da da da id en da da nb da da da da da da da da sv da nb da da da da nb da da da de da da da af da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da en da da de da fr da da da da da en da da da da da da en da da da da da fr da en en da da da da da de da en nb da da nb et da nl da en en da nb da da war da da en en da da da en da da da en nb da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da da en da en da en da en da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da en da da en da en da en da en da en en en en en en da da en en da da da nn nn
Kirkebakkegaard 1902, set fra Kochsvej. Det ældste billede, der findes. Dette stuehus er opført ca. 1890
Kirkebakkegaard i Glostrup (matr. nr. 3a og 3d)
Oprindelig var bønderne i Glostrup, Hvissinge, Ejby og Avedøre selvejere, men allerede omkr. 1200 har enkelte af dem været fæstere dvs. forpagtere. Fæstebønder betalt en bestemt forpagtningsafgift, såkaldt landgilde, til ejeren. Derimod betalt fæstebonden ikke skat som selvejerbonden.
Kildegaarden matr. nr. 9, Gården matr. nr. 7 (senere kaldet Bryggergaard 2), Gården matr nr. 4 (senere kaldet Glostrupgaard) samt Kirkebakkegaard matr. nr. 3 var alle fire ejet af Kongen.
Tre sogne i København, Skt. Nikolaj kirke, Helligåndskirken og Frue kirke, ejede Gården matr. nr. 6 (senere kaldet Vestervejgaard) og så var der Præstegaarden matr. nr. 1, der fulgte med embedet. Driften af præstegårdens jorde udgjorde en væsentlig del af præstens løn.
Vartov ejede de to sidste gårde i byen, matr.nr. 8 (senere kaldet Rådhusgården) og matr. nr. 5b og 5c (senere kaldet Bryggergaard 1)
Det var lokalhistorikeren Poul Høyer, der for nemhed skyld navngav de tre gårde Bryggergaard 1 og 2 samt Rådhusgaarden. Hverken bryggeri eller rådhus eksisterede dengang, gårdene havde navn efter ejeren. Udover de 8 gårde var der 13 huse, det var husmænd, der var fæstere under gårdmændene. Imidlertid er det også en tilsnigelse med matrikelnumrene, for de eksisterede ikke endnu i 1682.
Bystævne med oldermanden i midten.
Dengang dyrkedes Glostrup jorde i vekselsdrift dvs. at vangene skiftevis blev udlagt til fælled for et år ad gangen. Vestervang var således i 1682 udlagt til fælled, Østervang var dyrket med rug og Nørrevang var bygvang. De tre vange var opdelt i 46 åse, der igen var opdelt i 534 agre, således var der 21 åse med 246 agre i Østervang, 18 åse og 191 agre i Vestervang og 7 åse med 97 agre i Nørrevang. En gård kunne derfor have 67 agre fordelt med hhv. 33, 25 og 9 agre i Øster-, Vester- og Nørrevang. I de forskellige vange kunne jorden have højst forskellig kvalitet, Vestervangs jorde syntes at have været de bedste. Omkring hver gård lå en såkaldt toft, hvor man dyrkede frugttræer, kål og hør. Der kan læses meget mere om de forskellige åse, vange, tofter osv. i Glostrup-bogen 1, afsnit om Glostrup jorder. Her kan man også genkende mange af byens senere stednavne.
Tre af sognets landsbyer bestod i 1600-t. hver af otte gårde og havde alle før udskftningen trevangsbrug i modsætning til Avedøre, der havde tovangsbrug. Dyrkningsfællesskabet krævede samarbejde, så en gang om ugen samledes Glostrups bønder til bystævnet ved Vestervej. Her drøftedes også andre ting af fælles interesse, ligesom man afgjorde mindre lovovertrædelser. Hvervet som Oldermand (formand) på bystævnerne gik på skift mellem gårdejerne.
Den oprindelige Glostrup landsby lå mellem Østervej og Vestervej med gadekæret for foden af Vestervej. Til vanding af gårdenes kvæg brugte man kilden, som lå hvor Kildevældets alle og Kildevej i dag ligger.
Udskiftningen betegner nyfordelingen af landbrugsjorden under Landboreformerne fra 1700 til 1850. Udskiftningen blev gennemført relativt sent her i området: Hvissinge i 1787, Glostrup i 1792 og Ejby i 1794. Landbrugsejendomme flyttede mange steder fra landsbyerne ud på de nye marker.
Udskiftningen hang nøje sammen med ændringen fra fællesdrift til bøndernes ansvar for dyrkningen af deres egen jord. I Glostrup fik hver gård  ved en stjerneudskiftning et trekantet areal med gården i spidsen i landsbyen, og det betød at gårdene blev liggende det samme sted.
Kirkebakkegaard (matr. nr. 3a) lå bag Glostrup kirke dvs. på nordsiden, lige bag kirkemuren som afsluttede kirkegården. Gårdens "ydre lod", lå som et lagkagestykke nord for gården, med spidsen mod gården, og var på 465.860 kvadratalen dvs. 183.548 m2. Stykket var afgrænset af det der i dag er Solvangsvej mod øst og Poppelvej afgrænsede den nordlige grænse, derfra over Ringvejen mod nordvest, den sydøstligste del af Psykiatrisk Hospital og skråt mod syd over hovedindgangen til Glostrup Hospital, begge sider af Østervej indtil Kochsvej. Gårdens ene "udlod" (senere matr. nr. 3 d) lå  et stykke mod vest, på det stykke, der senere blev til Hovedvejen 183. Det var på 154.130 kvadratalen dvs. 60.727 m2 og det andet udlod lå i den anden ende af byen, syd for Roskildevej nær Brøndbyøster, der hvor Evas alle ligger i dag. Dette stykke var på 82070 kvadratalen, så i alt var Kirkebakkegaards jorde på 50 tønder land.
Jeppe Andersen (Henrik`s  4 x tipoldefar) blev født i Brøndbyøster i 1679, søn af gårdmand samme sted Anders Ibsen, født i Herstedvester, død 1688 i Brøndbyøster, og Mette Olsdatter, død 1720, hun blev gift 2 gange mere.
Jeppe fik fæste på Kirkebakkegaard i Glostrup i 1710, han var da gift med Hylleborg Christensdatter (ca. 1682-1731) med hvem han han fik fem sønner og to døtre, tre af sønnerne døde som børn. Sønnen, Poul (1712-1784), gift med Ane Johansdatter, blev gårdmand i Ejby og den anden søn, Lars (1714-1778), gift med Giorild Hansdatter, blev gårdmand i Rødovre. Datteren Sisse (1724-?) blev gift med Jørgen Jørgensen fra Hvidovre. Datteren Mette (1720-?) vides foreløbig ikke mere om.
Oprindelig gik Glostrups skolevæsen tilbage til de gamle rytterskoler, som blev betalt af rytterikassen. Imidlertid blev rytteriet hjemsendt og i 1722 blev der oprettet en skole i Hvissinge, hvor også børn fra Glostrup og Ejby gik i skole.
Aar 1731 Den 19de Octbr: jordsat Jeppe Andersøns i Glostrup gaard Mds hustr: n: Hylleborre Christensdtr. i hendis alders 49 aar
Der gik ikke lang tid, så trolovede Jeppe sig 25. november 1731 med Kirsten Pedersdatter (ca. 1700-1764) og måneden efter 26. december blev de gift i Glostrup kirke. De fik sammen seks børn, to sønner og fire døtre, hvoraf en døde kun 16 år gammel. Datteren Hylleborg (1732-1822) blev gift med Anders Andersen (1725-1767) husmand i Glostrup og efter hans død med Hans Nielsen (1747- ?), en fattig husmand i Glostrup. Boel (1734-1803) blev gift med Lars Rasmussen, husmand i Hvissinge og efter hans død med Jens Olsen, bonde og gårdbruger i Hvissinge.
Om datteren Johanne (1738-1801) stod der i kirkebogen for Glostrup sogn
Søndagen Sexagesima d: 22 Febr: (1767) blev eet uægte pigebarn døbt og kaldet Karen. Moderen var Johanne Jeppe Andersøn gaardm: daatter i Glostrup, som i sin tieneste i Eigbye blev besvangret af Erich Andersøn gaardm: sammesteds, hvor hun tiente. Fadderne vare begge moderens brødre Anders Ibsøn gaardm:i Glostrup og Peder Ibsøn tienende Rasmus Eschildsøn gaardm: i Glostrup, een del af meenigheden som var tilstede vare og vidner til dets daab, degnekonen bar det.”
hun blev i 1778 gift med Albert Olsen (1741-1797) landsoldat og væver i Glostrup og efter hans død med den 29 år yngre Eschild Hermandsen, husmand og væver.
Den ældste søn Anders Ipsen (Henriks 3 x tipoldefar) blev 14. februar 1764 trolovet med Margrethe Pedersdatter, datter af gårdmand Peder Jensen (Henriks 4 x tipoldefar) (1700-1788) på Kildegården matr. nr. 9 og Sidse Hansdatter (1721-1790) fra Avedøre. Senere på året 5. oktober 1764 blev de gift i Glostrup kirke.
1764 Torsdagen d: 14 Febr: bleve Anders Ibsen gaardmand i Glostrup og Margaretha Peder Jensen gaardmands daatter sammesteds troloved. For hvilke vi underskrevne lover og caverer, at de hverken ere hinanden imod loven beslegtede eller nogen af dem til nogen nu levende haver givet ægtskabs løfte som dette kunde være til hinder. Det bevidner vi med egne hænders underskrift.
For han  Peder Jensen   Rasmus Christensen ?
Copulerede; Fredagen d: 5 Octobr.
Den yngste søn  Peder (1741-1828) blev som sin storebror Anders gift med en datter fra Kildegaarden, Inger Pedersdatter (1748-1825). Han overtog senere gården efter sin svigerfar.
Aar 1764  Torsdagen d: 9 febr: blev Kirsten Pedersd: gaardm: Jeppe Anders hustrue begraven gammel 64 aar
Aar1767  Dom: 7 p : d: 2 Aug: blev Jepee Andersøn forhen gaardmand  i Glostrup begraven gammel 88 aar.
Det blev Jeppe og Kirstens ældste søn, Anders Ibsen, som i februar 1767, 30 år gammel, fik skøde på Kirkebakkegaard.
Anders og Margrethe fik otte børn, fire drenge og fire piger, dog døde to drenge som små. Datteren Kirsten (1764-efter 1845) blev gift med husmand uden jord i Glostrup, Svend Olsen. Anna (1775-1811) blev gift 1807 med Anders Pedersen, som tjente hos hendes far. Ved hendes død fire år senere var Anders husmand i Glostrup. Maria (1782-1828) blev gift med Ivar Christophersen (ca.1788-1830), som var skolelærer i Dragør og senere i Dame ved Fanefjord på Møn. Dorthe Andersdatter (1773-1851)(Henriks tiptipoldemor) blev gift med smeden i Hvissinge, Morten Johansen (ca. 1764-1811). Knap fire år efter døde Morten uden at de havde fået fælles børn, og et halvt år senere giftede hun sig med smedesvenden Poul Christian Klein (1778-1817) (Henriks tiptipoldefar). Mere om dem senere. Den yngste søn Peder blev kun 27 år og blev øjensynlig hjemme hos forældre til sin død.
Den ældste søn Anders Andersen (1770-1852) giftede sig 18. juni 1807 med Anne Mortensdatter, datter af gårdmand på Gård nr. 3 (senere matr. nr. 5 b+c, kaldet Bryggergaard 1) sognefoged Morten Olsen (1741-1805) og Birte Jensdatter (1756-1829). Anne fødte otte børn, heraf fire drenge og fire piger. Tre af pigerne døde som ganske små, den fjerde, Ane, blev gift med en gårdmand i Ballerup.  Sønnen Peder blev gårdmand i Skovlunde, Jens i Ejby, en døde som barn og om Morten, den næstyngste, kan læses mere om nedenfor.
Den nuværende Roskilde Landevej blev anlagt i årene 1770-1773.
Danmarks første folketælling fandt sted 1. juli 1787 og der blev registreret 143 personer i Glostrup fordelt på 32 familier. I Hvissinge, Ejby og Avedøre var der hhv. 156, 145 og 175 personer registreret, Glostrup var altså den mindste by i sognet.
Sognefogeden (ikke at forveksle med sognerådsformand) blev i 1791 lovfæstet som betegnelse for den lokale politimyndighed under herredsfoged og birkedommer. Han fik efterhånden ret omfattende opgaver som lægdsmand, dvs. han førte tilsyn med listerne over mænd, som kunne blive indkaldt til militærtjeneste, samt som pantefoged.
For at få en ide om hvordan en gård så ud på den tid, er her en afskrift af Brandprotokollen fra 1794, hvor Anders Ibsen ansøger om brandforsikring:
Niels Sundbÿe Kongelig Maÿestæts Birkedommer til Kiöbenhavns Amts Birketing - og Sören Fogh Birkeskriver til fornævnte Birketing.
Giöre Vitterligt: at Aaar 1794 Mandagen den 10de November paa ovennævnte Birketing, mødte de som af Retten den 3die Hujus udmeldte 2 Haanværkere, navnlig Børge Hansen Muurer af Ballerup, og Peder Larsen Tømremand af Bröndbÿevester, som haver Taxeret Anders Ibsens Gaard i Glostrup til Brand Asuranse Efterretning, hvilke fremlagde deres holdt Forretning paalydende:
Aa. 1794 den 8 November indfandt vi 2de Haandværkere os i Glostrup Sogn og Bÿn paa Kiöbenhavns Amt for, efter Udmeldelse af 3die Hujus at vurdere Anders Ibsens sammesteds ejende Gaard under No. 6/:  hvor til er Hartkorn 6 Tdr. 6 Skp. 3 Fr. 18 alb:/ til Brand Asuranis Efterretning. I Overværelse af Hr.Birkeskriver Fogh ved Nielsen, samt Ejeren Taxerede vi saaledes, -
a: En Stuebygning til östen 10 Fag lang 3 Fag dyb, Eege Bindingværk, Leer Vægge og Straatag, heraf 8 Fag hvorover er Loft, indrettet med Indgang fra Gaarden til en Stue og 1 Kamar med simple Vinduer og Dørre, i Stuen en Jernbielægger Kakkelovn. Endvidere et Kiöken med aaben Skorsten og Bagerovn, 1 Brÿggers med Hiölle og indmuret Kobbar Brÿgbindel paa 3 Tönde, derved et Kamar, vurderes a Fag 25 Rd er                                                                                                                                                    200
De 2 Fag uden Loft er indrettet til 1 Höelade, vurderes a fag 15 Rd er                                                                                                                                                                                                        30
Paategnet d: 5 Decbr. 1794
Side 2                                                                                                                            Transport                                                                                                                                                                  230
b: En Bygning til Sönder 11 Fag lang 3 Fag dyb, samme Bygnings Maade som Litr. A, uden Loft, indrettet til Indkiörsel med Pert, Svine Eges og Faarehuus, Tørvehuus samt Avnehuus, Loe og Lade, vurderes a Fag 12 Rd er                                                                                                                                                    132
c: En Ditto til Vester 13 Fag lang 3 Fag dÿb, samme Bÿgnings Maade som forrige Litr. C, indrettet til Lade, Indkiörsel med Port, 2 Loer og 1 Lade, Stald med Behör til 12 Höveder vurderes a Fag 15 Rd er                                                                                                                                                    195
d: En Ditto til Nord, samme Bygninger 9 Fag lang 3 Fag dÿb Bindings Værk, Leer Vægge og Straaetag, heraf 2 Fag med Loft, indrettet til Huggehuus og Karlekamar, vurderes a Fag 15 Rd er                                                                                                                                                      30
De 7 fag uden Loft indrettet til Stald med Behör til 3 Heste, Loe Lade, vurderes a Fag 12 Rd er                                                                                                                                                      84
e: I Gaarden en Brönd af Tömar med Egestolper og Fÿrre bræder, Karm og Vipp vurderes for Rd                                                                                                                                                     14
f: Den bemedte Brygbindel vurderes for Rd                                                                                                                                 15
Siger Syv hundrede Rigsdaler Summa                                                                                                                                            700
Ildsted og Skorsteen var forsvarlig indrettet mod Ildsvaad:-
Brand Redskab fandtes 3 Stiger, 1 Hage, 1 Læder Spand, 2 Træe Spande med Jernbaand, 1 Jernbaandet Kar, alt i forsvarlig Stand.
Gaarden har nÿ för været Asureret.
Som Andført forrettet bevidner                         Datum ut Supra
Börge Hansen Muurer, Peder Larsen Tömarmand
Som Overværende paa Hr. Birkeskriver Fogh`s Vegne
For Retten Læst og Paaskreven
Hvilken forretning som lydelig udi Retten for de forbemeldte 2de Haandværkere blev og Læst, de med Lovens Eed bekræftede, at være foretaget efter deres bedste Skiønsomhed - De blev demitterede Anders Ibsen, loed begiære det Passerede sluttet og sig ? beskrevne meddeelt, som Retten bevilgede.
Saaledes for Retten at være tilgaaet og passeret, saa og førte følgende Tinghørere nemlig:
Johan Petersen af Eÿbÿe, Peder Larsen af Brönbÿevester, Jens Frandsen af Iishöÿ, Foltmar Jensen af Höÿe Todstrup, Lars Pedersen af Herstedöster, Peder Pedersen af Sengelöse, Ole Hansen af  Ledöe og Mads Pedersen af Ballerup. -
Dets til Bekræftelse under vores Hænder og hos trykte Signeter.
Fra 1803 indførtes en fattigskat til dækning af sognenes udgifter til fattighjælp. Fattighuset i Glostrup lå på Vestervej 2.
Da elevtallet i Hvissinge skole var vokset til 120 elever, var det uforsvarligt at fortsætte på denne måde, og derfor blev der 1807 oprettet en midlertid skole i Glostrup. I 1814 fik Ejby sin egen skole, og aflastede derfor skolen i Hvissinge, og da skolen i Glostrup ikke var tilfredsstillende, måtte børnene fra Glostrup atter begive sig til Hvissinge for at gå i skole.
Dødsdagen: 1818 d. 14de Decbr. Begravelsesdagen: 1818 d. 22de December
Anders Ibsen Gaardmand i Glostrup Bye Alder: 82 aar
Den ældste søn Anders overtog gården efter faderen død i 1818, og hans mor Margrethe døde af alderdom 4. august 1826, som aftægtskone på Kirkebakkegaard. Her boede hans yngste søn, Morten, også, indtil han døde 27 år gammel.
Anders`kone Anne døde 27. oktober 1825 efter 18 års ægteskab af en lungesygdom 10 uger efter hun havde født en søn. Hun blev begravet fra Glostrup kirke 2. november 1825, samtidig blev den lille drengs dåb konfirmeret i kirken, efter at han var blevet hjemmedøbt 1. oktober samme år. Den lille dreng døde 21. december året efter.
Et år efter Annes død, 9. november 1826, gifte Anders sig igen med Anne Johansdatter, hun var datter af hans fætter, gårdmand i Ejby Johan Povelsen (1754-1833) og Ingeborg Hansdatter (1766-1831). Dvs. at Anders` farfar Jeppe Andersen var Anne`s oldefar.
I 1841 kom Kongelig Anordning om Landkommunalvæsenet dvs. starten på det kommunale selvstyre, Sogneforstanderskabet som det hed. De nye råd havde nu ikke meget med demokrati at gøre, valgbarhed og valgret til Sogneforstanderskabet var nemlig afhængig af besiddelse af jordejendom på mindst 1 td. hartkorn. Derfor bestod Sogneforstanderskabet i Glostrup af tre gårdejere fra Ejby, to fra Glostrup og en fra hhv. Hvissinge og Ejby. Deres opgaver var vejvedligeholdelse, forsørgelse af fattige og drift af landsbyskolerne.
Glostrups første industrivirksomhed, Glostrup Bryggeri, blev anlagt i 1845 af glarmester Christian Ditlev Fridel. Lensgreve Frederik Marcus Ditlev Knuth overtog det i 1854 og allerede to år efter købte brygger Knud Christian Hansen bryggeriet. Det lå på området, hvor Teknisk skole ligger i dag.
Den første jernbanestrækning i Danmark blev bygget fra 1844 indtil 1847, hvorefter strækningen mellem København og Roskilde blev indviet af kong Christian 8. og dronning Caroline Amailie 26. juni 1847, og det første damptog standsede i Glostrup. Den første stationsbygning var af træ og eksisterede i næsten 70 år.Glostrup blev nu en stationsby ligesom Valby, Taastrup og Hedehusene.Jernbanelinjen lå ca. 300 m fra Roskildevej og herimellem udviklede stationsbyen sig.
I sit andet ægteskab fik Anders tre børn, to sønner og en datter. Anders var i en periode også sognefoged. Han døde 18. maj 1852 næsten 82 år gammel, og efter hans død førte konen gården videre med hjælp fra sin datter, Ane Maregrethe, og yngste søn, Johan Peter, samt tre tjenestefolk.
I 1857 fik man loven om næringsfrihed dvs. man tillod handel og håndværk udenfor de gamle købstæder. De nye serviceforretninger blev lagt på Roskilde Landevej og "nede" i selv stationsbyen omkring Stationsvej.
Den ældste søn Anders (som faderen) blev gift i 1858 med smedens datter, Johanne Marie Jørgensdatter, 18. december 1857. De fik tre sønner Anders født 29. juli 1858, ved ikke så meget om ham andet end at han blev tømrer. Jørgen Carl Andersen blev født 21. december 1860 og Jens Gertner Andersen født 7. januar 1864.
16. juni 1862 overtog den yngste søn fra Anders` andet ægteskab, Johan Peter Andersen, Kirkebakkegaard med tilhørende jord matr. nr. 3 a. Den ældste søn Anders Andersen havde sandsynligvis overtaget gårdens udlod (senere matr. 3d) allerede omkring 1860, og blev således også gårdmand der.
I 1866 stiftedes Glostrup Sygekasse.
Ved folketællingen i 1870 kan man se, at Johans mor boede på aftægt hos ham, hans søster var husbestyrerinde og derudover var der en malkepige samt to karle. Samtidig boede hans kusine, Ane Kirstine Poulsen (Henriks tipoldemor) med sine to sønner på hhv. 13 og 16 år, som fattiglemmer i fattighuset på Vestervej - altså kort derfra !
Anne døde 6. august 1873 af alderdom, og ved folketællingen i 1880 boede Johan`s søster Ane Margrethe stadig hos ham som husbestyrerinde, ligeledes forsørgede han sin halvbror, Morten. Endvidere var der to tjenestefolk.
I 1876, 15 år efter at Københavns amt havde gjort opmærksom på, at der skulle bygges en skole i Glostrup, blev skolen på Østervej opført samme år. Den fungerede i 26 år indtil 1902.
Den tekniske udvikling satte sine spor, da der etableredes telegrafledninger på Roskildevejen nordside i 1880 og 1884 fulgte telefonledninger på sydsiden.
Johan var medlem af Glostrup Sogneråd fra 1880-82 og 23. april 1885 blev han valgt til sognerådsformand og fungerede derefter i 15 år. Han blev Dannebrogsmand 20. juli 1901.
Vestenceinten, Vestvolden - eller i daglig tale Fæstningen, er så afgjort Glostrupegnens største historiske minde, opført i årene 1888-1892, som skulle forsvare hovedstaden mod fjendtlig fremtrængen fra vest og syd og holde fjendtligt artilleri på så stor afstand, at København ikke kunne beskydes. Den militærhistoriske betydning i øvrigt, må man læse sig til andre steder. Dette store byggeri må have afspejlet sig i bybilledet, for ved folketællingen i 1890 var der 664 indbyggere i Glostrup, heraf var de 57 arbejdere udefra ved fæstningsanlægget. Ligeledes i Hvissinge 373 indbyggere, heraf 56 arbejdere udefra, Avedøre 403 indbyggere, heraf 80 arbejdere udefra samt Ejby 269 indbyggere, heraf 5 arbejdere udefra. Mange af disse arbejdere kom fra Sverige, enkelte fra Tyskland, Island og øvrige fra resten af landet.
I 1890 arbejdede 10 % af byens borgere på Glostrup Bryggeri. Knud Hansens søn, Axel, overtog bryggeriet i 1892 og i 1897 indgik man et samarbede med Københavns Hvidtølsbryggeri, således at man fremover kun lavede hvidtøl og maltøl.
Roskildevej 1894, tv. bag træerne Bryggeriet og ligeledes 2 bryggerhuse tv.
Ved folketællingen 1890 boede Johan Peter sammen med sin søster samt sin nevø Jørgen Carl Andersen (søn af hans storebror Anders Andersen), som arbejdede som mælkekusk. Endvidere boede der to tjenestekarle og to tjenestepiger. Han boede stadig med sin søster på gården i 1901,  tillige med fem tjenestefolk og ligeledes ved folketællingen 1. februar 1911, nu sammen med to tjenestefolk samt en anden familie.
Jernbanekroen blev opført i 1891, og i 1901 blev Københavns Oliefabik anlagt syd for banen, her blev der produceret spiseolie og palmin.
Glostrup Private Realskole, som det siger sig, blev drevet af private, blev oprettet i 1892, men allerede i 1896 overtog Glostrup Kommune skolen, da man vidste at den forholdvis nye skole på Østervej var for lille. Den blev i første omgang udlejet til en privat realskolebestyrer, og foreløbig kom kommuneskolens 1. og 2. klasse til at gå i skole i realskolens bygning.
Den første bil kørte igennem Glostrup i april 1897, tophastigheden var 30 km i timen. Bryggeridirektør Axel Hansen var en af bilismens pionerer, og da bilerne kørte vejens gruslag op, besluttede man at lave chaussébrolægning på Roskilde landevej. Man begyndte med strækningen gennem Glostrup by.
I 1902 åbenede Forstædernes Bank sit hovedkvarter i ejendommen på hjørnet af Jernbanevejog Vinkelvej og i 1908 rykkede banken ind i en nyopført bygning på Stationsvej 8. Ved straten i 1902 var der kun en ansat, nemlig bankdirektør Thomsen, som måtte fungere som både kasserer, bogholder og bankbud. Samme år byggede brygger Axel Hansen en stor direktørbolig til bryggeriet, som blev kaldt Glostruphus.
Samme år 19. februar blev den ny kommuneskole, Højvangskolen, indviet. Den lå (og ligger stadig) ved siden af kirkegården. Skolen blev bygget på præstegårdens jorder, og bestod af Tårnbygningen med fire klasseværelser og to lærerboliger samt førstelærerens rummelige hus, hvor der også var en lærerindebolig samt skolens kontor.
Glostrups vartegn, vandtårnet, var færdigbygget i 1905 og det var årsagen til at man bygge vand- og gasværket syd for banen. Man pumpede nemlig vandet op i tårnet ved hjælp af gasmotorer, og samtidig fik Glostrup gaslygter i gaderne. Samme år var der nu 300 elever på Højvangskolen bla. på grund af de mange tilflyttere, som arbejde på Oliemøllen. Derfor var en udvidelse af skolen nødvendig, og 21. november 1905 var pavillonbygningen færdig. Åbningen blev, ligesom i 1902, fejret på Jernbanekroen.
9. juni 1905 brød en brand ud i savskæreri på Vinkelvej, og herfra fløj gnisterne til Præstegårdens stråtag. De 200 år gamle længer blev et let bytte for ilden og alt brændte helt ned. Allerede 10. juli 1906 flyttede provst Koch med sin familie ind i den nye præstegård.
Gårdejer og sognerådsformand Anders Christiansen fra Kildegaarden, som han havde solgt i 1888, var flyttet til en nybygget gård ved siden af Vandtårnet på Kildegaardens jorder, som han havde beholdt.  I øvrigt afstod han gratis jorden hvorpå Vandtårnet blev bygget. I 1906 byggede han Villa Siesta på Roskildevej, hvor han boede til sin død.
Et af de få gamle huse i Glostrup, der står endnu, er ejendommen Koldinghus på Kærmindevej 5 fra 1906. Her fandtes en blandet landhandel kaldet Mars, hvor man kunne købe cykler, ure, paraplyer, sæber, te, Chokolade, konfekt og isenkramvarer. Som noget særligt var der udarbejdet et gratis varekatalog, som kunderne kunne studere derhjemme.
Kirkebakkegaard ca. 1930, set mod sydvest
I 1908 kom den nye lov om kommunale råd, de velstilledes rettigheder bortfaldt, kvinder fik valgret til kommunale råd og afstemningen blev skriftlig og hemmelig. Den første sognerådsformand i Glostrup fra 1909 til 1913 var slagtermester Waldemar Just Grøndahl.
I 1908 flyttede apoteket ind i den nybyggede ejendom på Roskildevej (nu Hovedvejen 101). Hidtil havde det ligget, hvor der senere blev plejehjem (Hovedvejen 179, nu nedrevet). Apoteket havde her også fungeret som telefoncentral, der var dog kun 3 abonnenter og apoteket var en af dem.
Johan Peter Andersen døde 13. februar 1911 i sit hjem, ugift og barnløs, han blev begravet på Glostrup kirkegård  20. februar 1911, ikke mange meter fra Kirkebakkegård. Efter hans død overgik gården til hans nevø Jens Gerner Andersen, søn af hans storebror Anders Andersen.
Jens var 24. oktober 1887 blevet gift med Anne Katrine Jørgensen, født 20. juni 1866 i Skovlunde, datter af jordbruger i Skovlunde, Jørgen Larsen og Karen Nielsdatter. Jens havde allerede 13. juli 1887 overtaget sin fars jorder matr. nr. 3d, og her byggede han et nyt stuehus i 1893.
Han var medlem af sognerådet i Glostrup fra 1901 til 1906, og fra 1923 og til sin død var han vurderingsmand for Østifternes Kreditforening. Gården på matr. nr. 3d (senere Hovedvejen 183) solgte han til Godtfred Pedersen, der brugte gården til svineavl, hvilket kunne lugtes på lang afstand. Derfor blev Godtfred Pedersen i folkemunde kaldt "svinebaronen".
I 1912 kom elektriciteten til Glostrup og i 1916 åbnede en biograf.
Kirkebakkegaard 1940. Bemærk kirkemuren nederst tv.
Jens Gertner Andersen afstod Kirkebakkegaard til H. Clausen 15. januar 1918 og hermed var gården efter mere 130 år ikke mere i slægtens eje. Jens tilbragte sine sidste år i et hus på Sydvestvej 1. Han døde 23. august 1941.
Kirkebakkegaards sidste hovedbygning siges iflg. ubekræftede kilder af være fra 1890, det ville nok også være usandsynligt, at den oprindelige bygning skulle have overlevet tidens tand evt. brande osv.
Gårdens jorder blev i første halvdel af 1930`erne købt af Frederik Edvard Hansen tidligere lærer ved Glostrup Kommuneskole og blev udstykket til vejene Solvangsvej, Bøgevej, Egevej, Elmevej, Hasselvej, Pilevej og Poppelvej. Han havde dog allerede i 1927 købt Erdalsgården og udstykket jorderne til Erdalsvej.
Kirkebakkegaard blev revet ned i 1940`erne for at give plads til udvidelse af kirkegården.
Det pudsige ved hele historien omkring Kirkebakkegaard, som vi ikke anede eksistensen af for bare 5 år siden, er at vi bor på Solvangsvej, som altså i forne tider var Kirkebakkegaards jord.
Hovedhuset til Kirkebakkegaard ca. 1943 umiddelbart før det rives ned til fordel for udvidelse af kirkegården.
Sikkert det sidste billede af Kirkebakkegaard ......................
Denne historie om Kirkebakkegaard kunne ikke være skrevet uden hjælp fra de utrættelige lokalhistorikere Ejvind Tofte, Poul Høyer og Egon Funch. Hvordan fremtidens lokalhistorie skal skrives uden sådanne ildsjæle, vil kun tiden vise.