da da sv en da da da da da da da da et da da da nb da da en en da nb da da da da da da fr da da da da da da da da da da sv sv da sv da da sv da da id da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de it da de da da da sv da cs da da da da da da da da da da de da da da da da da da fr da da da da da da da da da da da da sv da sv da nn da da da sv sv sv da nn da da sv da da sv da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da sv de da da da da da da da de da da da da da da da da da da sv sv sv sv nb nb sv sv sv da en nl sv nb en en en da hi da sv en da da sv da en en en da nn en da nn da da ar en da da da ar en da da da da da da en da da da da sv da de da da de da da da da fr da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nn da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da pl da de da da sv da da da da da en da da da nb da en nn cs sv en da de da en da da da da da da nn zh
Bæredygtig udvikling i byen og på landet
Flere borgere i kommunen - et godt sted at bo og leve
Vækst - erhvervsudvikling og jobs
Lokale uddannelser, tæt på virksomhederne
Infrastruktur - sammenhæng, netværk og forbindelser
Butikker med salg af egne produkter
Byer og landsbyers kvaliteter og potentialer
Landsbyers kobling til det åbne land
Større solcelleanlæg i det åbne land
Blandet bolig og erhverv (BL)
Skilte og facader i byzone
Rammer for Kalundborg planområde
K12 Kalundborg, Sommerhusområde Røsnæs Strandpark
Rammer for Svebølle planområde
Rammer for Ubby-Jerslev planområde
Rammer for Gørlev planområde
G2 Kr. Helsinge by
Rammer for Høng planområde
Hvad gælder for mig?
Hvad gælder for mig?
By og landskab /
Trafik- og tekniske anlæg /
Trafik- og tekniske anlæg
Større solcelleanlæg i det åbne land
Staten lægger vægt på, at der udpeges arealer i kommunerne til opstilling af vindmøller. Samtidig har Kalundborg Kommune som mål at fremme produktion og forbrug af vedvarende energi. I forhold til vindmøller har Kommunalbestyrelsen vedtaget at fremme vindmølleudbygningen i størst muligt omfang, i betragtning af de gunstige vindforhold i kommunen. Da vindforholdene oftest er bedst ved kysterne, er det besluttet, at en placering i kystnærhedszonen også skal indgå i vurderingen ved vindmølleplanlægningen.
Derfor har udgangspunktet for planlægningen været en screening af kommunen i forhold til afstandskravet til nærmeste boliger på 4 x møllens totalhøjde. Herefter er områder beliggende i internationale beskyttelsesområder, STØRRE UFORSTYRREDE LANDSKABER, KIRKEOMGIVELSER og KYSTNÆRHEDSZONE. Ligeledes er områder, der er for små til at bære minimum to møller udtaget. Herefter er de resterende områder besigtiget for at vurdere de landskabelige forhold. Resultatet af denne screening er de syv områder, der fremgår af retningslinjerne.
I de udpegede VINDMØLLEOMRÅDER indgår flere herregårdslandskaber. Placering af vindmøller i disse landskaber ses ikke som uforenelige med beskyttelsesinteresserne. Dels er vindmøller semipermanente konstruktioner, som med en levetid på maksimalt 20 år er omfattet af nedtagelsespligt, hvis de ikke længere er i brug. Dels har herregårdene historisk set, været karakteriseret ved større anlæg og udnyttelse af tidens nyeste teknologier. Vindmøller anses derfor som en videreførsel af den funktionalitet, der ligger i herregårdslandskaberne, i kraft af deres størrelse og historiske baggrund. Der skal dog ved en VVM nærmere redegøres for, at beskyttelsesinteresserne ikke tilsidesættes ved opførelse af vindmøller.
Redegørelse for udpegningen af enkeltområder
Generelt set er områderne udpeget under hensyn til afstand til boliger. Der kan dog gives dispensation i forhold til afstandskravet på 4 x totalhøjden til ansøgers egen bolige. Såfremt et af de udpegede områder kan udvides, således at der kun skal dispenseres for egen bolig, er dette muligt, såfremt de resterende retningslinjer er opfyldt. Mølleantallet og/eller højden kan derved evt. øges.
Nedenstående beskrives de områder, hvortil der knytter sig en særlig redegørelse.
Område 4: Området ligger tæt på et habitatområde og en VVM skal derfor godtgøre, at opstilling af vindmøller ikke er i konflikt med dette.
Område 5: Området ligger tæt på et habitatområde og en VVM skal derfor godtgøre, at opstilling af vindmøller ikke er i konflikt med dette.
Opstilling af nye vindmøller og udskiftning af gamle vindmøller i de udpegede vindmølleområder vil som udgangspunkt altid være VVM- og lokalplanpligtige. I forbindelse med planlægningen skal der udarbejdes en miljøvurdering af planerne, som normalt vil være en udvidelse af miljøkonsekvensrapporten (VVM), hvor også krav om efterfølgende overvågning indarbejdes. Når lokalplanen er endeligt vedtaget, skal møllerne desuden have en VVM-tilladelse og en byggetilladelse samt eventuelt andre tilladelser i henhold til gældende lovgivning.
Opstilling inden for de udpegede vindmølleområder skal fortsat ske under hensyn til natur, landskab og miljø. Den nærmere planlægning skal redegøre for hensynet til de konkrete interesser i området. Hensynet til natur og landskab mv. kan føre til, at et vindmølleprojekt eller dele af et projekt må opgives.
Den detaljerede planlægning for et udpeget vindmølleområde skal sikre en optimal udnyttelse af området. Hvis der er plads til 3 møller i et vindmølleområde, er det ikke tilstrækkeligt at planlægge for 2 møller. Lokalplanen medfører dog ikke handlepligt. Et endeligt projekt kan derfor resultere i, at der kun opstilles 2 møller i første omgang.
• Store vindmøller: Møller med en totalhøjde på minimum 118 meter og maksimum 150 meter.
• Husstandsvindmølle: Enkeltstående mølle med spinkel konstruktion og totalhøjde på maksimalt 25 m.
• Totalhøjde på vindmøller: Højden målt fra terræn til vingespids, når spidsen er højest over terræn.
Der er fastsat retningslinjer om en mindste totalhøjde på 118 meter for vindmøller. Kravet skal sikre en optimal udnyttelse af vindressourcen i kommunens opstillingsområder. Kravet gælder også i de udpegede vindmølleområder, hvor eksisterende møller senere skal udskiftes. På grund af de internationale luftfartsbestemmelser kan der ikke opstilles vindmøller på land med en højde over 150 meter.
Det skal tilstræbes, at vindmøller ikke forstyrrer oplevelsen af kirker, fredede bygninger, fortidsminder, kulturmiljøer eller landskaber af betydning.
Det betyder, at VVM - og lokalplanarbejdet i særlig grad skal vurdere konsekvenserne i forhold til de kulturhistoriske interesser f.eks. gennem visualisering.
En lokalplan for et vindmølleområde skal altid indeholde bestemmelser om møllernes præcise placering, antallet af møller, mindste og største totalhøjde, mindste effekt samt udseende, jf. bekendtgørelse om planlægning for og tilladelser til opstilling af vindmøller. Lokalplanen bør gives bonusvirkning, så der ikke skal gennemføres en efterfølgende landzonesagsbehandling af de enkelte vindmøller. Efter planlovens § 15, stk. 4, kan der knyttes betingelser til en bonuslokalplan svarende til vilkår, der ellers typisk bliver fastsat i en landzonetilladelse, f.eks. bestemmelser om, at møllerne skal fjernes, hvis de har været ude af drift i mere end 1 år.
Hensynet til landskabet skal prioriteres ved opstillingen af vindmøller. De enkelte vindmøllegrupper skal opfattes som en harmonisk helhed. Derfor skal der stilles krav til ensartethed og opstillingsmønster. I ”Rapport fra regeringens planlægningsudvalg for vindmøller på land” fra foråret 2007, anbefales for grupper af 3 til 4 vindmøller, at disse opstilles i lige rækker med en afstand mellem møllerne på 3-5 gange rotordiameter. For at undgå problemer med turbulens og dermed en sikkerhedsmæssig belastning af konstruktionen på de enkelte møller, skal den indbyrdes afstand mellem møllerne være på mindst 3 gange rotordiameteren. Omvendt må der ikke være en afstand over 5 gange rotordiameteren, da opfattelsen af en sammenhængende vindmøllegruppe dermed forsvinder. Der kan dog være helt særlige situationer, hvor det kan være vanskeligt at overholde afstandskravene. Her skal det i VVM-vurderingen dokumenteres, at en anden indbyrdes afstand er nødvendig og hensigtsmæssig.
Kun møller med 3-bladet rotor kan opstilles, da det giver det mest harmoniske udtryk.
Desuden har det stor betydning, at møllerne ved deres farve og materialevalg i øvrigt fremtræder så neutrale som muligt i landskabet. Erfaringen viser, at lysegrå nuancer oftest passer til vejrlig og landskab.
Skilte, reklamer, logo og belysning bortset fra lysafmærkning må ikke anbringes på vindmøllerne. Sendeudstyr til radio- og telekommunikation kan anbringes på vindmøllerne i et omfang, hvor det ikke ødelægger den generelle arkitektur på den enkelte vindmølle.
Afstand til naturgasledninger og ledningsanlæg
Baggrunden for bestemmelsen om afstand til naturgasledninger er risikoen for lynnedslag og gensidige påvirkninger. Ved overordnede naturgasledninger af stål forstås hovedtransmissionsledninger (80 bar) og regionale fordelingsledninger (16 bar).
For at forhindre risiko for kollision med luftledningsanlæg anbefales det, at vindmøller som minimum placeres i en afstand fra deklarationsarealet langs luftledningen svarende til vindmøllens fulde højde. Vindmøller kan påføre jordkabler skader ved lynnedslag, hvorfor det anbefales, at vindmøller ikke placeres nærmere end 50 m fra deklarationsarealer til el-kabelanlæg (jordkabler).
Som hovedregel skal der holdes en afstand på 200 meter fra overordnede radiokædeforbindelser og maritime anlæg til vindmøller. Materiale angående planlægning og opstilling af vindmøller i nærheden af en overordnet radiokæde kan findes på Ervhervsstyrelsens hjemmeside.
Afstand til overordnede veje
Af hensyn til trafiksikkerheden på overordnede og vigtige vejforbindelser, skal der ved placering af vindmøller tages hensyn til, at der ikke må kunne ske nedblæsning eller udslyngning af isdannelser, vingespidser og lignende eller optræde uheldige optiske virkninger for trafikanterne. Disse forhold skal vurderes nærmere, hvis retningslinjen om 1,7 gange møllens totalhøjde eller 250 meter til overordnede veje ikke er overholdt. Af landskabsæstetiske og trafiksikkerhedsmæssige grunde bør vindmøller ikke placeres i vejens sigtelinje, da det kan fjerne trafikanternes opmærksomhed fra vejen.
Ved opstilling af store møller nær kysten skal Søfartsstyrelsen kontaktes, idet vindmøllerne kan give problemer i forhold til fyr og sømærker.
Afstand til forsvarets anlæg
Ved placering af møller inden for en radius af 5 km fra forsvarets skyde- og øvelsesterræner skal Forsvarsministeriet høres.
Vindmøller må ikke opstilles, så de giver risiko for brug af flyvepladser eller giver gener for radionavigationsanlæg, der betjener luftfarten. Som udgangspunkt kan der ikke opstilles møller inden for 2,5 km fra en flyveplads og 1 km fra et radionavigationsanlæg uden, at det er godkendt af Statens Luftfartsvæsen.
Afstand til veje og jernbaner
Vindmøller må som udgangspunkt ikke placeres nærmere veje og jernbaner end 1 gange møllens totale højde, dog mindst 250 m fra overordnede veje. Ved planlægning i zonen mellem 1 og 1,7 gange møllens totalhøjde skal hhv. Vejdirektoratet eller Banedanmark høres.
Der må, som udgangspunkt, ikke opstilles vindmøller og husstandsmøller på arealer, der er beskyttet jf. Naturbeskyttelsesloven (moser, heder, enge, overdrev, diger m.m.) samt inden for beskyttelseslinjerne om fortidsminder, skove, strande, søer, åer og kirker.
Miljøministeriets bekendtgørelse om støj fra vindmøller fastlægger regler om støjniveau i forhold til nærmeste nabobeboelse. Overholdelse af disse krav skal dokumenteres i ansøgningsfasen.
Støjkonsekvenszoner fremgår af kommuneplantillæggene for de enkelte vindmølleområder.
Skyggekast opstår, når vindmøllens vinger står mellem solen og beboelse. Generne fra skyggekast skal, ligesom støjgener, vurderes i forhold til både beboelse og udendørs opholdsarealer såsom haver og terrasser mv. i umiddelbar tilknytning til beboelsen.
I overensstemmelse med Miljøministeriets anbefaling er der i retningslinjerne fastsat en grænse på 10 timers skyggekast pr. år ved nabobeboelser, beregnet som reel skyggetid ved hjælp af programmet ”WindPRO, shadow” eller tilsvarende. Vindmøller skal udføres med teknik og software, der gør det muligt at begrænse den reelle skyggetid, hvis det viser sig nødvendigt for at overholde 10 timers grænsen.
Anlæg med en højde indtil 150 meter skal, hvis luftfartsvæsenet vurderer det nødvendigt, afmærkes med lys af hensyn til lufttrafikkens sikkerhed.
Opstilling af vindmøller skal ske under hensyntagen til den eksisterende jordbrugsmæssige anvendelse af et område. Inden for et vindmølleområde, eller lokalplanområde til vindmøller kan den jordbrugsmæssige anvendelse fortsætte som hidtil, og i planlægningen for vindmøller skal hensynet til landbrugsdriften indgå. Det kan f.eks. ske ved at anlægge servicevejene til møllerne, så de generer markdriften mindst muligt.
Bekendtgørelse om planlægning for og tilladelser til opstilling af vindmøller giver landzonemyndigheden mulighed for undtagelsesvist at tillade genopstilling af en vindmølle uden for de udpegede områder, hvis der foreligger en særlig begrundelse som f.eks. at møllen er gået i stykker på grund af lynnedslag eller lignende.
For at sikre, at støjfølsomme områder bliver lokaliseret i god afstand fra planlagte vindmøller, er der udlagt en konsekvenszone på 5 x totalhøjden omkring fremtidige vindmølleområder. Støjfølsom anvendelse defineres som områder, der anvendes til eller i lokalplan eller byplanvedtægt er udlagt til bolig-, institutions-, sommerhus- eller kolonihaveformål eller som rekreative områder.
Det kræver normalt en landzonetilladelse efter planloven at opføre en husstandsvindmølle. Grundlaget for landzonesagsbehandlingen vil være retningslinjerne om husstandsvindmøller, de øvrige retningslinjer for det åbne land og de konkrete støjhensyn. Det betyder, at der efter en konkret vurdering, hvori der indgår de ovennævnte forhold, kan gives tilladelse til husstandsmøller, der ikke belaster landskabet væsentligt.
Kravet om 3-bladet rotor gælder ikke for husstandsmøller. Farvevalget skal være neutralt og skilte, reklamer, logo og belysning bortset fra lysafmærkning må ikke anbringes på vindmøllerne.
Målene er videreført uændret fra sidste kommuneplan.
VE-lov er lov om fremme af vedvarende energi
Lovens formål er at fremme produktion af energi ved anvendelse af vedvarende energikilder i overensstemmelse med klim- og miljømæssige samt samfundsøkonomiske hensyn med henblik på at nedbringe afhængigheden af fossile brændstoffer, sikre forsyningssikkerheden og reducere udledningen af CO2 og andre drivhusgasser.
Energistyrelsen administrerer forskellige ordninger i VE-loven, som har til hensigt at fremme lokalbefolkningens accept af og engagement i udbygningern af vindmøller og solceller.
Læs mere på Energistyrelsens hjemmeside om Værditabsordningen, Salgsoptionsordningen, VE-bonusordningen, Grøn pulje, Garantifonden og Køberetsordningen.
Kommuneplanforslag i offentlig høring
Kommuneplanforslag i offentlig høring
Forslag til Kalundborg Kommuneplan 2021-2032 er nu sendt i offentlig høring i 8 uger. Den offentlige høring vil løbe fra 12. august til den 7. oktober 2021. Under høringsperioden bliver det muligt at fremsende forslag og bemærkninger til kommuneplanforslaget til dto@kalundborg.dk.  Der vil blive afholdt borgermøde om Forslag til Kalundborg Kommuneplan 2021-2032 tirsdag den 7. september 2021. Mere information følger på Kalundborg Kommunes hjemmeside www.kalundborg.dk
Dette website bruger nødvendige cookies.
Få teksten læst op
Se pdf-version af Kommuneplan
© 2021 Kalundborg Kommune