da en da da en de sv ro en en da da da da nb da da da sv en en de sv ro en en da da da da nb da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da en da de da da da da da en la de en de nl de da da de da da da en la de en de nl de hbs_lat da it da en da da en da da da da en da da en en da en en da en en da fa en da en en da en en da de de da en en da de de da sv sv da da da da oc en
Slagteriarbejdere og svineproducenter er i samme båd - Danske Svineproducenter
Læserbrev af formand Kim Heiselberg og direktør Per Bardrum, Danske Svineproducenter.
”Smågriseproducenter kører arbejdspladser ud af landet”, skriver Ole Wehlast, formand for fødevareforbundet NNF i Altinget den 26. juni 2019.
Kære Ole Wehlast. Du fremstiller det som om, det er eksporterende svineproducenters skyld, at Danish Crown ikke kan fylde sine slagtelinjer og jeres arbejdspladser er truede. Det er dog ikke så enkelt, som det umiddelbart kan se ud til.
Faktisk har slagteriarbejderne og de danske svineproducenter – dine og vores medlemmer – en fælles sag. Den manglende kapacitetsudnyttelse på Danish Crowns slagterier indvirker negativt på den pris, vi kan få for vores grise, og det truer nogle af dine medlemmers ansættelse. Det er der ingen af os, der ønsker.
Det fælles trusselbillede skyldes, at Danish Crown nu i flere år ikke har formået at drive deres forretning på en måde, så de har kunnet betale en pris for grisene, der kan konkurrere med den pris, man kan få for grisene lige syd for den danske grænse.
Du har ret i, at Danish Crown formentlig kan afsætte mere kød til eksport, end de gør i dag. Spørgsmålet er bare til hvilken pris. Hvis det ikke er en pris, der kan give jer eller os brød på bordet, hvor meget er det så værd?
Har du lagt mærke til, at ledelsen i Danish Crown skylder skylden på dine og vores medlemmer? Ved Landbrugsrådets 100 års jubilæum (https://vimeo.com/343667014) kan du høre adm. direktør i Danish Crown, Jais Valeur, fortælle, at de ikke kan konkurrere pga. dine medlemmers lønniveau: ” 280 kroner i Danmark, og den tyske løn er 115 kroner for det samme arbejde”, og så mener han ikke, at svineproducenterne forstår alvoren. Vi synes det er beklageligt, at slagteriets ledelse forsøger at skyde skylden på ejere og medarbejdere i stedet for at trække i arbejdstøjet.
Naturligvis forstår vi alvoren. Vi har råbt vagt i gevær i årevis, men har talt for døve øren i Danish Crown.
Det er faktisk temmelig simpelt. Det er Danish Crowns pris, der bestemmer, hvor mange grise, der slagtes i Danmark, og hvor mange grise, der sendes til opfedning i udlandet. Der er ingen tvivl om, at grisene blev i Danmark, hvis Danish Crown betalte en konkurrencedygtig pris. Markedet vinder altid.
Smågriseeksporten er ikke problemet. De økonomiske statistikker, som Seges udgiver hvert år, viser gang på gang, at der desværre ikke er økonomi i at producere slagtesvin i Danmark. Der bliver færre og færre slagtesvineproducenter i Danmark, fordi det økonomisk ganske enkelt ikke kan løbe rundt.
Der er altså ingen tvivl om, at det desværre ikke er lukrativt at være svineproducent i Danmark, men at det er værst for slagtesvineproducenterne, der dør, mens smågriseproducenterne holder næsen oven vande, fordi der er slagterier andre steder i Europa, der kan betale den pris, som Danish Crown ikke kan.
Ingen ved sine fulde fem vil investere i stalde, hvis man ikke kan overleve på de grise, man bagefter skal sende gennem stalden. Vi er ikke i tvivl om at slagtesvinestaldene ville skyde op som paddehatte i det ganske land, hvis der var økonomi i det.
Det er en udfordring for os alle, at vi i dag ikke har reel konkurrence på det danske marked for slagtesvin. Med den dominerende stilling Danish Crown har, sætter de prisen, og Tican lægger sig blot i slipstrømmen med en pris, der matcher Danish Crowns notering plus den formodede efterbetaling.
Vi opfordrer NNF til samarbejde om at få slagterigiganten Danish Crown til at gå i maskinrummet og få justeret på ventilerne til fælles bedste for dine og vores medlemmer, der kæmper for at få lov til at leve af den danske gris.
Dette læserbrev er bragt i Altinget torsdag den 28. juni 2019.
70 25 80 70
70 25 81 70
24 20 23 72
70 25 80 70
70 25 81 70
24 20 23 72
Vi bruger cookies på vores hjemmeside for at give dig den mest relevante oplevelse, ved at huske dine preferencer og gentagne besøg. Ved at trykke på "Accepter alle", så giver du samtykke til brug af ALLE cookies. Alternativt kan du åbne "Cookie indstillinger" for at vælge avanceret samtykke.
Gå tilbage til samtykke
Denne hjemmeside bruger cookies til at forbedre din brugeroplevelse mens du navigerer rundt på hjemmesiden. Ud af disse, de cookies som er nødvendige lagres i din browser, da de er essentielle for at gængse funktioner kan fungere på hjemmesiden. Vi bruger desuden tredjeparts cookies som hjælper os med at undersøge og forstå hvordan du bruger hjemmesiden. Disse cookies lagres kun i den browser efter du har givet samtykke. Du kan også vælge at fjerne dit samtykke til disse cookies. Ved at fragive dit samtykke kan det påvirke din brugeroplevelse.
Nødvendige cookies er absolut essentielle for at hjemmesiden kan fungere ordentligt. Disse cookies sørger for almindelige og sikkerhedsfunktioner, anonymt.
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent og lagrer brugerens samtykke til brug af cookies under kategorien "Analyse".
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent og lagrer brugerens samtykke til de tilhørende cookies under kategorien "Funktionelle".
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent plugin. Disse cookies lagrer brugerinformation for cookies under "Nødvendig" kategorien.
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent og lagrer brugerens samtykke til cookies under kategorien "Andre".
Denne cookie er sat af GDPR Cookie Consent og lagrer brugerens samtykke til brug af cookies i kategorien "Ydeevne".
Denne cookie er sat af et GDPR Cookie Consent plugin og bruges til at lagre om brugeren har givet samtykke til brug af cookies eller ej. Den lagrer ingen personlig data.
Funktionelle cookies hjælper med at udføre bestemte handlinger, såsom deling af hjemmesideindhold på sociale medier, samling af indtryk samt andre tredjeparts funktioner.
Ydeevne cookies bruges til at forstå og analysere de vigtigste ydeevne indekser på hjemmesiden hvilket hjælper til at give en bedre brugeroplevelse for besøgende.
Analyse cookies bruges til at undersøge hvordan besøgende interagerer med hjemmesiden. Disse cookies hjælper med at give information om antal besøgende, afvisningsprocent, trafikkilde, osv.
Reklame cookies bruges til at give besøgende relevante reklamer og kampagner. Disse cookies sporer besøgende over flere hjemmesider og samler data for at give skræddersyede reklamer.
Andre ukategoriserede cookies er dem som bliver undersøgt, men som ikke er klassificeret under en bestemt kategori.