sv en en en en en en en en en fr en en en et en en et en en it en en en en da et da da el da da da da da da da da hu da da da da en da da de da da da nb da da da da es sv da da el nb en da da en el da en en el da da el da da en da da da nb en en da da da da da da el da en en en en en it da en en en en en el nb en en en en en en en el da da da el da el da da da el de da el da el en hbs_lat en nb en sv en sv en nb en sv en sv en de en it en de en da en sv en da en nb en sv en da en sv en sv en da en tr en da en da en sv en sv en da en sv en sv en da en sv en sv en en en en vi en fr es de en
(PPT) Politikbegrebet – demokrati 0 - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Text of Politikbegrebet – demokrati 0
Institut for Statskundskab, Kbenhavns Universitet
DagsordenFaget almen statskundskabRobert A. Dahl en demokratiforskerDemokrati og polyarkiFolk og folkestyreDahl: Operationaliseringen af demokratiopfattelsenDemokratiets rammebetingelserDiskussionssprgsml*
Studieordningen for almen statskundskab*Kurset giver et samlet overblik over statskundskabens grundlggende elementer.
Det behandler politiske processer, strukturer, aktrer og normer i Danmark svel som i andre lande.
Kurset indeholder i srlig grad problemstillinger, begrebsudvikling og teoridannelse vedrrende politisk magt, demokrati, magtdeling (lovgivende, udvende og dmmende), interesseorganisationer, vlgeradfrd, politisk deltagelse, politisk identitet, sociale klasser og politisk medialisering.
Kurset giver den studerende kompetence til selvstndigt at kunne tage stilling til statskundskabens problemstillinger og teorier og til at anvende teorierne i konkrete analyser af empirisk materiale.
Undervisningen udgr i alt 48 timer (12 x 4) og bestr af holdundervisning og rgangsforelsninger.
Pensum udgr 1300 sider. Kursets eksamen bestr af en fem-dages karakterbedmt hjemmeopgave. Hertil kommer en obligatorisk velsesopgave.
Almen statskundskab - blokke*Blok 1: Stat, demokrati og politik
Blok 3: Politikkens udtryk: deltagelse, partier og vlgere
Blok 4: Politisk kommunikation og meningsdannelse
Politikbegrebet: Demokrati iflge Dahl
*De store sprgsml i moderne demokratier:
1) Demokrati/polyarki versus guardianship (elitisme)
2) Demokratiets udvikling og fremtid
3) Individ versus fllesskab i et demokrati
4) Er der grnser for demokratiseringen?
Robert A. Dahl: Indflydelsesrigt snakkehoved *
Statskundskabens mest kendte demokratiteoretiker tidligere professor p Yale University - Forfatterskab:
A Preface to Democratic Theory (1956) lgger teoretisk op til etableringen af en pluralistisk demokratiteori I opposition til Wright Mills elitisme
Who Governs? Democracy and Power in an American City (1961) et casestudium af New haven. Pluralistisk demokratiteori i praksis I skal lse et uddrag.
After te Revolution (1970) kritik af markedskrfterne Dahlm som 68er
Polyarchy (1971) her introduceres skelnen mellem Polyarchy (det reelle demokrati) og Democracy (det ideelle demokrati)
Democracy and its Critics (1989) en af de mest centrale demokratibger en del af rammen om den danske og norske magtudredning
Etymologisk oprindelseDemos - folkKratos (kraten) - styre
Historisk skiftende betydningerFra noget oprindeligt velafgrnsetTil nrmest en semantisk magnet
Historisk skiftende valoriseringFra noget entydigt negativtTil noget udprget positivt og lovprisende
Hoplitter rsagen til demokratiet i Athen?*
Dahl: Poly (mange)archy (styre)*Dahls karakteristik af polyarchy (p.233):Control over governmental decisions about policy is constitutionally vested in elected officials.Elected officials are chosen and peacefully removed in relatively frequent, fair and free elections in which coercion is quite limited.Practically all adults have te right to vote in these elections.Most adults also have te right to run for te public offices for which candidates run in these elections.Citizens have an effectively enforced right to freedom of expression, particularly political expression, including criticism of te officials, te conduct of te government, te prevailing political, economic, and social system, and te dominant ideology.They also have access to alternative sources of information that are not monopolized by te government or any other single group.Finally, they have an effectively enforced right to form and join autonomous associations, including political associations, such as political parties and interest groups, that attempt to influence te government by competing in elections and by other peaceful means.
Sartori: Hvad er et folk?
Sartori: Der er mindst seks forskellige mder at forst begrebet folk p i demokratidebatten:
People meaning literally everybodyPeople meaning an undetermined large part, a great manyPeople meaning te lower classPeople as an indivisible entity, as a organic WholePeople as a greater part expressed by an absolute majority principlePeople as a greater part expressed by a limited majority principle. (Sartori 1987:22)
Held: Hvad er folkestyre?
That all should govern, in te sense that all should be involved in legislating, in deciding on general policy, in applying laws and in governmental administration. That all should be personally involved in crucial decision-making, that is to say, in deciding general laws and matters of general policy. That rulers should be accountable to te ruled; they should in other words, be obliged to justify their actions to te ruled and be removable by te ruled. That rulers should be accountable to te representatives of te ruled. That rulers should be chosen by te ruled.That rulers should be chosen by te representatives of te ruled.That rulers should rule in te interest of te ruled. (Held 1996: 3)
In te original quote Held makes reference to Lively, J. 1975: DEMOCRACY. Oxford, Blackwell, page 30.
Dahl anvendes stadigEksempel: Den Danske Magtudrednings (1998- 2004) idealer for et demokratisk samfund:
Lige politiske rettighederFri meningsdannelseOmfattende og lige deltagelseEffektiv og ansvarlig styringTillid, tolerance og hensyn til fllesskab
Begrebet demokratiNormativt og empirisk
An essentially contested concept ?
Vi kan se forskelle i den mde demokrati er blevet opfattet p over tid:*
Dahl og demokratiBegrebet demokrati - te core meaning of democracy:
- democracy is te continuing responsiveness of te goverment to te preferences of its citizens, considered as political equals (Dahl 1971: 1)
Borgerne m have muligheder for at formulere prferencer
Borgerne m have muligheder for at handle, sledes at deres prferencer kommer til udtryk over for andre borgere og over for styret
Borgernes prference m indg ligeligt i regeringsfrelsen/udformningen af policies Strong Principle of Equality*
Dahl: operationalisering af demokratibegrebetFra normativt til empirisk anvendeligt demokratibegreb
Grundlggende antagelser vedrrende en demokratisk politisk orden (slide 194)
Generelle kriterier, der kan anvendes forskelligt (slide 20)
Specifikke institutioner, der gr demokrati bde nskvrdigt og praktiserbart (slide 21)
Dahl: operationalisering af demokratibegrebetGrundlggende antagelser vedrrende en demokratisk politisk orden:
principle of affected interests
principle of equal considerations of interests
presumption of personal autonomy
principle of strong equality
Dahls strategi for operationaliseringGenerelle kriterier for en demokratisk proces (109ff)
effective participation i alle beslutningsprocessens led
voting equality at te decisive stage
control of te agenda
InclusivenessThe demos must include all adult members of te association except transients and persons proved to be mentally defective (Dahl 1989: 129)
Dahls strategi for operationaliseringDemokratiske institutioner, der ogs karakteriserer et polyarchy
free and fair elections
right to run for office
Empiriske rammebetingelser for demokratiet
Ingen fremmed intervention eller ekstern kontrol i konflikt med demokratietPolitisk kultur: holdninger til sttte for polyarkiets institutioner Kulturel homogenitet eller svag subkulturel pluralisme
Med n undtagelse: Lijphardts konsociative demokrati: konsensus-politik mellem flere subkulturer kendetegnet ved a) regeringskoalition, b) gensidigt veto, c) proportionel reprsentation og d) hj grad af autonomi indenfor grupper (Dahl 1989 siger Ls model fungerer bedst i sm lande - side 255).
Det moderne demokratis mulighederEr massedemokrati muligt?
Det moderne demokratis muligheder:Hvad betyder EU for demokratiet?*
Problemer i relation til Demokrati
Er alle med i Demos?Hvilke beslutningsregler?Substantiv versus et demokrati funderet p procedure. Hvornr har vi et demos? Strste problem?Den virkelige verden Bystaten, nationen og globaliseringHvilken tilnrmelse til demokratiet er tilstrkkelig?Skal man prve at lukke huldet mellem polyarchy og demokrati? Eller er der universale tendenser Hvis alt er uenighed mellem grupper, hvad s med det flles bedste?Hvilke grnser og muligheder er der for demokrati i den moderne verden?
Overvej om kommunalreformen bde kan beskrives som et demokratisk fremskridt og det modsatte.
Diskussion - 2Kommer Dahl med sine betragtninger tt nok p en tilnrmelse til demokratiet? (jf. punkt 6 s. 117)Hvad mener I om Dahls behandling af consociational demokrati? (jf. nederste halvdel s. 256)Dahl peger p, at demokrati og hj levestandard gr hnd i hnd Er det rigtigt? Og hvis s, hvad er s den afhngige og den uafhngige variabel?
Yderligere litteraturHeld, David (1996): Models of Democracy, second edition, CITY: Polity Press, in association with Blackwell Publishers.Sartori, Giovanni (1987): Te Theory of Democracy Revisited. Part One: Te Contemporary Debate, Chatham, NJ: Chatham House Publishers.*
STATUT POLITIČKE STRANKE DEMOKRATI
Demokrati og Sosiale Medier
Demokrati i förskolan - DiVA 1183538/FULLTEXT01.pdf · PDF file Tidigare forskning om arbete demokrati I denna del presenteras tidigare forskning kring arbetet med demokrati i förskolans
Ledelse, innovasjon og demokrati - brosjyre
Digital demokrati i kommunerne
Du är en demokrati- fostrare! ... Demokrati betyder bokstavligt översatt folkstyre (från grekiskan demos=folket, kratos=styre). I vardagligt tal kan man med demokrati avse ett värde,
DEMOKRATI I BØRNEHØJDE - emu.dk - Demokrati i børnehøjde... Demokrati er ikke kun et politisk begreb og en styreform. Det er også en livsform, som bygger på dialog, forhandling
Museer: Viden. Demokrati. Transformation
DEMOKRATI- OCH MÄNNISKOVÄRDEDAGAR ... FACKELTÅG FÖR DEMOKRATI OCH MÄNNISKOVÄRDE KLOCKAN 18.00 Fackeltåg för demokrati och människovärde avgår från Norrköpings Synagoga
EU’s demokrati – hvem bestemmer?
Varför demokrati? - UR VARFÖR DEMOKRATI? består av 10 vitt skilda dokumentärfilmer från hela världen som behandlar äm-net demokrati. Filmerna är 52 minuter långa och kommer
EN UTHÅLLIG DEMOKRATI! En uthållig demokrati!
Putin ­ og det ukontrollable demokrati
Egypten på vej mod demokrati
Mellan demokrati och diktatur-final
Demokrati, kvalitet og forskning - NTL
Programmering en fråga om demokrati
Demokrati och diktatur Val i Sverige - Landskrona ... demokrati representativ demokrati direkt demokrati diktatur statsskick monarki republik statschef kung, drottning, statsminister,
2. Indholdsfortegnelse - budget 2010 - Syddjurs og+Demokrati/... 0822 Forbrug af likvide aktiver 0 0 0 0 0 0 0762 Tilskud og udligning 55.159.164 -619.494.000 -564.334.836 -585.847.265
Pakistan – Mänskliga rättigheter, demokrati och
Deliberativ demokrati och djupare lärande
STARTUP - SHARE TO SUCCESS