da da id da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da fi da en da da da da da da sv da sv da da da da sv de da da en da da da da da da da sv da et da id lt da sv da sv da da da de da id sv it en da da da en sv da da da da sv sv en da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sl da da da da da de da da da da sv da sv da da da sv da vi da da da da da sv da da de da fr da sv da pt en en en da da fr da da fr da da da sv da da de da de de da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en nn da da da da da en da en en fr de da de da da sv de de ja
Hvad skal vi ha’ til blodsukkeret i dag?
Støtte fra andre med diabetes
Hjælp til bedre mental trivsel
Undervisning om diabetes i din kommune
Støtte til børn med diabetes
Støtte til unge med diabetes
Inddragelse af brugere med særlige udfordringer
Faglig opdatering til almen praksis
Projekter i samarbejde med syddanske kommuner
Min månelanding - din hverdag
Sådan involveres brugere i forskning
Nyttige links til brugerinvolvering i forskning
Region Syddanmark sætter type 2-diabetes på verdenskortet
Sygehussamarbejde om diabetesindsats i hele regionen er nu en realitet
Graviditet er vores vindue til sundhed i fremtiden
DD2 indgår samarbejde om national diabetesbiobank
Projektmidler til tværgående diabetesforskning og sundhedsteknologi
Psykosocial støtte skal være integreret i diabetesbehandling og sundhedsfaglig uddannelse
Mindre tid på sofaen under graviditeten reducerer fedtmassen hos nyfødte
Udgående diabetesteam styrker diabetesbehandlingen på andre afdelinger på OUH
Professor udgiver bog til familier med type 1-diabetes
- Jeg har nogle indsigter som patient, der kan komme andre til gode
- Der skal laves forskning, som kommer patienterne til gode
- Som læge oplever jeg, at jeg lærer meget af patienterne
- Måske vil lægerne i starten føle, at patienterne går for meget ind på deres område
Millioner bevilliget til COVID-19 relateret forskning
3.2 mio.kr. til udvikling af test, der kan vise sygdomsudvikling hos patienter under mistanke for virusinfektion
- Der skal være plads til både patientens og sundhedspersonalets betragtninger
Udgående diabetesteam er win-win-win
Psykologtilbud højner behandlingsstandarden for patienter med diabetes
Stamcelleforskning kan være med til at påvise, hvordan man påvirker opbygningen af knogle- og fedtvæv udsat for knogleskader
Stamcelleforsker modtager 10 mio. kr. til etablering af egen forskningsgruppe
Nyt initiativ på børneområdet skal tilbyde hjemmebesøg til sårbare børn og unge
Ny digital læringsplatform inden for diabetisk øjenscreening skal klæde sundhedsprofessionelle bedre på til at forebygge synstab
Endeligt farvel til ordet "sukkersyge"
Kristian Mondrup ansat som ny faglig leder for kompetenceudvikling
Fynsk entreprenør vinder licitation på byggeriet af SDCO på Nyt OUH
Nyt studie afdækker diabetesramtes chance for at få børn under fertilitetsbehandling
Ny syddansk undersøgelse: Mange med diabetes stresser over deres sygdom
Diabetessygeplejerske afslutter sin karriere med flot international anerkendelse
Henning har type 2-diabetes: - Det har været et frygteligt ensomt år
Ny app skal hjælpe borgere med diabetes
Millionbevillinger skal belyse et urørt emne inden for diabetesforskning
Diabetesdirektør har 25 års jubilæum - Jeg er først og fremmest patienternes mand
Thomas er udlånt til covid-19-afsnit: - Jeg er hele tiden bange for at overse noget
Ny forskning: Intens træning forbedrer helbredet markant hos overvægtige med type 2-diabetes
Kirsten vil hjælpe andre med diabetes: - Ingen kan leve alene med deres sygdom
Flere diabetespatienter får nu glæde af sammedagsscreeening
Mennesker med multisygdomme skal sikres bedre behandling
Covid-19 lagde Birthe i respirator: - Det er forfærdeligt ikke at kunne trække vejret selv
Podcast om diabetesstress: - Det er et fuldtidsjob at leve med en kronisk sygdom
Steno Diabetes Centrene udgiver sammen ny podcast med fokus på diabetesforskning
Danske data om diabetes skal ud i verden og gøre nytte
Ny rapport skal hjælpe syddanske børn til et sundere liv
Ny programleder for diabetesomsorg vil sætte større fokus på brugerinddragelse
Byggeri af nyt Steno Diabetes Center Odense skydes snart i gang
Mennesker med type 2-diabetes savner hjælp til at tackle deres diagnose
Mennesker med diabetes skal trænes til mødet med de sundhedsprofessionelle
Kvinder med diabetes kan få hjælp til en god graviditet
Maja har type 2-diabetes: Det er vel fordi, at du har været tyk?
Q&A: Lægens svar om type 2-diabetes
10.000 blodprøver sikrer unik viden om type 2-diabetes
Unge med diabetes vil ikke kun tale om blodsukker og medicin
Nyt kursus skal give sundhedspersonale større indsigt i pleje og behandling af diabetes
Antallet af personer med type 2-diabetes er tredoblet på over 20 år
Screeninger og svar på én og samme dag gør patienterne godt
Lancering af e-læringskursus med ny viden om mad og diabetes
Hjemmebesøg skal støtte familier med udfordrende diabetes
Nyt spørgeskema skal hjælpe patienter til en bedre samtale med deres behandler
Millioner til nyt forskningsprojekt skal hjælpe gravide med diabetes og deres børn
Fuldkorn mindsker risikoen for type 2-diabetes og andre sygdomme
Ny sæson af podcasten Diabetesforskerne er udkommet
Er der en sammenhæng mellem covid-19 og udviklingen af type 1-diabetes?
Kan borgere med dobbeltdiagnose støttes bedre?
Stor tilfredshed med uddannelsesforløb for mennesker med type 2-diabetes
Nyt videounivers om diabetes
Ny hjemmeside: Hvem henvender siden sig til og hvordan finder du rundt
Spis mindre kød - vælg bælgfrugter og fisk
Kampagne: Ingen skal stå alene med diabetes
Nyt samarbejde skal sætte mennesker med diabetes i centrum
SDCO søger raske forsøgspersoner til forskningsprojekt om type 2-diabetes
Specialiserede sygeplejersker hjælper tusindvis af indlagte diabetespatienter
Joan fik graviditetsdiabetes: - Der følger noget skam med
Deltidsuddannelse i patientologi om mennesker med kroniske sygdomme
Ny undersøgelse: Syddanske diabetespatienter følte sig glemt under pandemien
Bliv klar til ferien med diabetes
Rejsegilde på Steno Diabetes Center Odense
Hvad skal vi ha’ til blodsukkeret i dag?
Ny rapport: Næsten 8 ud af 10 syddanskere med type 2-diabetes har også andre sygdomme
Syddansk patientuddannelse vinder Diabetesforeningens Handlingspris 2022
Samtaler med psykolog hjælper patienter med diabetesrelateret stress
National Evaluering af Flash Glukose Målere
Kommuner og almen praksis
En god start med type 2-diabetes
Lev Livet med Type 2-diabetes
Kompetencemodel for diabetespleje i kommunerne
Model for særlig støtte til sårbare borgere
Steno Diabetes Center Odense
Hvad skal vi ha’ til blodsukkeret i dag?
Hvad skal vi ha’ til blodsukkeret i dag?
Low carb, vegansk eller officielle kostråd? Der er mange holdninger til, hvad man skal spise, hvis man har diabetes. Susanne Elman Pedersen, diætist på Steno Diabetes Center Odense, gør os lidt klogere på diabetes og mad.
Diætist på SDCO, Susanne Elmann Pedersen, gør os i denne artikel klogere på mad og diabetes. PR foto
Hvorfor betyder mad så meget, når man har diabetes?
- Det gør den, fordi der er et tæt samspil mellem det, man spiser og drikker, og reguleringen af blodsukkeret. Maden er derfor en vigtig del af behandlingen i forhold til at sikre et så stabilt og normalt blodsukker som muligt og på den måde også forebygge senkomplikationer.
Hvad skal man tænke på, når man skal vælge sin mad?
- Generelt skal man sørge for, at kroppen får opfyldt sit behov for næringsstoffer samtidig med, at man skal være opmærksom på blodsukkeret og vægten. Jo flere kalorier, man indtager, jo større er risikoen for overvægt og dermed sværere blodsukkerregulering. Her er der den forskel på type 1-diabetes og type 2-diabetes, at personer med type 1-diabetes kan have et fint reguleret blodsukker, selvom de spiser mange kulhydrater, fordi de kan tage mere insulin. Har man type 2-diabetes, skal mængden af kulhydrat helst være rimelig stabilt. På sigt betyder det også meget, hvilke fedtstoffer man indtager, fordi det har en stor betydning for udvikling af hjertekarsygdomme, som er en hyppigt forekommende senkomplikation for mennesker med diabetes. Det er dog vigtigt at huske, at mad er tæt forbundet med både tryghed og livsstil og derfor meget mere end bare ernæring.
Hvad er så den bedste måde at spise på, hvis man har type 2-diabetes?
- Der er ikke kun én rigtig måde at spise på, og derfor er det vigtigt, at man finder den kostform, der passer til én selv. Generelt kan man dog sige, at det for de fleste med type 2-diabetes kan være hensigtsmæssigt at fordele kulhydraterne over måltiderne og vælge de sunde og fiberholdige af slagsen. Den officielle anbefaling for fuldkorn er 75 gram om dagen for voksne. Hvis man vælger at nedsætte mængden af kulhydrater i kostwn, skal man dog huske, at kulhydrater har en lang række positive egenskaber. Vælger vi de sunde kulhydrater med fuldkorn – f.eks. fra havregryn og rugbrød - får vi tilmed en masse kostfibre, mineraler og vitaminer. Kulhydrater mætter godt og giver os energi til at klare dagen. De er direkte brændstof til hjernen og centralnervesystemet, og så bidrager de til en sund tarmflora, som hjælper os med at forebygge sygdomme.
Men får kulhydrater ikke blodsukkeret til at stige?
Jo, det gør de. Derfor et det vigtigt, at der er en balance mellem mængden af kulhydrat, den medicin, man indtager, og hvor meget man bevæger sig i løbet af dagen. Her kan det også være hjælpsomt at fordele kulhydraterne over dagen, så et enkelt måltid ikke indeholder en stor mængde kulhydrat.
Ifølge en undersøgelse fra Diabetesforeningen i 2019 mener 6 ud af 10 med type 2-diabetes, at kosten er noget af det mest udfordrende. Hvorfor er det det?
- Mad fylder generelt rigtig meget i vores liv. Der er det rent praktiske: Hvad skal jeg købe ind? Og hvad må jeg spise? Så det er noget, der banker på fra dag ét, både for den, som har diabetes, og de pårørende. Og så er der mange normer, vaner og meget socialt forbundet med maden. Der er også mange forskellige udmeldinger, som kan kollidere med den information, man har fået hos lægen. Så hvad er det rigtige for mig? Det skal være individuelt tilpasset, for det, som kan være det rigtige for én person, kan være noget andet for en anden person. Det handler også om, hvor fysisk aktiv man er. Den del skal være afstemt med kosten. Så det kan være komplekst at finde ”den rigtige vej”, og derfor er det ikke så overraskende, at mange synes, det er svært.
Ifølge den samme undersøgelse har hver femte forsøgt sig med en særlig kostform, men de fleste opgiver igen. Hvorfor er det så svært at holde en diæt?
- Det skyldes bl.a. de sociale normer og vaner. Mange nye anbefalinger går på lavt kulhydratindtag, men i typisk dansk mad er der mange kulhydrater, bl.a. fra kartofler, brød og kager. Det kan derfor være svært at spise ude hos andre, hvis man har valgt at spare på kulhydraterne. Der er også den udfordring, at ens familie ikke nødvendigvis har lyst til at være på den samme diæt, som man selv er på. Nogle oplever også, at når de motionerer, kan de ikke længere præstere det samme, som de kunne tidligere, og det kan igen skyldes, at kulhydratreserverne er for små.
I januar 2021 kom der nye kostråd fra Sundhedsstyrelsen. Kan man bare spise efter dem, når man har diabetes?
- Ja, det kan man roligt gøre - også hvis man ikke har diabetes, men gerne vil forebygge, at man får type 2-diabetes. Med hensyn til indtaget af frugt skal man dog være opmærksom på, at det skal fordeles over dagen, så blodsukkeret ikke bliver for højt - frugt indeholder nemlig frugtsukker.
Der er en del ”hype” omkring low carb-kuren til mennesker med diabetes. Hvorfor?
- For nogle mennesker er det nemmere at holde blodsukkeret nede, når de begrænser indtaget af kulhydrat, og mange oplever også at tabe sig i vægt. Studier viser dog, at vægttabet ofte kun opleves på den korte bane, og at man igen tager på i vægt. Der er dog også studier, som viser positive resultater ved denne diæt, men vi mangler studier i forhold til den langsigtede effekt. Det, man skal være klar over, er, at når man skærer ned på kulhydraterne, skal man blive mæt af andre fødevarer, og mange vil så vælge et højt indtag af mættet fedt fra f.eks. ost, kød og æg. Man kan godt være bekymret over, om det giver en øget risiko for hjertekarsygdomme og åreforkalkning, men også her er der behov for yderligere forskning.
Er ”low carb” en kostform, man anbefaler?
- I de nyeste anbefalinger kan mængden af kulhydrater fra mad og drikke variere, så de bidrager med mellem 10-60 % af vores energibehov. Hvis man vælger at skære indtaget helt ned svarende til 10 procent af energien (også kaldet ketogen diæt), anbefales det at være samarbejde med en diætist. En af udfordringerne ved at spise meget få kulhydrater er, at det kan være svært at få den anbefalede mængde kostfibre på 35 gram om dagen. Tilsvarende får man heller ikke de anbefalede 75 g fuldkorn om dagen.
Fakta om mad og diabetes
Når man har diabetes, er kroppen ikke i stand til at regulere blodsukkeret tilfredsstillende. Maden spiller derfor en vigtig rolle i behandlingen, hvad enten man har type 1-diabetes eller type 2-diabetes.
I januar 2021 udkom de nye officielle kostråd fra Fødevarestyrelsen. Disse er også udgangspunktet for anbefalingerne for sund mad til personer, der har diabetes.
Når man spiser varieret og efter kostrådene, er det med til at sikre, at man får dækket sit behov for næringsstoffer, vitaminer og mineraler. Det gør det nemmere at holde vægten og forebygge en række livsstilssygdomme såsom overvægt, hjertekarsygdomme og visser kræftformer.
Det er dog vigtigt, at man vælger at sammensætte kosten, så den passer til det liv, man lever. For nogle betyder det, at de vælger at følge en anden diæt, f.eks. med et lavere indtag af kulhydrater. Et godt udgangspunkt er altid at prioritere de sunde fedtstoffer, spise protein i de fleste måltider, vælge fødevarer med et højt indhold af kostfibre og fuldkorn og reducere sit indtag af animalsk fedt, tilsat sukker og salt.
Ifølge et studie fra Steno Diabetes Center Copenhagen overholder personer med diabetes kostanbefalingerne bedre end gennemsnitsbefolkningen. De spiser også flere grøntsager, mindre sukker og drikker mindre alkohol.
Kilde: Videnscenter for Diabetes, Steno Diabetes Center Copenhagen, Fødevarestyrelsen og Fagligt Selskab af Kliniske Diætister
Steno Diabetes Center Odense
Kløvervænget 10, Indgang 112