da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da fy de da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de ca da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Bylder - Find information på Medicin.dk
Podning eller celleskrab fra sår og slimhinder
En byld (absces) er betegnelsen for en infektion, som regel med bakterien Staphylococcus aureus, hvor betændelsen (pus) har samlet sig.
En byld begynder som en lille betændelse i huden og viser sig ved en lille rødme. Som infektionen udvikler sig, dannes der pus. Når betændelsen begynder at samle sig i løbet af et par dage, vil der opstå tryk på vævet omkring bylden, lige som ved akne.
I takt med at bylden vokser, vil der opstå varme, rødme, hævelse og smerte, der hvor du har bylden, men kun sjældent feber. På et tidspunkt er trykket i bylden blevet så stort, at betændelsen bryder igennem. Først som en lille gul plet i toppen af bylden, senere som en mere spændt og tydelig gul top, som så brister, hvorefter pusset løber ud. Samtidig med, at der går hul på bylden, aftager smerterne. Pusset er fyldt med bakterier og kan give anledning til nye infektioner hos dig selv eller hos andre. Det er ikke alle bylder, som brister af sig selv, nogle går i ro igen, og andre kan lægen prikke hul på, så pusset kan løbe ud, og smerterne forsvinder.
Bylder forløber normalt uden komplikationer, men der kan ske spredning ved at du kradser dig og får bakterier op under neglene, og så kradser dig et andet sted, så du får bylder andre steder. Det kan også spredes via blodet (blodforgiftning), hvilket kan være farligt i sig selv. Spredningen via blodet kan gøre, at der opstår infektioner andre steder - fx knoglebetændelse (ostitis) eller hjerteklapbetændelse (endocarditis).
Alle kan få bylder.
Staphylococcus aureus findes oftest i næsen og dermed også på fingrene. Man kan sagtens have Staphylococcus aureus på huden uden at få bylder. Da smitte sker ved berøring, kan du undgå smitte ved at have en god hygiejne og især ved at vaske og spritte hænder. Sundhedspersonale bør anvende håndsprit. Hvis du vasker hænder meget ofte, kan du dog få tør hud og sprækker i huden, og det kan medføre, at du lettere får infektioner i huden. Læs artiklen om "Håndvask eller sprit?"
Der kan opstå små epidemier i en familie, hvor man smitter hinanden. Eventuelt får kun et af familiemedlemmerne bylder, men alle har stafylokokkerne i næsen og på huden. Det kan også være et husdyr i familien, fx hund eller kat.
Hvad er årsagen til bylder?
Bylder skyldes som regel stafylokokker (Staphylococcus aureus), som kommer ned under huden via rifter, sår eller eksem. Pus består af levende og døde bakterier og hvide blodlegemer.
Lægen kan se, at der er tale om en byld. Lægen vil eventuelt tage en prøve af pusset med en vatpind og sende prøven til et laboratorium for at se, hvilke bakterier som har givet bylden.
Specielle forhold hos børn
Børn kan også få bylder. Man skal forhindre, at barnet smitter andre børn og voksne. Det er derfor vigtigt at sørge for, at barnet ikke piller i betændelsen, har god hygiejne og specielt at barnet vasker hænder. Man kan også undgå nogen smittespredning ved at klippe barnets negle.
Hvad kan du selv gøre?
Uden behandling vil der som regel gå hul på bylden af sig selv. I disse tilfælde er det vigtigt, at du undgår at sprede bakterierne på dig selv og til andre. Du skal derfor vaske området grundigt med vand og sæbe og sørge for grundig håndvask, efterfulgt af at du spritter hænder. Hvis du har en bullen finger, skal du passe på ved madlavning for at undgå madforgiftning.
Hvis der er en epidemi i en familie, kan man stoppe spredningen, hvis alle vasker sig over hele kroppen hver dag med en desinficerende klorhexidinsæbe. Lægen vil inden dette have undersøgt, om der er nogen i familien, som bærer stafylokokker i næsen. Hvis det er tilfældet, skal de pågældende smøre sig i næsen med klorhexidin-creme eller med næsesalve, som indeholder et antibiotikum (mupirocin). Denne behandling skal nøje følges af alle i familien i fem dage og vil som regel løse problemet.
I nogle tilfælde vil lægen stikke eller skære hul på bylden, så betændelsen kan løbe ud. Det vil ikke hjælpe at give antibiotika som behandling af en byld, idet antibiotika ikke kan trænge ind i byldens pus.
Lokalbehandling af stafylokokker i næsen
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø