da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de da da en da da en da id da da da da da da da da da da da da it da da da da nb da da da da da da da da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
En mægtig gletsjer fra Midtsverige skabte for omkring 15.000 år siden det imponerende landskab af bakker og søer, som i dag rummer Rude Skov. Senere satte mennesket sig store spor i landskabet med tørvegravning og fiskeopdræt. Sporene findes endnu.
Hele to tunger af is har formet den dramatiske geografi, som præger Rude Skov. Først standsede en mægtig gletsjer op på sin vej fra Midtsverige til Midtjylland og efterlod et bakket terræn, en såkaldt randmoræne. Et par tusind år senere skød en ny istunge frem, denne gang fra øst og sydøst. Den efterlod store klumper af smeltende is, kaldet dødis. Da isen omsider var væk, havde den efterladt store huller i landskabet. De største af søerne i Rude Skov – Løjesø, Agersø, Skovrøddam og Ebberøddam – er opstået i sådanne dødishuller.
Græsningsareal for kvæg og svin
Der har boet mennesker i Nordsjælland i mindst 10.000 år. Rude Skov rummer flere gravhøje, og man har fundet spor af en landsby fra ca. 700 f. Kr. De højereliggende områder i skoven har i perioder været opdyrket. Indtil der blev sat hegn om Rude Skov i 1790, var det almindeligt, at bønderne lod deres dyr gå løse i skoven. Landsbyerne omkring skoven havde græsningsret til bestemte områder, som var afgrænset med gærder.
I sidste halvdel af 1700-tallet var Rude Skov i en så ringe forfatning på grund af de løsgående kreaturer, at kongen, som ejede skoven, i 1763 sendte bud efter den berømte tyske forstmand Johann von Langen for at få rettet op på ulykkerne.
Johann von Langen (1699 – 1776) har haft stor betydning for dansk skovbrug. Det var ham, der indførte træarter som rødgran, ædelgran, lærk, skovfyr og ær (ahorn) i Danmark og satte skovdriften i system. Før hans tid kendte man ikke til rationel skovdrift, men plantede og fældede på må og få. Rude Skov var en af de første skove, von Langen tog fat på, og på Højbjerg vokser endnu bøg og eg, som blev plantet i hans tid.
Læs mere om Johann von Langen på wikipedia.org
På vej op ad Højbjerg kommer man igennem de sidste rester af von Langens beplantning, en blandingsskov af bøg og eg. Træerne er nu ca. 230 år gamle og ved at være udtjente.
Rude Skov blev kongens ejendom allerede i 1391, og skiftende regenter har sat deres præg på området. Få år efter at Frederik 2. var blevet konge i 1559, byggede han et slot på øen i søen, hvor Hørsholm Kirke ligger i dag. Kongen var en ivrig jæger, og for at kunne komme hurtigt frem fik han fra 1587 anlagt kongeveje fra København til slottene i Hørsholm og Hillerød.
De oprindelige kongeveje tilhørte kongen, og de var reserveret til ham og hans følge. Kun ved særlige lejligheder blev de åbnet for udvalgte standspersoner, f.eks. ved bryllupper eller begravelser. Den øvrige befolkning måtte tage til takke med alfarvejene, som sneglede sig fra sted til sted. Møllevej var engang sådan en alfarvej. Hvor alfarvejen krydsede kongevejen, var der bomme, så man ikke kunne køre ind på kongens vej.
I 1771 blev de oprindelige kongeveje afløst af de kongeveje, vi kender i dag. Vildtfogedvej er en del af Frederik 2.’s kongevej. Herefter overgik Rude Skov fra kongens til statens eje. I dag drives og administreres skoven af Naturstyrelsen.
Den berømte arkitekt Laurids de Thurah, som bl.a. har tegnet Eremitageslottet i Dyrehaven, tegnede også Hirschholm Slot til Christian 6. I den forbindelse bad kongen ham komme med forslag til, hvordan man kunne skabe frit udsyn ad Kongevejen og hele vejen til slottet i Hørsholm. I sandhed noget af et projekt, når man tager niveauforskellene i betragtning. Det blev da heller ikke til noget. Hirschholm Slot blev revet ned i 1810.
I mere end 100 år blev der opdrættet fisk i Rude Skov, men produktionen blev for alvor sat i system af biskop Hans Svane på Ebberødgård. Han regulerede dambrugene og anlagde kanaler med kobberrender, så man kunne lede vandet væk, når fiskene skulle flyttes. Efterspørgslen på ferskvandsfisk som karper og karusser var stor blandt velhavende folk, og fiskeopdrættet var en indbringende forretning.
Læs mere om Ebberød og Ebberødgård
Landsbyen Ebberød voksede op omkring Ebberødgård, hvis jorde dengang omfattede store dele af den nuværende Rude Skov. Senere blev der på stedet indrettet ”arbejds- og plejehjem for åndssvage”, som man kaldte det i 1890. I dag er de gamle institutionsbygninger forvandlet til eftertragtede ejerboliger.
Rumforskning i Rude Skov
Rude Skov har også spillet en rolle i dansk rumforskning. I 1907 flyttede DMI sine målinger af jordens magnetfelt fra København til et nyopført observatorium i Rude Skov. Herfra foretog man i de næste 60 år magnetiske målinger, og data fra de første vejrsatellitter blev også opsamlet og bearbejdet her. Da russeren Juri Gagarin som den første mand i rummet i 1961 fløj over Danmark, blev signalerne opfanget i Rude Skov.
DMI forlod observatoriet i 1992, og bygningerne huser nu naturskole.
Læs mere om naturskolen på udeskovnaturskole.dk
Øksemordet i Rude Skov
En septemberdag i 1973 gjorde en skovgæst et uhyggeligt fund. Under nogle bøgetræer bare 200 meter fra Kongevejen lå det bagbundne lig af en yngre mand. Få meter fra den døde lå også den økse, han var blevet slået ihjel med. Den dræbte blev identificeret som en 32-årig mand fra Jordan, og en måned efter mordet anholdt politiet to israelske mænd, som var kendt i det københavnske natteliv. Deres motiv til mordet viste sig at være hævn for et drab på en landsmand på et værtshus i det indre København en måned forinden. Manden i skoven var formentlig et tilfældigt offer, som uheldigvis besøgte det samme værthus. De to gerningsmænd blev begge idømt 16 års fængsel for mordet.
Om navnet Rude Skov
Navnet Rude er i familie med ordet "rydning". Det fortæller, at mennesker ryddede skoven for at skaffe plads til landsbyer. Bynavne med endelsen "-rød" er opstået på samme måde.
En mægtig gletsjer fra Midtsverige skabte for omkring 15.000 år siden det imponerende landskab af bakker og søer, som i dag rummer Rude Skov. Senere satte mennesket sig store spor i landskabet med tørvegravning og fiskeopdræt. Sporene findes endnu.
Mere om Rude Skov:
Kort med seværdigheder Aktiviteter Dyr og planter Året rundt Praktisk
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden