da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da nn da da da da da da nb en als en da da da da en da da it da da sv nb da da en da nb nb sv fr da en da de da da da da da nb da da da da da da da da da et da da da da da en da da da da da fr da da en da da da da da de sv da da da da da da da da da da da de en da nn da da da da da da da da da da da en da da it sv da da nb en als en da da da da en da da it da da sv nb da da en da nb nb sv fr da en da de da da da da da nb da da da da da da da da da et da da da da da en da da da da da fr da da en da da da da da de sv da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da nn da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sl da da da da da sl da da da de da da da da da da da nn da da da da da da da da da da da da da da da da da en da sv da de da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hedearealer mellem Lyngby og Flade Sø
Hedearealer mellem Slettestrand og Tranum Strand
Hedearealer mellem Stenbjerg og Vorupør
Hederområder mellem Hvidbjerg og Stenbjerg
Hurup Golfskov og Snedsted Byskov
Lodbjerg Klitplantage og arealer ved Flade Sø
Tved Klitplantage og Nors Sø
Vandet og Kronens Hede Klitplantager
Vilsbøl Klitplantage og Vandet Sø
Ålvand Hede og arealer ved Førby Sø
Østerild Klitplantage og Tømmerby Kær Plantage
Sådan kommer du med input
Græsning og helårsgræsning i naturen
Certifikat for bæredygtig skovdrift
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hugst, kulturer og bevoksningspleje
Agger Tange og Fjordholmene
Bulbjerg og Lild Klit
Fosdal og Langdal plantager
Hedearealer mellem Lyngby og Flade Sø
Hedearealer mellem Slettestrand og Tranum Strand
Hedearealer mellem Stenbjerg og Vorupør
Hederområder mellem Hvidbjerg og Stenbjerg
Hjardemål og Madsbøl Klitplantage
Hurup Golfskov og Snedsted Byskov
Lodbjerg Klitplantage og arealer ved Flade Sø
Tved Klitplantage og Nors Sø
Vandet og Kronens Hede Klitplantager
Vilsbøl Klitplantage og Vandet Sø
Ålvand Hede og arealer ved Førby Sø
Østerild Klitplantage og Tømmerby Kær Plantage
Driftsplaner for nedlagte enheder
Sådan kommer du med input
Denne områdeplan omfatter Rønhede Plantage, der ligger syd for Bedsted midt i Sydthy. Plantagen ligger bynært mod nord op til stationsbyen Bedsted, med gode adgangsforhold fra byen. I øvrigt ligger plantagen i åbent landbrugsland uden sammenhæng med anden skov. På østsiden af skoven går Thybanen tæt op ad skoven.
Etableringen af Rønhede Plantage er påbegyndt i 1900, med opkøb og tilplantning af arealer fra de omkringliggende gårde. Ved erhvervelsen var arealerne lyngdækkede, men blev pløjet før tilplantningen. Det oprindelige areal var på ca. 85 ha. Siden er der købt mindre arealer i flere omgange, så plantagen nu er på 101 ha. Indtil midt i 1990´erne var der planteskole i plantagen.
Kortet viser naturtyper og arealanvendelse
Arealsammenstilling hhv. for skovarealer og lysåbne arealer:
1. Mål og planer
Rønhede Plantage er flittigt benyttet, hvilket betyder, at friluftslivet er højt prioriteret, således at skovene også i fremtiden danner rammerne for et alsidigt friluftsliv. Naturværdierne er relativt få, men sikres og udvikles i det omfang der er mulighed herfor. Der er fokus på, gennem de naturnære principper, at skabe en varieret og spændende skov for de besøgende at færdes i.
Der er planlagt konkrete tiltag til iværksættelse i løbet af planperioden såfremt der er økonomisk mulighed for det. De planlagte tiltag bidrager til opfyldelsen af de mere langsigtede mål for området.
Afdeling 51b. Lysåbne arealer ved Vesterkær ryddes for opvækst af birk
I de 3 vandhuller i afdelingerne 53b (nordlig sø), 54b (sydlig sø) og, 55f (østlig sø) skal der ske en vurdering af behov for oprensning og rydning af de omkring liggende områder.
Skovlegepladsen renoveres, hvis der er økonomisk mulighed herfor og lokalt samarbejde herom.
Kortet viser de konkrete tiltag til iværksættelse indenfor den førstkommende 5-6 års periode samt de langsigtede og mulige tiltag
Bilag med planlagte tiltag for alle områder kan findes her
Landskabet i Rønhede Plantage er præget af de mange gravhøje og småsøer. Målet er at bevare og fastholde landskabets karakter som blandet nåle- og løvskov med lysåbne naturarealer og gravhøje.
Kortet viser den langsigtede landskabsplan
Hovedformålet for de skovbevoksede arealer er naturnær skovproduktion under hensyntagen til især de friluftsmæssige og rekreative interesser.
Ved udlægningen af skovudviklingstyper i Rønhede Plantage er der taget udgangspunkt i plantagens jordbundsforhold og gode vækstbetingelser, samt den bynære beliggenhed. Der er valgt skovudviklingstyperne 12 (Bøg med ask og ær) mod nord og 14 (Bøg med gran) i den sydlige del af plantagen.
Kortet viser den langsigtede skovudviklingsplan
Det er målet at sikre og bevare naturværdierne i plantagen. Indsatsen skal især koncentreres om søer og moser, hvor rydningerne for at forbedre lystilgangen, især fra syd og vest, af botaniske grunde, bør fortsættes.
Der er i planperioden udvalgt tre søer, som er meget tilgroet og hvor der igangsættes en indsats hvis der er økonomisk mulighed herfor. Der skal foretages en vurdering af behovet for dels at udvide den ryddede zone rundt om søerne, dels  for oprensning af søerne. Det drejer sig konkret om søerne i afdelingerne 53b (nordlig sø), 54b (sydlig), 55f (østlig).
Derudover skal de lysåbne arealer ved Vesterkær, afdeling 51b ryddes for opvækst af birk. Ligeledes hvis der er økonomisk mulighed herfor.
Bilag med oversigt over lysåbne naturarealer og plejetiltag kan findes her (pdf)
1.5 Plejetiltag for kulturmiljøet
De fredede gravhøje plejes løbende efter behov med henblik på at nå en stabil plejetilstand, hvor højene står helt uden træer eller kun har enkelte udvalgte træer, og hvor et kronetag skaber skygge og minimerer ny opvækst på højene.
Sammenhængen mellem gravhøjene styrkes gennem skovdriften, så der stedvist udvikles højstammet nåleskov, hvorved sammenhængen kan opleves..
Der er ingen nye tiltag i planperioden.
Bilag med oversigt over fortidsminder og plejetiltag kan findes her (pdf)
De rekreative og friluftsmæssige værdier i plantagen har højeste prioritet, idet skoven er meget velbesøgt af lokale brugere og i stigende grad af turister. Det er målsætningen at sikre og udvikle friluftslivet i et fortsat samarbejde med de lokale brugere.
På grund af de mange lokale brugere af Rønhede Plantage er området velforsynet med faciliteter, hvillet også afspejles i friluftszoneringen
Der er udlagt en stor sammenhængende facilitetszone mod  i skovens nordlige del omfattende, arealet med skovbørnehave og bålhuse samt  og hundeskov. De øvrige arealer er friluftszone.
I planperioden vedligeholdes og fornys anlæggene for publikum løbende. Skovlegepladsen renoveres, hvis der er økonomisk mulighed herfor og lokalt samarbejde herom.
Kortet viser planen for inddeling af skoven i områder for forskellig friluftsmæssig benyttelse
Plantagen ligger på moræneaflejringer. De vigtigste jordarter i Rønhede Plantage er bakkesand og grus. Mere eller mindre sandet moræneler optræder pletvis. Mulddannelsen udgør de fleste steder omkring 0,5 m, mindst på de sydlige, sandede jorder.
Rønhede Plantage ligger uden for det flyvesandsdækkede område af Thy midt i et jævnt bølget istidslandskab. Karakteristisk for området er de talrige dødishuller, der ses som små søer og lavninger uden afløb. Plantagens højeste punkt er Stevnshøje, som er 36 meter over havet. Herfra er der et jævnt fald i alle retninger til omkring 25 m.
Forud for tilplantning var området en del af et udstrakt hedeområde, der blev anvendt til græsning og som brændselsressource. Her lå plantagens mange bronzealderhøje højt og synligt i landskabet. Ved tilplantning har det kun været nødvendigt at foretage mindre grøftearbejder i det højtliggende terræn. Tilplantning er sket med stor tæthed, og bortset fra de mange små søer er der ikke mange åbne naturområder i plantagen. Nåletræarter dominerer plantagen, der dog har mange fine løvtræskovbryn og -kanter. Den nordlige og yngste del af skoven er domineret af løvtræ. Fremadrettet er der et potentiale for at fremhæve både naturområder og gravhøje med rydning omkring disse og tilbagerykning af de fremtidige bevoksningsgrænser.
Plantagen fremstår i dag som en meget varieret skov. I alle rande og i den nordlige del er et stort islæt af løvtræ. Som følge af placering i et landbrugslandskab næsten uden læhegn, er specielt vestkanten af plantagen meget vindeksponeret. De centrale dele af plantagen er præget af ædelgran i forskellige aldre. Der er gennem årene plantet en del arealer med nordmannsgran og nobilis bl.a. de tidligere planteskolearealer, men de fleste bevoksninger er nu under konvertering til andre træarter, hovedsagelig bøg, ær og douglasgran.
En stor del af plantagen er forynget i årene efter stormfaldet i 1981. Stormfaldsarealerne er hovedsagelig tilplantet med ædelgran. En del af disse arealer fremstår i dag som blandingsbevoksninger
med mange forskellige træarter, som bl.a. følge af frostskader på ædelgranerne. Der er foretaget indplantning med bl.a. lærk, skovfyr og eg. Endvidere er der en del naturlig fremkomst af birk. Rønhede Plantage har, med sit store islæt af ædelgran og løvtræ, et godt grundlag for naturnære dyrkningsformer.
Ved plantagens etablering blev alle arealer tilplantet, og der findes ikke mange åbne områder.
Naturindholdet knytter sig især til søerne, men i plantagen har der også indfundet sig interessante arter.
Af arter af særlig interesse kan nævnes:
Planter: Strudsevinge, guldskæl-mangeløv, bukkeblad, soldug sp. og hulsvøb
Særligt bør det nævnes, at der i den etablerede skov findes usædvanlig mange selvsåede kristtorn, og at der forår og efterår kan være skovsnepper på træk overalt i skoven.
Ud over søerne er der et par mindre græsarealer omkring Rønhedehus. Tilgroning med birk er dog en udfordring både omkring søerne, men også på græsarealerne. Søen i afdeling 63 er desuden under udvikling, og vokser langsomt til med sphagnummos. I plantagens nordlige del er der i 1994 etableret et demonstrationsanlæg med buske, der anvendes til vildtplantninger. Anlægget indgår nu i den almindelige skovdrift.
Plantagen er en mosaik af løv- og nåletræ. I de senere år er der på tilkøbte arealer op mod Bedsted plantet mange forskellige arter af danske løvtræer og buske til glæde for både fugle, dyr og mennesker. Der er et højt potentiale i Rønhede Plantage, især i forbindelse med de våde dele af skoven.
Rønhede Plantage rummer en del bronzealderhøje. Af dem vi i dag har kendskab til, er der 13 gravhøje der er fredet, mens 8 andre er sløjfet. De mest markante høje er Store- og Lille Stevnshøj, Saavs Daas, Nørrehøj og Myrehøj. Plantagens højeste punkt, Store Stevnshøj, har en diameter på 30 meter og en højde på 6 meter og er således én af de største rundhøje. Den mest imponerende af højene i plantagen er givetvis Saavs Daas, en mægtig langhøj på 45 m i længden, 12 m i bredden og 2,5 m i højden.
Områderne på og omkring gravhøjene holdes løbende fri for træopvækst.
Rønhede Plantage er en af de mest besøgte plantager i Naturstyrelsen Thy. Plantagen besøges meget af lokale beboere fra Bedsted by, men mange andre folk fra Sydthy har efterhånden også fået øje på den varierende plantages fortræffeligheder. Flere og flere turister finder også plantagen, selvom den ligger noget fra kysten.
Der er lavet en "lokal" vandretursfolder over Rønhede Plantage. Der er to afmærkede vandreruter i plantagen. Ved Søndergårds Dam er der etableret et samlingssted med bål- og grillplads i 1998 og en skovlegeplads i 2001. En fiskebro og en indhegnet hundeskov er anlagt i 2006. Faciliteterne benyttes meget, især af skoler, børnehaver og dagplejere.
Nord og vest for skovløberboligen er opført bålhuse og en bygning med personalefaciliteter for naturbørnehaven Skovtrolden. Det nordlige bålhus kan benyttes af  alle uden for børnehavens åbningstider
Rønhede Plantage er ofte udgangspunkt for  naturvejledningsarrangementer, idet plantagen ligger centralt i Sydthy, og fordi de offentlige transportlinjer ligger tæt på plantagen. Plantagen benyttes meget til ansøgte arrangementer som f.eks. O-løb af forskelligt karakter og motionsture. Enheden oplever stor opbakning omkring publikumsfaciliteterne i plantagen fra det aktive foreningsliv i Bedsted.
Der er frit fiskeri i søerne, hvilket tiltrækker turister og om efteråret er der gode muligheder for at finde kantareller.
3.1 Natura 2000 udpegninger
Rønhede Plantage er ikke en del af et Natura 2000-område.
3.2 § 3 områder
Området omfatter især store arealer med § 3 søer.Derudover findes også andre § 3 beskyttede naturtyper. De fremgår af tabellen i første afsnit.
3.3 Regionale udviklingsplaner og kommuneplaner, nationalpark
Rønhede Plantage er beliggende i Thisted Kommune. Hele området er ifølge gældende kommuneplan biologisk interesseområde, hvilket betyder, at der ikke må gennemføres projekter der tilsidesætter beskyttelseshensyn i de biologiske interesseområder.
3.4 Fredninger og vildtreservater
Der findes ingen fredninger i Rønhede Plantage.
Rønhede Plantage ligger i et område med særlige drikkevandsinteresser.
Der er ingen råstofsinteresser i området.
Der er ikke udlagt arealer i medfør af Naturskovsstrategien i plantagen.
3.8 Frøavlsbevoksninger og forsøgsarealer
Der er ikke længere frøavlsbevoksninger og forsøgsarealer i plantagen.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden