da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da de en de en da de en da da de nb da da da da da da da de de de da da da nb nb da da en da vi da da nn nb da da de da nb sv da da en da vi da da nn nb da da de da da hbs_lat nb da da en da vi da da nn nb da da de da da nn sv da da en da vi da da nn nb da da de da da da es nb da da en da vi da da nn nb da da de da da en nb da da en da vi da da nn nb da da de da da da nb nb da da en da vi da da nn nb da da de da da da nn da da en da vi da da nn nb da da de da da da nb sv da da en da vi da da nn nb da da de da da da da da da da en da vi da da nn nb da da de da da en sv da da en da vi da da nn nb da da de da da da da en nb da da en da vi da da nn nb da da de da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Urørt skov på statens arealer
Hvordan bliver et naturprojekt til?
Foto: Anni og Peter Nielsen.
Bynkefuglen begunstiges af spredte buske og træer, samt høje urter og store sten, der kan tjene som observations- og sangpost. Bynkefuglen kræver relativt store åbne arealer, og en kraftig tilgroning med buske og træer vil have en tydelig negativ effekt for fuglen.
Til toppen af siden
Engpiber - Anthus pratensis.
Foto: Anni og Peter Nielsen.
Engpiberen begunstiges af spredte buske og træer, samt høje urter og store sten, der kan tjene som observations- og sangpost. Den kræver relativt store åbne arealer, og kraftig tilgroning med buske og træer har tydelig negativ effekt.
Til toppen af siden
Grønirisk - Carduelis chloris
Grønirisk findes på overdrev med spredt krat. Der skal være træer og buske til redeplacering, og åbent land hvor det er muligt at fouragere på jorden.
Grønirisken, der er en frøæder, begunstiges yderligere, hvis der findes frøstande af høje urter.
Til toppen af siden
Gulbug - Hippolais icterina
Gulbug findes oftest på overgangen mellem åbent og lukket græsningskrat.
Til toppen af siden
Gulspurv - Emberiza citrinella
Gulspurven findes på overdrev med spredt krat. Der skal være træer og buske til redeplacering, og åbent land hvor det er muligt at fouragere på jorden.
Gulspurven, der er en frøæder, begunstiges yderligere, hvis der findes frøstande af høje urter.
Til toppen af siden
Gærdesanger - Sylvia curruca
Foto: Anni og Peter Nielsen.
Den kræver relativt højt og tæt krat.
Til toppen af siden
Høgesanger - Sylvia nisoria
Høgesangeren er en trækfugl, der ofte holder til lige i nærheden af en rødrygget tornskades rede.. Formentlig fordi rød tornskade meget aggressivt forsvarer sin rede, og derved også indirekte høgesangerens.
Den var tidligere udbredt over hele landet, men er siden forsvundet - sandsynligvis pga. tilgroning af overdrevene. Græsning vil sikre ynglesteder, såfremt arten genindvandrer til landet.
Til toppen af siden
Rødrygget Tornskade - Lanius collurio
Rødrygget tornskade er yderst aggressiv og jager andre fugle væk fra sit territorium.
Den er tilknyttet naturtyper, hvor vegetationen er forholdsvis lav. Dens levesteder bør afgræsses, hvilket også medvirker til at øge insektmængden og dermed føden for den rødryggede tornskade, der overvintrer i Sydafrika, og er i Danmark fra maj til september.
Til toppen af siden
Sanglærke - Alauda arvensis
Sanglærken er helt tilpasset det åbne land, og er den eneste fugl der findes stationært på det rene græsland. Afstanden til større træer skal være mindst 50 m for at lærken finder en lokalitet egnet.
Til toppen af siden
Tornirisk - Carduelis cannabina
Tornirisk findes på overdrev med spredt krat. Der skal være træer og buske til redeplacering, og åbent land hvor det er muligt at fouragere på jorden.
Tornirisken, der er en frøæder, begunstiges, hvis der findes frøstande af høje urter.
Vil ofte, sammen med gulspurv, dominere i åbent græsningskrat.
Til toppen af siden
Tornsanger - Sylvia communis
Foto: Anni og Peter Nielsen.
Tornsangeren er insektæder, og kan være tilstede når blot der er få spredte buske og træer.
Til toppen af siden
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden