da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da en da en da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da br fr es es hu da da da da fr es pt fr kw es ceb hbs_lat en pt pt hbs_lat ko en en en en it de fr war en vi fr fr sv en la war kw es ceb hbs_lat it de de da da da da da de en de it en ro en it en de en en da da en da en id es es hu es de en hu da da da da da fr en it it de it en fr es hbs_lat da da da hbs_lat da da en en en hbs_lat it da da da da pt it en pt pl pt eo pl es de en en la es es es de en en pt en en pt pt pt de en da da da da en en en en en en en en en en en eo fr en en en es da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Galdeblærebetændelse - Find information på Medicin.dk
Galdeblærebetændelse (cholecystitis) skyldes som regel galdesten.
Galde dannes i leveren og opbevares i galdeblæren, indtil kroppen har brug for den. Galde består bl.a. af kolesterol, galdesalte og bilirubin. Galdesaltene er vigtige for fordøjelsen, da de nedbryder fedt i maden. Bilirubin er det farvestof, som giver afføringen sin brune farve.
Galdeblærebetændelse begynder næsten altid med et galdestensanfald, hvor du har stærke smerter, ofte under den højre ribbenskant. Galdestensanfaldet begynder pludseligt og bliver værre i løbet af den første times tid. Som regel får du kvalme og opkastning og har svært ved at finde ro. Hvis galdestenen ikke passerer, kan der komme galdeblærebetændelse med feber på 38-38,5°, og smerterne bliver ved. Samtidig vil der ophobes galdefarvestoffer (bilirubin), og der udvikles gulsot. Ophobningen af galdesalte i huden kan give kraftig  hudkløe.
Galdeblærebetændelse varer normalt omkring 1 uge. I de fleste tilfælde er det ikke farligt, og det fører kun sjældent til komplikationer. Men det kan blive alvorligt, og du kan udvikle blodforgiftning med bakterier, få en byld i galdeblæren, eller der kan gå hul på galdeblæren.
Galdeblærebetændelse er en almindelig sygdom, og risikoen for at få den stiger, jo ældre vi bliver. Cirka 1.500 personer bliver indlagt hvert år i Danmark med galdeblærebetændelse.
Galdeblærebetændelse rammer hyppigere kvinder end mænd. Derudover er der øget risiko, hvis du er overvægtig, gravid, har diabetes eller tidligere har haft galdestensanfald. Langt de fleste, der får sygdommen, har sten i galdeblæren.
Hvad er årsagen til galdeblærebetændelse?
Betændelsen opstår, fordi en galdesten sætter sig fast i galdeblærens udløbsgang, så galdeblæren ikke kan tømme sig. Det fører til en irritationstilstand, der forværres ved, at der oven i kommer en infektion med bakterier.
Den vigtigste undersøgelse er en ultralydsundersøgelse af din galdeblære. Derudover vil en blodprøve vise, at du har mere af det gule galdefarvestof i blodet end normalt.
Selve galdestenssmerterne behandles med smertestillende og betændelsesdæmpende medicin (NSAID) som indsprøjtning.
De fleste med galdeblærebetændelse får fjernet galdeblæren inden for få dage ved en kikkertoperation. Hvis der er gået længere tid, eller man ikke kan tåle operation, lægges der et rør gennem huden ind i galdeblæren så galden kan komme ud. Hvis temperaturen kommer over 38,5°, bliver du i de fleste tilfælde behandlet med antibiotika.
NSAID til indsprøjtning mod akutte smerter
NSAID virker smertestillende, febernedsættende og antiinflammatorisk, dvs. dæmpende på betændelseslignende symptomer i muskler, led eller bindevæv.
Amoxicillin, ampicillin og pivampicillin er bredspektrede penicilliner, som virker på mange bakterietyper. Risikoen for, at bakterierne udvikler resistens, er derfor større her end ved de smalspektrede penicilliner. Midlerne virker på de samme typer bakterier som de smalspektrede penicilliner, men har derudover virkning på en del andre bakterietyper.
Benzylpenicillin og phenoxymethylpenicillin er smalspektrede penicilliner. Benzylpenicillin findes til indsprøjtning, phenoxymethylpenicillin findes som tabletter, orale dråber o.l.
Smalspektrede penicilliner virker på få bakterietyper. De er især virksomme mod streptokokker, pneumokokker, meningokokker, borrelia-bakterier og syfilis-bakterier.
Smalspektret penicillin smager ikke godt, og det kan give problemer, når små børn skal behandles med penicillin i flydende form. Den grimme smag kan skjules ved at holde barnet for næsen og ved at blande dråber med fx yoghurt, kakaomælk eller cola.
Selexid® pulver til injektionsvæske, opl.
Aminoglykosiderne er bredspektrede og meget hurtigt bakteriedræbende. De bruges næsten udelukkende på sygehus. De virker på flere af tarmens bakterier og på stafylokokker.
Virker på bakterier som lever i iltfattige omgivelser (anaerobe). Disse bakterier er til stede i stort antal ved fx rodbetændelse i tænderne.
Flagyl® filmovertrukne tabletter og oral suspension
Metronidazol "Actavis" filmovertrukne tabletter og suppositorier
Enkelte af cefalosporinerne er smalspektrede, men de fleste er meget bredspektrede. Cefalosporinerne er bakteriedræbende. De bliver for det meste brugt på sygehusene, enten hvis penicillin ikke har virket, eller til patienter, som er allergiske over for penicillin.
Et af cefalosporinerne, ceftriaxon, anvendes desuden uden for sygehus til behandling af gonoré.
Ciprofloxacin virker på tarmbakterier, gonorébakterier samt på nogle af de bakterier, som giver luftvejsinfektioner.
Moxifloxacin virker på de samme bakterier som ciprofloxacin, men virker også på streptokokker og pneumokokker og anvendes fx mod KOL.
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø