nb en en en en en en en en en fr en en en nb en en nb en en fr en en en en da nb en da en da da sv da en da da da da da nb sv da fr da da da en da en da en da en da en da en da en nb en nb en da en nb en da en da en da en da en nb en da en da en da en da en da en da en nb en da en da en da en da en da en da en da en en en en vi en fr es de en
(PPTX) REFRAMING I BARNEHØYDE - HJERNEBASERT LÆRING - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Hvordan hjlper vi vores elever til at blive runde i bunden?Det her oplg handler om resiliens: bounce-back ability
AMYGDALA ANGRIBER LETFEM AMYGDALA-TRIGGEREStatustruslerDiktater/rdFor store ml, fremtidstge, usikkerhedIdentitet = Adfrd og adfrd kritiseresMinder om farlige oplevelser + bestemte ord
Mandelformede strukturer limbiske system. Relevansdetektor (billeder af mad, mennesker i jer, lige nu) + trusselsresponsVideoFysiske farer + symbolske farer (hvad kan vre en symbolsk bjrn? Politimand. Edderkop. At tale offentligt (min egen teenage-konklusion: overvejede at blive skibsingenir men nej). Klap ret hurtigt (latter). Reaktionstid 80 ms. De rde mandler billede. Test efter udfordrende sprgsml En lrer kom til at spise tre, inden skolelederen havde net at fortlle, at de var spraymalet.
Hvad gr denne viden vigtig for ledere?
Hvilken en er vigtigst! Har I alle besluttet, hvilken en I vil stemme p?Vil du komme op og redegre for dit valg? Amygdala in action. Afstemning.
Eksemplet Anna: FYSIK-LREREN = DEN STORE, FARLIGE BJRNDet var tilfldet for Anna, en 13 r gammel pige. Bare tanken om hendes fysiklrer og fysiktimen udlste et lettere panikanfald. Jeg hrte frste gang om Anna, da hendes fysiklrer kontaktede mig efter et foredrag i Basel. Jeg har en pige i min klasse som helt klart har en overaktiv amygdala. Jeg vil gerne hjlpe hende. Via Annas mor arrangerede jeg et mde mellem mig og Anna. Der var intet terapeutisk over denne samtale, men den havde en enorm betydning for Anna. Da Anna hrer om amygdala, forstr hun, at det er dn, der lber af sted med hende. Hun forstr, at fysiklreren er blevet en symbolsk bjrn for hende. Og at hun ikke behver at tro p denne fortolkning. Jeg bemrker hurtigt, at Anna trkker vejret meget overfladisk. Skuldrene bevger sig op-ned, op-ned, nr hun trkker vejret. Og jeg ved, at vi kan lre Anna nok s mange sm skru og give hende nok s megen viden om hjernen men fr hun ikke fat i sit ndedrt, og fr gjort det dybere og roligere i hverdagssituationer, s vil kun lidt vre vundet. Hvorfor? Fordi nr amygdala-aktiviteten gr i vejret, s flger der nogle fysiologiske reaktioner, der skal forberede kroppen p (potentiel) voldsom muskulr aktivitet (flygt, frys eller kmp). Blandt andet bliver ndedrttet mere overfladisk og hurtigere. Og hvis det i forvejen er overfladisk, s har Anna ikke noget at give af. Og vejen er banet for et panikanfald. Derfor kan vi med fordel trne at f ndedrttet langt ned i maven i hverdagssituationer: Gr frst lungerne helt sm. Trk s vejret til din t! Det er dt, der ogs kaldes for det dybe ndedrt, og som indebrer, at maven spiles ud (hvilket kan vre grund til, at teenagepiger vgrer sig ved at trkke vejret sundt). Sprgsml til refleksion/dialog:Hvordan er dit eget ndedrt? Og dine brns? Hvilke sm skru ville gre en stor forskel? Anna kigger sig selv i spejlet, mens hun laver velserne. Hun kan se, hvordan hun gr fra at have skuldre, der suser op og ned, til at have en navleregion, der bevger sig stille og roligt ind og ud. To timer tog det Anna at lre grundstenene til at hndtere sin amygdala: Et grundlggende fysisk repertoire og et grundlggende mentalt repertoire: At trkke vejret dybt og beroligende. Og at vide, at hun ikke er sin hjerne men kan vlge at fortolke situationer i et andet lys, end den hendes amygdala tilbyder hende pr. refleks. I dag tager det hende kun et jeblik at trde ud af situationer, hvor hun ellers ville g i panik fr. Hun har mere selvtillid og ved, at nr hun stder p noget svrt eller udfordrende, s ved jeg, hvad jeg skal gre. Hun mrker nervsitet indimellem: men aldrig i s lang tid eller s slemt som fr.Mennesker gr i terapi for det her i revis. Men med sm, smarte skru og oplysthed omkring hjernens funktioner (og julelege) kan store resultater opns overraskende hurtigt.
3PRSTATIONS-LIGNINGEN(ytelses-ligningen)p = P - bprstation = potentiale - barrierer20% af os har en decideret overaktiv amygdalaMoren var under negativ, langvarig stress i graviditeten fdes med strre amygdalaUnder langvarigt pres, amygdala kan vokse til dobbelt strrelseTrkker prstation ganske betragteligt ned i alle aldre4TO VIPPER I HJERNENOmvendt proportionalitet: Nr n gr op gr den anden ned
EN STYRKET HIPPOCAMPUS REGULERER AMYGDALAReframing burde vre i det vand, vi drikkerProfessor James J. Gross, Stanford UniversityMotion MeditationSund diettndedretts-mestringSkjnnhetssvndmper amygdala-aktivitetHJERNESMART PFC- AKTIVITET REGULERER AMYGDALA
Det ser ut som snrr6
FLLES REFLEKSIONHvordan pvirker det et barns trivsel at vre en strk reframer? Hvor mange brn ved i dag hvad reframing er og kan bruge det bevidst og systematisk?
Du er hjertelig velkommen til at kontakte mig via: 0045 60 70 60 22www.anetteprehn.com [email protected]
Ikt i læring modul 4
Læring i ikke-vestlige kulturer
Læring i bevægelse på EUD
Læring i det nye årtusinde
Læring i fremtiden. Hvordan kan ny teknologi gi bedre læring?
Biblioteket som bidragsytar i læring
Introduktion til nyansatte – krop i læring
Web 2.0 i undervisning - læring i skyene
Fortællinger om læring - Ligeværd · PDF file I inspirationshæftet ”Fortællinger om læring” vil vi sætte fokus på elevers pro-gression i læring og udvikling – og hvordan
IKT i Læring - Modul 4
Læring i mentorskab - en undersøgelse af mentorers læring i praksis
Oplæg fa og læring i haderslev
STUDIEORDNING FOR KANDIDATUDDANNELSEN I LÆRING OG ...  · PDF file læring og forandring i organisationskontekster (valgmodulet ”Organisatorisk læring”) ... konkret vurdering
Læring i kooperativ frihet
Leg og læring i skandinavisk dagtilbudsforskning og læring... Leg og læring i skandinavisk dagtilbudsforskning Danmarks Evalueringsinstitut 4 I de skandinaviske lande går næsten
Praksisfortællinger som læring i praktikken
Læring i multimodalt læringsmiljø
Læring i et Åbent Netværk
Læring og inklusion i skolen
E-læring i informationskompetence Begrebsafklaring
Læring i det digitale nettsamfunnet
Ikt og læring i organisationer
111209 lek og læring i barnehagen
Målstyret læring i skolen
E-læring ved Universitetet i Nordland
Vurdering og læring i ungdomsskolen
Web 2.0 i formel læring
Læring i bevægelse - hvorfor ?
STARTUP - SHARE TO SUCCESS