da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de da da da da da da nl da da da da da da en da da en da da da da da da da da da da da da da da da nl da da da da da da da da da da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Seværdigheder i Blokhus Klitplantage
Statue af forfatter Thomas Olesen Løkken
Hent pdf-kort over seværdigheder
Nørre Sø blev skabt i en gammel klitlavning, som er gravet så dyb, at der nu er vand og fugleliv året rundt. Skulle planterne tage for meget over, bliver det ryddet og søen gravet fri, så Nørre Sø igen bliver stedet, hvor besøgende kan sætte sig, studere fuglene og nyde udsigten. Fra søen kan du se både bjergfyrklædte klitter i vest og få et kig til havet. Du må fiske i Nørre Sø.
2. Statue af forfatter Thomas Olesen Løkken
I skovkanten mellem Hune og Blokhus – på den nordlige side af vejen – står en statue af forfatteren Thomas Olesen Løkken. Han voksede op på egnen i en fattig familie og vogtede får i klitterne som de andre klitboeres børn. Men den unge Olesen Løkken blev ikke ved vogterjobbet, han var en driftig herre, der prøvede sig frem som både skomager, cykelfabrikant, mekaniker og boghandler, chauffør og journalist, før han som 43-årig i 1920 slog igennem som forfatter med bogen Bonden Niels Hald. I 1928 købte han Kancelligården i Blokhus og drev hotelpension ved siden af sit forfatterskab. Typisk havde han gæster på pensionatet om sommeren, og skrev sine bøger om vinteren. Olesen Løkkens forfatterskab fortæller om den moderne bondes liv og besværligheder i 1900-tallet. Inspiration til flere af personerne i bøgerne har forfatteren fundet i sin egen familie og lokalsamfund og nogle af bøgerne er selvbiografiske. Romanen Klavs Bjerg og Bodil, som udkom i 1923, gjorde Thomas Olesen Løkken til en af tidens mest læste forfattere. Han døde i 1955.
Hvis du går en tur ind på Hune Kirkegård, kan du finde hans gravsten.
En hyggelig sti går gennem Blokhus Klitplantage mellem Blokhus og Rødhus. Stien hedder Brændevinsstien, og det er der en helt særlig grund til, siger de gamle fortællinger. Stien fik nemlig sit navn, fordi beboerne fra Rødhus, Klithuse og Tranum gik ad den, når de skulle til Blokhus efter brændevin. De havde dunke med hjemmefra til at fragte brændevinen i, og så købte de også anden proviant, når de nu var af sted. Blokhus var dengang hele egnens handelscentrum på grund af en omfattende skudehandel. Små skibe kom fra Norge til Blokhus med varer. Og da der ikke var havne på kysten, lå skuderne for anker, og små robåde sejlede frem og tilbage mellem strand og skuderne. Robådene blev trukket op på stranden, når de skulle laste og losse. Typisk var det varer som tømmer og jern, der kom fra Norge, mens danske landbrugsvarer gik den anden vej.
Brændevinsstien er i dag en yndet cykelsti, som er belagt med meget cykelvenligt slotsgrus.
De mennesker, der i oldtiden boede her, hvor Blokhus Klitplantage ligger i dag, efterlod sig spor til eftertiden: gravhøje. Du kan se en hel del af dem på egnen og to alene i Blokhus Klitplantage. Den ene af de to ligger ad en lille sti mod vest fra Engvej. Denne høj bliver holdt fri af bevoksning, så den er forholdsvis nem at finde. Den anden høj ligger ved plantørboligen. Og denne høj får lov at passe sig selv. Gennem tiderne har der været en vis diskussion i lokalbefolkningen om, hvorvidt højen overhovedet er en gravhøj – eller om den måske bare er en forhøjning i terrænet.
5. Iver Marens Bakke
I den vestlige del af plantagen står et skilt med stednavnet ’Iver Marens-Bakke’. Iver Maren (som var Ivers datter) boede her på bakkeskråningen i et lille hus frem til 1880.
Historien om Iver Maren lyder, at hun på flere punkter var mere egenrådig end gennemsnittet. For eksempel havde Iver Maren sit eget vandhul ved sit hus. På et tidspunkt mente myndighederne ikke længere, at det var forsvarligt på den måde at bruge vand fra vandhullet. Så myndighederne etablerede en ny brønd til Iver Maren. Den brød hun sig imidlertid ikke om. Så mens brønden stod ubrugt hen, fortsatte Iver maren med at hente vand fra sit eget vandhul.
En anden historie fortæller, at Iver Maren havde set sig lun på en gase, der var mand nok til Iver Marens gås. Derfor travede Iver Maren om foråret igen og igen hen over den lille bakke med sin gås under armen på vej mod gården Støve, der lå omtrent der, hvor den nuværende plantørbolig ligger. Her på Støvegården var nemlig den gase, som gåsen skulle besøge. Iver Maren gik turen med sin gås så ofte, at gåsen til sidst selv kunne finde vej fra Støve, ad kringlede stier hjem til Iver Marens hus. Sådan siger i hvert fald fortællingen.
I 1940’erne skulle den danske Kong Christian d. 10 have besøgt Blokhus Klitplantage. Og i den anledning gav plantøren ordre til at få plantet et egetræ, som blev navngivet ’Kongeegen’. Egen gik hurtigt ud. Men da havde de lokale allerede fået et forhold til egen, og derfor jog man til straks at plante en ny eg til erstatning, så ’Kongeegen’ forblev et begreb. I de første mange år, indtil egen havde fået rigtig godt fat, var træet hegnet ind, så skovens dyr ikke kunne nå ind og æde topskuddene. Hvorfor kongen har været på besøg i Blokhus, er der ingen der ved. Kongehuset har da heller ikke kunne bekræfte årsagen, men måske kunne det have været i forbindelse med hans 70-års fødselsdag i september 1942.
Blokhus Klitplantage ligger på en moræneø. Det vil sige, at området var en ø, som dengang for tusindvis af år siden var omgivet af Ishavet og siden Stenalderhavet. Det er istidsisen, der har skabt landskabet. Morænelandets ler og bakkesand er senere dækket af et tykt lag flyvesand. Det gør stedet til et typisk landskab af flyvesand. Alene derfor er plantagen et spændende sted at besøge.
En plæne – stor og grøn – er porten til aktive naturoplevelser i Blokhus. Plænen er Gateway Blokhus’ indgang til skoven og kaldes i daglig tale ’aktivitetspladsen’ eller Gatewaypladsen. Her er maser af plads til, at gæster kan spille bold i den ene ende og kongespil i den anden, samtidig med at bålpladserne syder, og naturbageovnen er i gang. Her er med andre ord plads til alle, der har lyst til en tur ud i naturen. Rundt om plænen er der flere borde-bænke-sæt, flere bålpladser med grillriste og –pander, og sågar en naturbageovn, som bageren i Hune har fået ideen til. Den er udviklet specielt til aktivitetspladsen og bygget ind i terrænet. Skiltet ved ovnen forklarer, hvordan du bruger den, og tæt ved ovnen er der et brændeskur med gratis brænde. Kløve-maskinen ved skuret er til fri afbenyttelse, når du skal kløve kævlerne. Pas på fingrene og undgå at hænge i drejet på kløveren, der risikerer at blive bøjet og gå i stykker.
En legeplads for de yngste ligger i forbindelse med aktivitetspladsen, så far og mor kan holde øje fra kaffebordet, mens de yngste leger.
En stor og moderne naturlegeplads ligger midt i skoven – i ganske kort gåafstand fra aktivitetspladsen. Legepladsen er anlagt i kuperet terræn, så også naturen i sig selv er udfordrende for børn og voksne. De rustikke legeredskaber er bygget af mørkt robinietræ, og balancestammerne rundt i skovbunden er udskåret som mønstrede slanger. Her er også redegynge, tarzanbane og rutsjebane. Tilbagetrukket fra de øvrige legeredskaber er legepladsens trækplaster nummer 1: Svævebanen.
Du kan finde grill- og bålpladser, borde og bænke flere steder i Blokhus Klitplantage. På Gatewaypladsen er der også gratis brænde. Ved brændeskuret er en kløve-maskine, så du – eller dine børn – kan kløve kævlerne. Der er vandhaner på pladsen.
Der er fri teltning i Blokhus Plantage. Det betyder, at du er velkommen til at overnatte i dit eget telt en nat, når blot du camperer inde mellem træerne, så du er væk fra de åbne pladser. Du kan også vælge at overnatte en nat i et af de fire shelters, som står på den åbne plads for enden af Engvejen.
Mere om Blokhus Klitplantage:
Aktiviteter Dyr og planter Året rundt Historie Praktisk
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden