da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de da da da da da da da da nn da da da da da da da da da da da da da da cs da da da da da da da da da da en da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Oplev den kommende Naturnationalpark Læsø Klitplantage
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Oplev den kommende Naturnationalpark Læsø Klitplantage
Klithede, skovbevokset klit og naturligt tilgroet birke- og fyrreskov. Du får det hele i området for den kommende Naturnationalpark Læsø Klitplantage på Læsø. Naturstyrelsen er i gang med at forberede etableringen af Danmarks kommende naturnationalparker. Få en forsmag på hvad der venter. Det bliver vildt!
To timer: Det skal du se i den kommende Naturnationalpark Læsø Klitplantage
Klik dig rundt på nedenstående kort for at læse mere om hvert punkt
1. Studenes appetit skaber liv
Start turen fra p-pladsen ved Skovhytten og følg skovvejen frem. Allerede efter små 100 meter kan du opleve kontrasten mellem, hvad der fremover skal være mere og mindre af i den kommende naturnationalpark. På din venstre side har helårsgræssende Galloway-stude de sidste fem år hjulpet naturen på vej og holdt skovbunden lysåben, hvilket har skabt plads til en stor variation af urter og buske. På din højre side er der stadig plantageskov med skovfyr på rad og række. Fortsæt ligeud ad skovvejen, som længere fremme går over i en græssti.
2. Amerikanske sitkagraner på rad og række
Drej til venstre ad Vej 1 ved den røde pæl. På din højre side tårner amerikanske sitkagraner sig op. I den kommende naturnationalpark ophører plantagedriften, sitkagranerne vil blive fjernet, og du vil i stedet møde flere af de gamle træarter, som har været i Danmark i flere tusinde år. Dem møder du lidt længere henne ad stien, når du drejer til venstre ind i Storhegnet igennem lågen.
Rutens længde: Ca. 5,5 km. Turen kan gås på to timer.
Parkering: Du kan parkere ved Skovhytten og hundeskoven på Storedalsvej. Se p-pladsen på Google Maps
3., 4. og 5. Kig ind i fremtiden
Her træder du ind i Læsøs mere oprindelige natur, som vi gerne vil have mere af i fremtiden. Allerede ved lågen bliver du mødt af noget af Læsøs karakteristiske natur; birketræer og skovfyr. Herinde i Storhegnet vokser gamle danske arter. Jorden er mager, hvorfor den ikke har været dyrket. Derimod står grundvandet højt, og skaber gode vilkår for ene, skovfyr, birk, eg, røn og bævreasp. De 20 helårsgræssende Galloway-stude holder lyngen ung ved at bide den ned.
6. Midt imellem Danmark og Sverige
Fortsæt og drej til venstre ved pælen med de grønne pile. Cirka 40 meter længere fremme er der en lille bænk, hvor du kan tage et hvil. Gå op ad bakken, hvor et gammelt målepunkt markerer, at du nu står midt imellem Danmark og Sverige. Nyd udsigten udover det kuperede landskab og fortsæt ned på den anden side ad stien til højre.
Fortsæt frem og kryds Vej II. Lidt efter møder du en rød rutemarkering, følg den til højre. Lidt længere fremme kan du gå op på toppen af den høje sandklit, som er et af Læsøs højeste punkter. Nyd udsigten udover klithedelandskabet og havet. Fortsæt ad rute over klitterne.
8. En udspekuleret dræber i varmt sand
Fremme ved den røde pæl ikke langt fra Vej II er det ikke bare en selvopstået sandkasse, du ser, men et yndet sted for græssende dyr til pelspleje. Det varme og tørre sand skaber levesteder for en række varmeelskende insekter, som fx den sjældne nordiske myreløve, der i Danmark især findes på Læsø og i Skagen. Nede i sandet skaber myreløvelarverne små ‘tragte’. Fra bunden af tragten kaster de sand på små insekter, fx myrer, som falder ned og bliver spist. Den voksne myreløve ligner en lille guldsmed, og flyver rundt til nye pletter med bart sand.
9. Læsøs genskabte klithede
Gå 100 m ad Vej II og drej til venstre mod Redningshuset. Nu kommer du ud i det åbne hedelandskab, som over tid har gennemgået en del forandringer. Området blev oprindeligt ryddet i middelalderen, hvor der var saltsydning på Læsø, og hvor øen stort set blev ryddet for skovområder for at skaffe brænde. Derefter startede en genbeplantning af træer i 1900-tallet. Fra år 2000 og frem er der påbegyndt et arbejde med at genskabe det åbne klithedelandskab. I dag hjælper Galloway-stude med at holde landskabet åbent, så det ikke på kort tid gror til i fx selvsåede birk.
10. Der er liv i lort
Galloway-studene hjælper ikke kun med at holde Læsøs heder åbne, men skaber med deres ekskrementer levesteder for andre arter. Én af dem er den sjældne pære-møgmos, som vokser i kolort i hedemoser og klitlavninger. Pære-møgmos spreder sine sporer ved hjælp af fluer, som den lokker til med en duft, der efterligner kolort.
Følg stien og fortsæt forbi det gamle Redningshus frem til havet. Nyd udsigten og rund eventuelt turen af med et havbad inden du fortsætter ad stien fra Redningshuset tilbage til Skovhytten.
Vil du opleve mere?
Du kan læse om flere seværdigheder i naturguiden for hele Læsø Klitplantage.
Se naturguiden for Læsø Klitplantage
Se folderen for området
Læs mere om Naturnationalpark Læsø Klitplantage her
5 arter der får gavn af Naturnationalpark Læsø Klitplantage
Sne-kruslav, rødrygget tornskade, nordisk myreløve, sørgekåbe og småskællet kødpigsvamp.
Hent en printervenlig A3-plakat med arterne
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden