sv da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da de en da en da da de da sv da de de de de en da da nl da sv da da en da da da nb da da sv da da da da da en nb da sv nl nl en en nl en en de en en en sv en da da da da da da da da da da da en en en en de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
SHL Brand på Grathe Hede
Miljøstyrelsen følger ulven i Klosterheden
SHL Afbrænding af kvas i Kallehave Skov
KJY Naturpleje Mols Bjerge også vinter
Naturstyrelsen Blåvandshuk afbrænder heder
SHL Gudenåen skal genskabes og Vestbirk Vandkraftværk lukker
Fuglenes hjælpere i Sønderjylland
SHL Find foråret på Harrild Hede
Tag med ud og find foråret
På tur med hunden
VORES NATUR – Find Foråret i Klosterheden
Frivillige fjerne uønskede mountainbikespor i Ravneholmskoven
Brand på Grathe Hede
Skovarbejdere fra Naturstyrelsen Søhøjlandet afbrænder tirsdag og evt. onsdag i denne uge hedearealer i Kompedal Plantage. Formålet er at pleje heden, så den ikke gror til i krat og med tiden forvandles til skov.
Ser man røg over Kompedal Plantage i de næste par dage, er der ingen grund til alarm. Det er Naturstyrelsen, som foretager en kontrolleret afbrændning i området for at pleje heden. Uden flammerne vil heden lettere gro til i græs og krat og med tiden forvandles til skov.
Afbrændingen fjerner små træer, græs og dværgbuske, fx gamle lyngplanter, som er ved at gå ud. Desuden fjernes en del af de ophobede næringsstoffer fra arealet, og det giver bedre vilkår for de nye lyngplanter og andre dværgbuske og urter, der er karakteristiske for lyngheden.
Ved afbrændingen slår man først en smal brandlinje med en traktormonteret klipper, hvorefter linjen udvides med en modvinds-ild. Først når et større areal er sikret med passende brandlinjer, kan ilden slippes løs - herefter vil et delområde hurtigt brænde til ende. Så snart røgen lægger sig, kan skovarbejderne fortsætte til næste areal.
Af hensyn til dyrelivet brænder Naturstyrelsen heden i det tidlige forår, inden fugle og andre smådyr begynder at yngle. Man afbrænder typisk store hedearealer i mindre partier for at fremme en hurtig genindvandring af de karakteristiske planter og dyr.
Fakta om afbrænding af heden:
Heden skal udnyttes. I gamle dage sendte bonden får og kreaturer ud og græsse på heden. Og lyngen blev slået og bragt hjem til gården i form af foder til dyrene. På den måde blev heden udpint og lyngen holdt ung. Bonden brændte også heden af engang imellem, da han vidste, at foderværdien i den unge lyng, som kommer efter afbrændingen, er langt højere end i den gamle lyng.
Denne praksis ophørte for 50-100 år siden. I dag indgår heden ikke i landmandens drift. Derfor er Naturstyrelsen nødt til at pleje heden. Ophører plejen vil heden springe i skov.
Dyrelivet på heden. Mange insekter, planter, fugle og dyr har heden som leve- og yngleplads. De vil forsvinde, hvis heden ikke plejes.
Hjejlen var før i tiden en meget almindelig fugl på heden. Den kræver store arealer med meget lave planter. I dag er hjejlen meget sjælden som ynglefugl. Tinksmeden er en anden fugl, som kun yngler i de store hedeområder.
Sådan gør man. Et mindre hedeområde brændes af på én gang. Når området er lille, kan smådyr nå at forlade det. Før ilden tændes laves et brandbælte rundt om området. Der er personale med ildslukkere på stedet, og der er indhentet tilladelse hos den lokale brandinspektør.
Kontaktperson: Skovfoged Hans Jensen, tlf. 51 56 17 76, Obfuscated Email
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden