediciner 2008 nov
HVIDOVRE LOKALHISTORIE AVEDØRE OG HVIDOVRE · PDF file 2018-02-09 · Hvidovre Lokalhistoriske Selskab Side 3 Formanden har ordet Af Jens Frederik Jørgensen Et nyt med-lemsblad er
Hvidovre kulturråd 2015 (rettet)
Presentation of Scientific Results - Hvidovre Hospital
Indhold - Forstads · PDF file 2018. 2. 6. · 30. årgang—Nr. 4– 2012 2 Hvidovre Lokalhistoriske Selskab Rytterskolen Hvidovre Kirkeplads 1, 2650 Hvidovre Tlf. se bestyrelseslisten
Hvidovre Atletik & Motion
National klinisk kompetencevurdering for erfarne ... · PDF file operationssygeplejersker, FS OP har den glæde at kunne præsentere 4 kompetencekort A, B, C og D til erfarne operationssygeplejersker
PROGRAM - Hvidovre · PDF file 2019-01-03 · PROGRAM den 5.jan 2019 i Atletikhallen, Hvidovre Stadion Arrangør: Hvidovre AM PIGER 8-9 ÅR - 50 METER - INDLEDENDE LØR KL. 13.35 Til
Bilag 4.1 - videreuddannelsen-nord.dk · PDF fileretsmedicin, klinisk biokemi, klinisk immunologi, klinisk genetik og klinisk mikrobiologi. Generelt gælder, at kun kliniske ansættelsessteder,
Klinisk kompetencevurdering - no · PDF fileRegional Anæstesi og perifere blok 10. Anæstesi til laparoskopisk kirurgi 11. Anæstesi til adipøse 12. Anæstesi til børn 13. Anæstesi
Kompetencevurdering - anno 2015
Hvidovre Hospital Dansk Skulderalloplastik Register ... Hvidovre Hospital Frederiksberg Hospital Privathospitalet Hamlet Herlev Hospital Frederikssund Hospital Køge Sygehus Holbæk
Borger - Hvidovre Kommune
Implementering af kompetencevurdering i klinisk · PDF fileger styrker løsning af hele patientopgaven (fx ikke kun OP procedure). 3-timersrapporten 2015 7. ... der, en mini clinical
HVIDOVRE ... Så der annoceres i Hvidovre Avis, at der den 4. november afholdes stiftende møde. Det blev et tilløbsstykke, og dermed var Hvidovre Arbejder-Skakklub en realitet. H.T
HSA Nationell katalogtjänst och revisionen av kodverket · PDF file 1219 Klinisk virologi 1207 Klinisk bakteriologi LS: Klinisk farmakologi 1209 Klinisk farmakologi LS:Klinisk immunologi
Hoveduddannelsesforløb i Klinisk Mikrobiologi Klinisk ... · PDF fileSpecialet Klinisk mikrobiologi er beskrevet i specialets målbeskrivelse ( ), hvor også ... mykologi, virologi
(Blad 04-14-12-11-14 f r.pub) - Forstadsmuseet 32. årgang - Nr. 4 - 2014 2 Hvidovre Lokalhistoriske Selskab Rytterskolen Hvidovre Kirkeplads 1, 2650 Hvidovre Tlf. se bestyrelseslisten
God klinisk praksis i tannhelsetjenesten for god klinisk praksis i
Region Hovedstaden Ortopædkirurgisk afdeling, Hvidovre ... › files › 45721084 › Endelig... · PDF file På Ortopædkirurgisk afdeling, Hvidovre hospital, har afdelingsledelsen
Synlig kompetencevurdering og Slagelse - Per Andersen ...fgusv.dk/wp-content/uploads/2019/03/FGU-folder- Synlig kompetencevurdering og kompetencedokumentation i praksislæring (OG
Advokat Mads Kobberø Politikerindlæg – Hvidovre Kommune
Lena Aronsen Fagområdet klinisk farmakologi ... Aronsen overlege klinisk farmakologi... · PDF fileLena Aronsen Fagområdet klinisk farmakologi Laboratoriemedisin OBLIGATORISK OVERGANGSKURS
specialsport LOKAL - Hvidovre
STARTUP - SHARE TO SUCCESS