da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da da en da da da da da da da en tr hbs_lat tr eo da da cs sv da hbs_lat fr de da da da da da da da nn eo da da da da de sv da da da en da da de da da en da da da da da da da da de da da en da en da en da da da da da en da en en da da en da da en da da en da da en da en da da da en da en da da da da en de da en de da en en da da da da en da da da da da da da en da da da da da da da nl nb nb nb en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
CT-scanning af kroppen - Find information på Medicin.dk
Måling af lungefunktion ved astma og KOL
Måling af nitrogenoxid (NO) i udåndingsluften
Podning eller celleskrab fra sår og slimhinder
Røntgen af knogler og led
Hvorfor skal jeg have denne undersøgelse?
Du vil få tilbudt en CT-scanning, hvis lægen vil have mere detaljerede billeder end et almindeligt røntgenbillede.
Eksempler på sygdomme, hvor en CT-scanning kan hjælpe på udredning:
Kræft i bugspytkirtlen, mavesækken eller tyk- og endetarm
CT står for Computer Tomografi. Ved en CT-scanning skal du ligge på et bevægeligt leje, der kører igennem en maskine. Her roterer et røntgenrør rundt om dig og optager informationer, der bagefter bliver behandlet i en computer. Lægen kan derved se røntgenbilledet i "tværsnit". Alle dele af kroppen kan scannes, fx hjernen, brystkassen, benene osv.
Røntgenstråling er radioaktiv stråling og kan være farligt. De mest strålefølsomme celler sidder i æggestokke og testikler, som kan beskyttes med en blykappe, hvis du skal CT-scannes i det område.
Det personale (radiografer), som skal foretage scanningen, forlader rummet under undersøgelsen, eller anvender blyforklæder, for at undgå at blive udsat for stråling.
2 ud af 3 CT-scanninger kræver en form for kontrast. Kontrast kan både gives som indsprøjtning i en blodåre eller som en væske der skal drikkes. Ved indsprøjtning af kontrastvæske i en blodåre bliver de forskellige organer mere tydelige. Hvis du skal drikke kontrastvæske, bliver det lettere at skelne tarme og andre organer fra hinanden.
Hvad kan undersøgelsen vise?
Alle organer kan ses tydeligt ved en CT-scanning. Røntgenlægen vil se efter om der fx er en knude (tumor) eller udposninger på tarmen.
Når du bliver CT-scannet, ligger du på et leje, som kører ind i en slags tunnel. Her roterer et røntgenapparat omkring dig og optager en lang række billeder, som lagres på en computer. Ved nogle undersøgelser skal du drikke en væske, som indeholder et kontrastmiddel, eller have en indsprøjtning med kontrast i blodåren.
Når der sprøjtes kontrast i en blodåre, mærker de fleste personer en fornemmelse af varme i kroppen og en smag af metal i munden. Enkelte får lidt kvalme, men det går meget hurtigt over. Nogle synes, at den kontrast man skal drikke, smager dårligt, men det er individuelt.
En CT-undersøgelse vil foregå på røntgenafdelingen på hospitalet. Enkelte privatklinikker har også CT-scannere.
Hvor lang tid tager undersøgelsen?
Selve undersøgelsen tager ca. 20 minutter, men der skal afsættes længere tid, hvis du skal drikke kontrast før undersøgelsen.
Hvis du skal have sprøjtet kontrast i en blodåre, skal du stikkes for at man kan lægge et drop (venflon) i en blodåre. Det gør lidt ondt, men ellers er undersøgelsen smertefri. Nogen kan opleve det ubehageligt eller klaustrofobisk at skulle ligge stille i en maskine som ligner en tunnel.
Er der noget, jeg skal passe på med bagefter?
I sjældne tilfælde kan du få en allergisk reaktion, hvis du er blevet undersøgt med kontrast. Den mest normale allergiske reaktion er nældefeber. Det viser sig som rødmen eller udslæt, det ligner det udslæt du får, hvis du er blevet brændt af en brændenælde.
Som regel kommer en allergisk reaktion med det samme, men i enkelte tilfælde har man set reaktioner længere tid efter undersøgelsen. Hvis du får en allergisk reaktion, er det en god ide at henvende dig til en skadestue eller din egen læge. Både for at behandle reaktionen, men også fordi allergien skal registreres, så du kan få et andet kontraststof, hvis du skal undersøges igen.
Når du får lavet en CT-scanning udsættes du for røntgenstråler. Derfor begrænses antallet af CT-scanninger, da der er en lille risiko for skadevirkninger.
Hvordan forbereder jeg mig?
Når du bliver indkaldt til undersøgelsen, vil du få et brev, der meget nøje forklarer, hvordan du skal forholde dig inden undersøgelsen. Der vil stå om du fx kan spise morgenmad, tage din sædvanlige medicin, eller om du skal tage afføringsmiddel dagen før undersøgelsen, som du fx skal gøre ved en undersøgelse af tyktarmen. Det er vigtigt at du overholder anbefalingerne, da undersøgelsen i værste fald kan være ubrugelig og må tages om.
Hvis du er i tvivl om, hvordan du skal forberede dig, så ring til røntgenafdelingen i god tid. Her vil personalet kunne informere dig grundigt. Det er altid en god idé at drikke rigeligt med væske før og efter en CT-undersøgelse, hvor du har fået kontrast.
Du kan blive scannet i dit almindelige tøj, men der må ikke være metal på tøjet, fx pailletter, eller i tøjet, som fx bh-bøjle. Hvis du har lynlåse eller andet metal på tøjet eller har smykker på, vil du ofte blive bedt om at tage det af under scanningen, da metal slører røntgenbillederne.
Mænd kan få tilbudt testisbeskytter - en blykapsel foret med blødt gummi, som sættes omkring pungen, så testiklerne ikke får røntgenbestråling. Ved gentagen udsættelse for røntgenstråler kan sædkvaliteten blive påvirket og i værste fald gøre manden steril.
Den læge, der henviser til scanningen, vil spørge til din nyrefunktion, hvis du skal have kontrast sprøjtet ind i en blodåre. Måske vil lægen henvise dig til en blodprøve for at undersøge din nyrefunktion, før du får foretaget scanningen.
Hvis du tager medicin, så tag en liste over medicinen med til lægen. Lægen kan tjekke om din medicin har betydning for indsprøjtning af kontrast. Du skal være ekstra opmærksom, hvis du får tabletter for diabetes, gigt og visse former for kemoterapi, da dette kan det kræve specielle forholdsregler.
Nogle af de kontraststoffer der bruges ved CT-scanninger, indeholder jod. Selvom du er allergisk over for jod ved fx kontakt med huden eller ved indtag af jodholdige fødevarer, fx rejer, forhindrer det normalt ikke, at du kan få kontrast i en blodåre eller drikke kontrast. Spørg lægen, hvis du er i tvivl.
Undersøgelsen kan foretages i visse situationer.
Du skal oplyse lægen, hvis du er gravid eller kan være det. Man vil normalt undgå at CT-scanne gravide, især i det første trimester (de første 3 måneder) af graviditeten. Hvis det ikke kan undgås, vil man prøve at finde en undersøgelsesmetode, der ikke bruger røntgenstråler eller også sørge for at skærme fosteret mod strålerne.
CT-scanning i sig selv har ingen betydning for amning. Det påvirker ikke mælken, og det er ikke farligt for barnet at blive ammet efter scanningen. Hvis du får kontrast indsprøjtet i blodbanen, mens du ammer, er det heller ikke farligt for barnet at få brystmælk.
Hvordan får jeg svar på undersøgelsen?
Røntgenafdelingen sender som regel svaret på undersøgelsen til den læge eller hospitalsafdeling, der har henvist dig.
I de fleste tilfælde vil du kunne se svaret på sundhed.dk hvor du logger på med NemID.
Det kan nogle gange være svært at forstå svaret, så det er vigtigt, at en læge forklarer dig undersøgelsens resultat.
Inden undersøgelsen: Forbered dig på, hvad du vil spørge lægen om.
Skriv evt. en huskeseddel.
Hvornår får jeg svar på undersøgelsen?
Hvordan får jeg svar? (samtale, SMA, mail eller brev)
Hvem giver mig svar?
Overvej, om du skal have en pårørende med, når du får svar på undersøgelsen.
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø