da en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en en en en en da de sv en de en da fr en da fr da es da da en da pt da da en fr sv de da da da fr en da fr de sv da da da da da da da da da da da da de de da da da da da da eo da da da de de da da da da da da da da da da da de da da fr de da da da da da da da da da da da da da de da fr de da da da da da da da de da da da da da fr de da de da da da da da da da da da da da de sv de da da da da da da da da da da da de da da da da en de da da da da da da da da da de da da da fr de da da da da da da da da da da da en de da da ja de da fr de sv da da nb da da da da da da de de da da da da da fr de da da da es de da da da da nb de da da da da da da da da de fr de da da da da da de de da da da da da da da en da da da da en de da da da da da da da da en da da da es en de da da da da da da da da da da en da da da sv de da da da en da da da de de da da da sv da da da da da de de da da da da da da da fr de da da da da da da da da da da en de da da da da da da da pl da da da da da da da fr de da da da da da da da da da da da it de da da da da da da en da da da da da da da da da fr de da da da da da da da da da da da da de de da da da da da da da da da da da da da fr de da da da da da da da da da da fr de da da da da da en da en nb en da en da en da en da en en en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en sv en da en da en da en da en da en da en da en da en en en en vi en fr es de en
(PDF) Studieordning PT 2018 - Erhvervsakademi SydVest...Viden Den studerende har viden om: • Fysiske egenskaber og egnede fremstillingsprocesser for: o Metaller, særligt stål og aluminium - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Indholdsfortegnelse Studieordningens nationale del .................................................................................................................. 3
1 Uddannelsens mål for læringsudbytte ................................................................................... 3
2 Uddannelsen indeholder 7 nationale fagelementer ......................................................... 4 2.1 Produktudvikling 10 ECTS .................................................................................. 4 2.2 Konstruktion ..................................................................................................... 5 2.3 Teknisk dokumentation ..................................................................................... 6 2.4 Materialer og fremstillingsprocesser ................................................................... 7 2.5 Produktionsteknik ............................................................................................. 8 2.6 Automatisering ................................................................................................. 9 2.7 Virksomhedsteknik .......................................................................................... 10 2.8 Antallet af prøver i de nationale fagelementer ................................................... 11
4 Krav til det afsluttende eksamensprojekt. ........................................................................ 12
5 Regler om merit ............................................................................................................................... 12
6 Ikrafttrædelse og overgangsordning ................................................................................... 13
Studieordningens institutionelle del ..................................................................................................... 14
7 Prøver i uddannelsen .................................................................................................................... 14 7.1 Oversigt over prøverne .................................................................................... 14 7.2 Krav til skriftlig og mundtlig fremstilling .......................................................... 14 7.3 Førsteårsprøven - Grundlæggende konstruktion og drift .................................... 15 7.4 Lokal og valgfagsprøven ultimo 3. semester ..................................................... 17 7.5 Praktikprøven 4. Semester ............................................................................... 17 7.6 Afsluttende prøve 4. Semester ......................................................................... 18
8 Lokale fagelementer og valgfag ............................................................................................. 19 8.1 Produktudvikling og konstruktion .................................................................... 20 8.2 Produktions- og procesoptimering ................................................................... 21 8.3 Offshore ......................................................................................................... 22 8.4 Sammensætning af 3. semester ....................................................................... 23
9 Muligheder for udlandsophold ................................................................................................ 23
10 Undervisnings- og arbejdsformer .......................................................................................... 23
11 Merit lokale fagelementer og valgfag .................................................................................. 24 11.1 Forhåndsmerit................................................................................................. 24 11.2 Meritaftaler ..................................................................................................... 24
12 Det anvendte sprog på uddannelsen og eksamener .................................................... 24
13 Kriterier for vurdering af studieaktivitet ........................................................................... 24 13.1 Definitionen af at være studieaktiv ................................................................... 24 13.2 Konsekvenserne ved manglende studieaktivitet ................................................ 25 13.3 Udskrivning af studiet ..................................................................................... 25
14 Syge- og omprøver ......................................................................................................................... 26 14.1 Sygeprøve ....................................................................................................... 26 14.2 Omprøver ....................................................................................................... 26
17 Eksamenssnyd ................................................................................................................................. 27 17.1 Brug af egne og andres arbejde - plagiat .......................................................... 27 17.2 Disciplinære foranstaltninger ........................................................................... 27 17.3 Formodning om eksamenssnyd, herunder plagiering under og efter prøven ....... 27 17.4 Processen ved afklaring af eksamenssnyd, herunder plagiering ......................... 28
18 Klager over prøver og anke af afgørelser .......................................................................... 29 18.1 Klager over prøver ........................................................................................... 29
19 Eksamensreglement ...................................................................................................................... 31 19.1 Anvendelse af hjælpemidler ............................................................................. 31 19.2 Brug af egne og andres arbejde ....................................................................... 32 19.3 Klager ............................................................................................................. 32 19.4 Identifikation af eksaminander ......................................................................... 33
1 Uddannelsens mål for læringsudbytte Viden Den uddannede skal have viden om
• virksomheders anvendte tekniske, organisatoriske, økonomiske, kvalitets- og miljø-mæssige teorier og metoder inden for produktion, produktudvikling samt teknisk salg og indkøb,
• tekniske, organisatoriske, økonomiske, kvalitets- og miljømæssige begreber og me-toder og forståelse af virksomhedernes anvendelse af disse begreber og metoder inden for produktion, produktudvikling samt teknisk salg og indkøb og
• globalisering og internationale udviklingstendenser.
• anvende tekniske, innovative, kreative og analytiske færdigheder, der knytter sig til beskæftigelse i virksomheder inden for produktion, produktudvikling samt teknisk salg og indkøb,
• vurdere praksisnære problemstillinger tekniske, organisatoriske, økonomiske, kvali-tets- og miljømæssige områder og opstille løsningsmuligheder samt
• anvende teknisk dokumentation og kalkulation til formidling af praksisnære, tekni-ske, organisatoriske, økonomiske, kvalitets- og miljømæssige problemstillinger og løsningsforslag til samarbejdspartnere og brugere.
• håndtere situationer af udviklingsorienteret karakter inden for produktion, produkt-udvikling samt teknisk salg og indkøb,
• deltage i og gennemføre projektledelse af faglige og tværfaglige samarbejder med en professionel tilgang inden for produktion, produktudvikling samt køb og salg så-vel nationalt som internationalt og
• tilegne sig færdigheder og ny viden i relation til produktion, produktudvikling og teknisk salg og indkøb i en struktureret sammenhæng.
2 Uddannelsen indeholder 7 nationale fagelementer
2.1 Produktudvikling 10 ECTS Indhold Fagelementet omhandler produktudviklingsprocessens tilrettelæggelse og gennemførelse i forbindelse med udvikling af produkter, processer og heraf afledte serviceydelser, samt være bevidst om de dertil knyttede metoder. Læringsmål for Produktudvikling Viden Den studerende skal have viden om praksis og anvendelse af metode og teori inden for:
• Metoder til systematisk udvikling af produkter, processer og services • Kreative metoder til idegenerering • Behovsanalyse • Markeds- og forretningsforståelse, herunder metoder til videnindsamling og databe-
handling • Æstetik og design • Visualiseringsmetoder • Problemformulering og kravspecifikation
Færdigheder Den studerende kan i produktudviklingsprocessen:
• Skitsere • Udarbejde funktionsanalyse • Inddrage viden om marked og behov • Begrunde og udvælge idéer udtrykt gennem konceptforslag • Inddrage interessent- og brugerperspektiv
Den studerende kan: • Indgå i udviklingsarbejde og ideskabende processer i en systematisk produktudvik-
lingsproces under hensyntagen til uddannelsens andre kerneområder • Deltage og bidrage i tværfagligt teamsamarbejde • Træffe selvstændige valg og beslutninger • Formidle faglige resultater af eget arbejde • Tilegne sig, og omsætte ny viden inden for fagelementer
ECTS-omfang Fagelementet Produktudvikling har et omfang på 10 ECTS-point.
2.2 Konstruktion Indhold Fagelementet omhandler dimensionering og konstruktion af et fysisk produkt på baggrund af de identificerede specifikationer og belastningsmæssige tilstande under skyldig hensyn-tagen til input og output fra de øvrige fagelementer. Læringsmål for Konstruktion Viden Den studerende skal have viden om praksis og anvendelse af metode og teori inden for:
• Statik og styrkelære • Dimensionering af konstruktioner • Almindeligt anvendte maskinelementer og begreber • 3D modeller og grundlæggende FEM analyse • Risikoanalyse (på 3. semester) • Den studerende har forståelse for praksis, og kan anvende følgende teoretiske og
metodiske emneområder: • Dimensionering af produkter, og dennes sammenhæng med øvrige beslutningspro-
cesser i et udviklingsforløb • Tolerancesætningens indflydelse på fremstillingsprocesser, pris og et produktets an-
• Kan foretage overslagberegninger på statisk bestemte konstruktioner
• Kan demonstrere en praktisk fornemmelse af fysiske produkters udformning i rela-tion til dets styrkemæssige formåen
• Kan identificere de forskellige spændingsformer der opstår i en belastet konstruk-tion
• Kan identificere kritiske punkter i konstruktionen, og foretage en styrkeberegning og efterfølgende dimensionering af konstruktionen
• Kan inddrage standardløsninger i udformningen af konstruktionen
• Kan beregne og fastsætte relevante tolerancer for den givne konstruktion
• Kan indgå i en faglig dialog omkring dimensionering af simple statisk bestemte kon-struktioner og kunne inddrage input fra og output til de øvrige fagområder i sit ar-bejde under særlig hensyntagen til:
o Materialevalg o Producérbarhed o Montage o Funktion
• Kan struktureret redegøre for sin dimensionering og sine konstruktionsløsninger • Kan anvende almindeligt forekommende IT-værktøjer til videnopsamling, databear-
bejdning dokumentation og præsentation • Kan selvstændigt tilegne sig ny viden inden for fagelementet.
ECTS-omfang Fagelementet konstruktion har et omfang på 10 ECTS-point.
2.3 Teknisk dokumentation Indhold Fagelementet omhandler teknisk dokumentation med korrekte godkendelseskriterier efter gældende normer og standarder. Læringsmål for Teknisk dokumentation Viden Den studerende skal have forståelse af praksis og/eller de vigtigste anvendte teorier og metoder:
• Om strukturen og sammenhængen i opbygning af en 3D-model • Til tekniske tegningstyper og hierarki i forhold til deres efterfølgende anvendelse • Omkring gældende standarder og direktiver
o Teknisk tegning, Stregtykkelser, afbildningsmetoder og tegningslayout o CE mærkning o Gængse fil standarder til eksport for CAM
• Omkring det samlede tekniske dossier og dets opbygning, formål og omfang • forståelse for betydningen af tekniske dokumentationsformer i en global og juridisk
kontekst. • forståelse for den tekniske tegning som kommunikationsmiddel
• kan anvende 3D CAD software til opbygning af en 3D CAD model på både part- og assembly-niveau
• kan omsætte skitser og konceptbeskrivelser og konstruktionsberegninger til en 3D CAD model
• kan anvende 3D CAD software til udarbejdelse af tekniske produktionstegninger i henhold til gældende normer og standarder og efterfølgende anvendelse.
• kan udarbejde illustrationer på basis af 3D modeller og prototyper
• kan i et tværfagligt samarbejde, varetage og håndtere væsentlige dele af den tekni-ske dokumentation i et udviklingsforløb under hensyntagen til input og output fra de øvrige kerneområder.
• Kan anvende almindeligt forekommende IT-værktøjer til videnopsamling, databear-bejdning dokumentation og præsentation
• kan selvstændigt holde sig opdateret indenfor 3D modellering og dokumentations-standarder.
ECTS-omfang Fagelementet Teknisk dokumentation har et omfang på 6 ECTS-point.
2.4 Materialer og fremstillingsprocesser Indhold Fagelementet omhandler forudsætningerne for kvalificeret valg af materialer og fremstil-lingsprocesser ud fra faglige og tværfaglige parametre. Læringsmål for Materialer og fremstillingsprocesser Viden Den studerende har viden om:
• Fysiske egenskaber og egnede fremstillingsprocesser for: o Metaller, særligt stål og aluminium o Plast, elastomerer og kompositter o Træ o Keramer o Nye materialer, herunder databasesøgning
• Overfladebehandling og varmebehandling af diverse materialer • Sammenføjningsteknologier • Bearbejdningsprocesser • Materialevalg i et bæredygtigt perspektiv • Materialeprøvning • Den studerende har forståelse for praksis, og forstår sammenhængen i:
o Materialeegenskaber og deres betydning i en produktudviklingsproces o Fremstillingsprocesser og deres betydning for kvalitet og pris for det endelige
• Kan vælge materialer ud fra materialeegenskaber og designkrav • Kan anvise fremstillingsprocesser ud fra realiserbarhed • Kan inddrage økonomiske overvejelser i valg af materialer og processer • Kan vurdere både materiale og fremstillingsproces ud fra miljømæssige betragtnin-
ger • Den studerende kan vurdere problemstillinger og bidrage til beslutninger indenfor
følgende: o Kan udpege, vurdere og anbefale egnede fremstillingsprocesser o Kan identificere relevante materialeegenskaber ift. et produkts funktion og
der ud fra, vurdere og vælge egnede materialer.
o Kan vurdere sammenhængen mellem materialer, fremstillingsprocesser og bæredygtighed
• Kan indgå i en faglig dialog omkring valg af materiale- og fremstillingsprocesser un-der hensyntagen til de rammer der gives af de øvrige kerneområder
• Kan anvende almindeligt forekommende IT-værktøjer til vidensopsamling, databear-bejdning dokumentation og præsentation
• Kan på en konsistent og ensartet måde kunne redegøre for og formidle sine valg af materialer og processer
• Kan selvstændigt tilegne sig ny viden om materialeegenskaber og fremstillingspro-cesser
ECTS-omfang Fagelementet Materiale og fremstillingsprocesser har et omfang på 9 ECTS-point.
2.5 Produktionsteknik Indhold Fagelementers omhandler produktionsteknisk forberedelse samt planlægning og udnyt-telse en virksomheds produktionsaktiver. Læringsmål for Produktionsteknik Viden Den studerende har viden om:
• Fremstillings- og produktionsprocesser • Produktionstekniske principper, herunder:
o Produktionslayout o Proces- og vareflow
• Produktionsgrundlag, herunder databehandling • Lageropbygning og lagerstyring • Produktionsteknisk tidsgrundlag • Disponering af ressourcer • Kostpriser • Fysisk arbejdsmiljø ift. Produktionen • Metoder til kontrolmåling
• Kan udarbejde et produktionslayout • Kan omsætte konstruktionsgrundlaget til produktionsgrundlag • Kan udregne kostpriser • Kan sammenholde løsningsalternativer ift. økonomi og ressourceforbrug
• Kan indgå i en tværfaglig dialog med de øvrige kerneområder om produkt- og pro-duktionsoptimering.
• Kan anvende almindeligt forekommende IT-værktøjer til videnopsamling, databear-bejdning dokumentation og præsentation
• Kan udarbejde produktionsplaner på baggrund af produktionsgrundlaget og metodi-ske planlægningsværktøjer
• Kan selvstændigt tilegne sig ny viden om fagelementer
ECTS-omfang Fagelementet Produktionsteknik har et omfang på 8 ECTS-point.
2.6 Automatisering Indhold Fagelementet inddragelse af automation i egne løsninger inden for dels konstruktion af produkter, dels tilrettelæggelsen af produktionen i en given virksomhed. Læringsmål for Automatisering Viden Den studerende har viden om
• Styringsbegreber, teorier og metoder der anvendes indenfor automation • Projektering af pneumatik og hydraulik • Almindeligt anvendte elektroniske styrings løsninger • Mekaniske komponenter der anvendes i forbindelse med pneumatik og hydraulik • Emners opbygning i relation til automatiseret produktion • Fremtidens produktionsformer, i lyset af digitalisering
• Kan udarbejde et simpelt styringskredsløb • Kan udarbejde en specifikation til en automatiseringsløsning • Kan foreslå forbedringer af et produkt for at gøre det egnet til automatiseret pro-
duktion • Kan inddrage datamateriale fra virksomheden og dens interessenter til konfiguration
• Kan lave en simpel specifikation, til brug for udvikling af automatiske løsninger i en produktion
• Kan i udformningen af konstruktioner inddrage hensynet til en senere automatisk produktion af et givent emne eller produkt
• Kan anvende almindeligt forekommende IT-værktøjer til videnopsamling, databear-bejdning dokumentation og præsentation
• Kan selvstændigt tilegne sig ny viden inden for fagelementer
• Kan foretage en vurdering af automatiseringsmuligheder ud fra en systembetragt-ning af produktionsanlæg
ECTS-omfang Fagelementet Automatisering har et omfang på 6 ECTS-point.
2.7 Virksomhedsteknik Indhold Fagelementet omhandler forståelse for og arbejde med virksomhedens styringssystemer. Læringsmål for Virksomhedsteknik Viden Den studerende har viden om praksis og teori inden for:
• Projektstyring og -ledelse • Virksomhedsøkonomi • Produktionsstyringssystemer • Kvalitetsstyring • Virksomhedsorganisering • Miljø, arbejdsmiljø og gældende lovgivning • Teknisk salg og indkøb • Internationalisering
• Kan Inddrage økonomi som en væsentlig del af beslutningsgrundlaget for egne løs-ninger, herunder
o Vurdering af konsekvensen på resultatopgørelse og balance o Bidrage til opstilling af kalkulationer o Opstille og vurdere budgetter
• Kan bearbejde og vurdere på statistisk datamateriale i forbindelse med kvalitetsmå-linger.
• Kan udarbejde instruktioner og procedurer til kvalitetsstyringssystemer • Kan grafisk illustrere materiale og informationsflow i virksomheden • Kan kritisk vurdere egne resultater
• Kan indgå i et samarbejde om virksomhedens styring og planlægning med de øvrige fagområder.
• Kan bidrage til udarbejdelse af en virksomheds forretningsplan. • Kan deltage i teknisk salg og indkøb • Kan anvende almindeligt forekommende IT-værktøjer til videnopsamling, databear-
bejdning dokumentation og præsentation • Kan skabe et samlet overblik over virksomhedens produktion og styringssystemer
• Kan selvstændigt tilegne sig ny viden om fagelementer
ECTS-omfang Fagelementet Virksomhedsteknik har et omfang på 11 ECTS-point.
2.8 Antallet af prøver i de nationale fagelementer Nationale fagelementer på 1. studieår udgør 60 ECTS og afsluttes med en prøve. Der er yderligere én prøve i det afsluttende eksamensprojekt. For antallet af prøver i prak-tikken, henvises til afsnit 3. For et samlet overblik over alle uddannelsens prøver, henvises til institutionsdelen af stu-dieordningen, idet de nationale fagelementer beskrevet i denne studieordning kan prøves sammen med fagelementer fastsat i institutionsdelen af studieordningen.
3 Praktik Praktikken tilrettelægges således, at den i kombination med uddannelsens øvrige dele bi-drager til, at den studerende udvikler praktiske kompetencer. Praktikopholdet har til for-mål at sætte den studerende i stand til at anvende studiets metoder, teorier og redskaber gennem løsning af konkrete praktiske opgaver inden for uddannelsens kerneområder, og de valgfrie uddannelseselementer den studerende her fulgt. Læringsmål for praktikken på uddannelsen Viden Den studerende har viden om
• Den konkrete virksomheds overordnede økonomiske og organisatoriske forhold • Den overordnede virksomhedsbeskrivelse – herunder produkter og markeder • Den kontekst praktikken indgår i ift. Virksomheden • Praktikantens egen rolle i relation til virksomheden
Færdigheder Den studerende kan på et overordnet niveau og under vejledning:
• Planlægge og gennemføre egne arbejdsopgaver i virksomheden • Anvende udvalgte tilegnede tekniske og analytiske arbejdsmetoder, der knytter sig
til beskæftigelse inden for erhvervet • Vurdere og formidle praksisnære problemstillinger og opstilling af løsningsmulighe-
der i virksomheden Kompetencer Den studerende kan på et overordnet niveau og under vejledning
• Håndtere og strukturere praktiske og faglige situationer i forhold til virksomheden • Tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetencer i relation til erhvervet • Deltage i fagligt og tværfagligt samarbejde med en professionel tilgang
ECTS-omfang Praktikken har et omfang på 15 ECTS-point. Prøve Praktikken afsluttes med en prøve.
4 Krav til det afsluttende eksamensprojekt. Læringsmålene for det afsluttende eksamensprojekt er identisk med uddannelsens læ-ringsmål, der fremgår ovenfor under kapital 1. Uddannelsens mål for læringsudbytte Det afsluttende eksamensprojekt skal dokumentere den studerendes forståelse af praksis og central anvendt teori og metode i relation til en praksisnær problemstilling, der tager udgangspunkt i en konkret opgave inden for uddannelsens område. Problemstillingen, der skal være central for uddannelsen og erhvervet, formuleres af den studerende, eventuelt i samarbejde med en privat eller offentlig virksomhed. Institutionen godkender problemstil-lingen. Den studerende har i samråd med institutionen mulighed for at opprioritere specifikke fag-elementer i deres prøvegrundlag. Prøven i det afsluttende eksamensprojekt Eksamensprojektet afslutter uddannelsen på sidste semester, når alle forudgående prøver er bestået. ECTS-omfang Det afsluttende eksamensprojekt har et omfang på 15 ECTS-point. Prøveform Prøven er en mundtlig og skriftlig prøve med ekstern censur, hvor der gives en samlet indi-viduel karakter efter 7-trin skalaen for det skriftlige projekt og den mundtlige præstation.
5 Regler om merit Beståede uddannelseselementer ækvivalerer de tilsvarende uddannelseselementer ved an-dre uddannelsesinstitutioner, der udbyder uddannelsen. Den studerende har pligt til at oplyse om gennemførte uddannelseselementer fra en anden dansk eller udenlandsk videregående uddannelse og om beskæftigelse, der må antages at kunne give merit. Uddannelsesinstitutionen godkender i hvert enkelt tilfælde merit på baggrund af gennem-førte uddannelseselementer og beskæftigelse, der står mål med fag, uddannelsesdele og praktikdele. Afgørelsen træffes på grundlag af en faglig vurdering. Den studerende har ved forhåndsgodkendelse af studieophold i Danmark eller udlandet pligt til efter endt studieophold at dokumentere det godkendte studieopholds gennemførte uddannelseselementer. Den studerende skal i forbindelse med forhåndsgodkendelsen give samtykke til, at institu-tionen efter endt studieophold kan indhente de nødvendige oplysninger. Ved godkendelse efter ovenstående anses uddannelseselementet for gennemført, hvis det er bestået efter reglerne om den pågældende uddannelse. Følgende meritaftaler er indgået for de nationale fagelementer:
6 Ikrafttrædelse og overgangsordning Ikrafttrædelse Denne nationale del af studieordningen træder i kraft den 01-09-2018 og har virkning for de studerende, som er indskrevet og indskrives efter den 01-09-2018. Overgangsordning Studerende som er optaget indtil 30. august 2018 følger overgangs-ordningen mhp. at kunne afslutte uddannelsen efter denne studieordning.
7 Prøver i uddannelsen
7.1 Oversigt over prøverne Prøve Tidspunkt ECTS-fordeling
(i alt 120 ECTS) Intern/Ekstern Bedømmelse
Førsteårsprøve Ultimo 2. Semester 60 Intern 7 – trins skala Valgfagsprøve(r) Ultimo 3. Semester 30 Ekstern 7 – trins skala Praktikprøve Medio 4. Semester 15 Intern 7 – trins skala Afsluttende prøve Ultimo 4.semester 15 Ekstern 7 – trins skala Begyndelsen på semesteret, fagelementer mv. er samtidig en tilmelding til de tilhørende prøver. Den studerende kan kun framelde sig eksamen med begrundelse i sygdom (ved lægeerklæ-ring), dødsfald i familien eller usædvanlige forhold som har indflydelse på den studerendes almene tilstand. Afmeldingen skal ske til klyngechefen senest ved eksamensstart eller sna-rest muligt derefter. Der skal forelægge skriftlig dokumentation for afmeldingen, før der gives dispensation for det brugte eksamensforsøg, jf. afsnit 11.
7.2 Krav til skriftlig og mundtlig fremstilling
7.2.1 Projekter og skriftlige opgaver
Projekt eller skriftlig opgaver er en afgrænset del af undervisningsforløbet, som af instituti-onen er særligt tilrettelagt inden for et eller flere af uddannelsens obligatoriske såvel som valgfrie uddannelseselementer, og som på forhånd er udpeget for den studerende som be-dømmelsesgrundlag for en bestemt prøve. Projekter afleveres som skriftlige rapporter med eventuelle tilhørende resultater af prakti-ske opgaver, som er udført i forbindelse med projektet. Skriftlig fremstilling afleveres som skriftlige opgaver. Projekter og skriftlige opgaver tilrettelægges af institutionen og kan gennemføres på insti-tutionen eller uden for institutionen i samarbejde med en virksomhed. Institutionen og/eller virksomheden stiller vejleder til rådighed for de studerende. Projekter og skriftlige opgaver kan gennemføres som gruppefremstillet produkt. Hvis et gruppefremstillet produkt indgår i bedømmelsesgrundlaget, skal der angives, hvem der har udarbejdet hvilke dele af produktet. Det vil under de enkelte eksaminer fremgå, om projektet eller den skriftlige opgave indgår i bedømmelsesgrundlaget. Projekter kan bedømmes på den beskrevne rapport, formulerings- og staveevne, samt ud-førelsen af projektet og/eller ved et efterfølgende mundtligt forsvar. Skriftlige opgaver be-dømmes på det beskrevne, formulerings- og staveevne, samt udførelse.
7.2.2 Mundtligt forsvar af projekt
Mundtligt forsvar gennemføres som dialog mellem den studerende og eksaminator og kan omfatte selvstændig fremlæggelse og besvarelse af spørgsmål med udgangspunkt i projek-tet. Censor kan foranledige spørgsmål stillet.
Afslutningsprojekt kan gennemføres i samarbejde med virksomhed i indland eller udland. Hver studerende får udpeget en vejleder til afslutningsprojektet. Der afleveres problemfor-mulering efter aftale med vejleder til en fastsat tidstermin. Ved afslutningsprojekt indgår rapporten i bedømmelsesgrundlaget, og der vil blive bedømt på både rapport, stave-og formuleringsevne samt mundtligt forsvar.
7.3 Førsteårsprøven - Grundlæggende konstruktion og drift Prøven efter 2. Semester er en intern prøve, der bedømmes af underviser(e) samt en intern censor og dækker det obligatoriske uddannelseselement ”Grundlæggende konstruktion og drift”. Prøvens omfang er 60 ECTS. Forudsætninger for at gå til første års prøven: For at blive indstillet til prøven skal der være gennemført bundne forudsætninger i from af bundne opgaver og bundne tværfaglige projekter i løbet af det første studieår, og disse skal være godkendt. Bundne opgaver: Den studerende skal aflevere og have godkendt opgaver, der indgår i undervisningen. Disse bundne opgaver udmeldes ved fagenes begyndelse. Bundne tværfaglige projekter: Der gennemføres 3 tværfaglige projekter P1, P2 og P3 i løbet af det første studieår. Disse afleveres med tilhørende evaluering. Formkrav til de bundne tværfaglige projektrapporter:
• Titelblad • Synopsis • Forord • Indledning med problemformulering. • Analyser • Vurderinger • Løsningsforslag • Konklusioner • Tegningsliste • Litteraturliste • Bilag
Det skriftlige projekt, som udgør såvel bedømmelses- som eksaminationsgrundlaget skal være afleveret rettidig, jvf. projektoplægget, som forefindes på EASV interne informations-system. Endvidere skal det opfylde formkrav som er beskrevet nedenfor. Ikke opfyldelse af de bundne forudsætninger gør, at den studerende ikke kan deltage i prøven, hvilket betyder at der er brugt et prøveforsøg. Ikke korrekt aflevering af det skriftlige projekt, som udgør den skriftlige del af prøven be-tyder, at den studerende ikke kan deltage i prøven og der er brugt et prøveforsøg.
Prøvens tilrettelæggelse og bedømmelse (førsteårsprøven) Prøven er et tværfagligt projekt gennemført sidst i 2. semester. Projektet skal gennemføres individuelt med aflevering af en rapport. Der foretages en individuel mundtlig prøve på baggrund af det skriftlige projekt. Eksaminationstiden er 30 minutter og fordeles på følgende måde: Eksaminanden har maks. 10 minutter til sin fremlæggelse, eksaminator og censor har tilsammen maks. 15 minutter til spørgsmål. Der afsættes 5 minutter til votering. Der gives karakter efter 7-trinsskalaen. Der gives en samlet karakter ud fra en helhedsvur-dering af den skriftlige og mundtlige præstation. Bedømmelseskriterie for prøven er identiske med læringsmålene for de obligatoriske ud-dannelseselementer på 1. og 2. semester beskrevet i fællesdelen. Bestås prøven ikke, genbearbejdes projektet, og der gennemføres ny mundtligt prøve. Prøven skal bestås for at blive indstillet til prøven i 3. semester. Formkrav til eksamensprojektrapporten (minimum):
• Titelblad • Synopsis • Forord • Indholdsfortegnelse • Indledning med problemformulering. • Analyser • Vurderinger • Løsningsforslag • Konklusioner • Tegningsliste • Litteraturliste • Bilag
Rapporten må maksimalt fylde 30 normalsider inkl. mellemrum ekskl. bilag. En normalside er på 2400 tegn inkl. mellemrum, fodnoter, forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste, tegninger ekskl. bilag. Bilag er uden for bedømmelse. Nærmere oplysning om tid og sted for projektet samt aflevering er at finde i EASV’s interne informationssystem.
7.4 Lokal og valgfagsprøven ultimo 3. semester Lokal og valgfagsprøven, der er placeret ved udgangen af 3. semester er et projekt i et af de valgfrie uddannelseselementer. Prøven bedømmes af underviser samt en ekstern cen-sor. Prøvens omfang er 30 ECTS. Prøvens tilrettelæggelse og bedømmelse Der afleveres en rapport over projektet. Da rapporten indgår i bedømmelsesgrundlaget, skal det ved gruppeprojekt være klart defineret, hvilke emner af det skriftlige projekt den enkelte studerende har udarbejdet. Prøven skal dokumentere, at den studerende har opnået de læringsmål, der er fastsat for det valgte valgfrie uddannelseselement. Der gives karakter efter 7-trinsskalaen. Projekt og den mundtlige del vægtes ligeligt. Bestås prøven ikke, skal projektet genbearbejdes, og der gennemføres et ny mundtligt prøve. Eksaminationstiden er 30 minutter og fordeles på følgende måde: Eksaminanden har maks. 10 minutter til sin fremlæggelse, eksaminator og censor har til sammen maks. 15 minutter til spørgsmål. Der afsættes 5 minutter til votering. Prøven skal bestås for at blive indstillet til det afsluttende eksamensprojekt. Projektet kan være udført individuelt eller i gruppe. Formkrav til valgfag eksamensprojekt (minimum):
• Titelblad • Synopsis • Forord • Indholdsfortegnelse • Indledning med problemformulering, evt. afgrænsning og metode • Analyser • Vurderinger • Løsningsforslag • Konklusioner • Tegningsliste • Litteraturliste • Bilag
Opgaven må maksimalt fylde 30 normalsider. En normalside er på 2400 tegn inkl. mellem-rum, fodnoter, forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste, tegninger ekskl. bilag. Bilag er uden for bedømmelse. Nærmere oplysning og tid og sted for projektet samt aflevering er at finde i EASV’s interne informationssystem.
7.5 Praktikprøven 4. Semester Krav til praktikken. I praktikforløbet arbejder den studerende med fagligt relevante problemstillinger inden for uddannelsens kerneområder. Læringsmålene for praktikken, beskrevet i fællesdelen, danner grundlag for fastsættelse af konkrete læringsmål for den studerendes arbejde under praktikken. De konkrete mål fast-lægges i fællesskab af den studerende og skolen (vejlederen).
Prøven Prøven er en intern individuel prøve på baggrund af praktikrapporten, virksomhedsbedøm-melse og den mundtlige præstation. Der gives en samlet karakter. Praktikprøven bedøm-mes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 15 ECTS. Under prøven fremlægges praktikrapporten mundtligt for eksaminator og en intern censor. Bedømmelseskriterie for prøven er de læringsmål, der er fastsat for praktikken. Eksaminati-onens varighed er 15 minutter alt inkl., dvs. eksaminandens fremlæggelse er 5 minutter, spørgsmål fra eksaminator og intern censor samt votering udgør 10 minutter. Praktikrapporten må maksimalt fylde 10 normalsider. En normalside er på 2400 tegn inkl. mellemrum, fodnoter, forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste, tegninger ekskl. bilag. Bilag er uden for bedømmelse. Praktikken skal bestås for at blive indstillet til det afsluttende eksamensprojekt. Formkrav til den skriftlige praktikrapport. (minimum)
• Titelblad • Forord • Indholdsfortegnelse • Indledning
o Problemstilling og Problemformulering o Hovedafsnit o Beskrivelse af virksomheden o Beskrivelser af konkrete arbejdsopgaver o Refleksioner over de opnåede konkrete læringsmål.
• Konklusion • Kildefortegnelse
o Anvendte bøger, tidsskrifter, artikler og websites samt andre trykte og elek-troniske kilder med angivelse af kildens titel, forfatter, forlag og udgave. For websites angives stien ind til de anvendte kilder.
• Bilag i form af tegninger, datablade, kopier af breve, notater, spørgeskemaer, inter-viewguide, referater og dokumenter mv.
Aflevering af praktikrapport og praktikprøven placeres efter praktikperiodens udløb. Oplys-ninger herom vil fremgå i det interne informationssystem ca. 14 dage før praktikken afslut-tes.
7.6 Afsluttende prøve 4. Semester Læringsmål og krav til afsluttende eksamensprojekt henvises til fællesdelen for produkti-onsteknologuddannelsen. Prøvens omfang er 15 ECTS. Forudsætninger for at gå til prøven. Det skriftlige projekt, som udgør såvel bedømmelses- som eksaminationsgrundlaget skal være afleveret rettidig, jvf. projektoplægget for det afsluttende projekt, som forefindes på EASV interne informationssystem. Ikke korrekt aflevering af det skriftlige projekt, som udgør den skriftlige del af prøven be-tyder, at den studerende ikke kan deltage i prøven og der er brugt et prøveforsøg. For at gå til prøven skal alle uddannelsens øvrige prøver være bestået. Endvidere skal det afsluttende projekt opfylde følgende formkrav: Formkrav til det afsluttende eksamensprojekt (minimum):
• Synopsis • Forord • Indholdsfortegnelse • Indledning med problemformulering. • Analyser • Vurderinger • Løsningsforslag • Konklusioner • Tegningsliste • Litteraturliste • Bilag
Prøvens tilrettelæggelse og bedømmelseskriterier. Prøven er en ekstern mundtlig prøve, der bedømmes efter 7-trinsskalaen. Der gives en samlet karakter efter 7-trinsskalaen. Der gives en samlet karakter dels ud fra en helhedsvurdering af den skriftlige og den mundtlige præstation, samt Stave- og formu-leringsevnen, der vægtes med max 10 %. (Institutionen kan dispensere) Projektet gennemføres i gruppe eller individuelt, og der afleveres en rapport. Da rapporten indgår i bedømmelsesgrundlaget, skal det ved gruppeprojekt være klart defineret, hvilke emner af det skriftlige projekt den enkelte studerende har udarbejdet. Det mundtlige for-svar gennemføres individuelt. Rapporten må maksimalt fylde 90.000 tegn inkl. mellemrum/studerende i gruppen ekskl. bilag. Eksaminationstiden er 30 minutter og fordeles på følgende måde: Eksaminanden har maks. 10 minutter til sin fremlæggelse, eksaminator og censor har tilsammen 15 minutter til spørgsmål. Der afsættes 5 minutter til votering. Prøven skal dokumentere den studerendes forståelse af praksis og centralt anvendt teori og metode i relation til en praksisnær problemstilling, der tager udgangspunkt i en kon-kret opgave inden for produktionsteknologens område. Prøven skal sammen med prøven efter praktikken og uddannelsens øvrige prøver doku-mentere, at uddannelsens mål for læringsudbytte er opnået. Afslutningsprojektet skal bestås. Bestås prøven ikke, genbearbejdes projektet, og der gen-nemføres nyt mundtligt forsvar. Nærmere oplysning om tid, sted og indhold for projektet samt aflevering er at finde i EASV’s interne informationssystem.
8 Lokale fagelementer og valgfag På Erhvervsakademi SydVest vil der kun blive udbudt følgende forløb, såfremt der er til-strækkelig tilslutning til det enkelte forløb:
• Produktudvikling og konstruktion • Produktions- og procesoptimering • Offshore
Såfremt en studerende ønsker et andet forløb, kan den studerende blive overflyttet til an-den institution efter 2. semester, således at det ønskede forløb kan følges. Hvert valgfrit lokaleelement påbegyndes og prøves på 3. semester, hvor det udgør 30 ECTS-point.
8.1 Produktudvikling og konstruktion Formål: At den færdiguddannede har kompetencer til at gennemføre konstruktion og udviklingsopgaver samt doku-mentere konstruktionerne i nødvendigt omfang med henblik på produktion. Viden:
• Skal have viden om materialers egenskaber. • Skal have viden om tolerancesætning. • Skal have viden om statik. • Skal have viden om simple dynamisk påvirkede konstruktioner. • Skal have viden om normer og standarder – og myndighedsgodkendelser. • Skal have forståelse for virksomhedens drifts økonomi. • Skal have viden om konstruktionselementer. • Skal have en grundlæggende viden om automatisering. • Skal have viden om metoder til produktudvikling. • Skal have viden om produktionsteknologier.
• Skal kunne anvende skitseringsteknikker og modeller til formidling og idegenere-ring.
• Skal kunne anvende kreative metoder til idegenerering. • Skal kunne formidle tekniske løsninger på dansk og engelsk til samarbejdspartnere
og brugere. • Skal kunne anvende økonomiske vurderinger med henblik på at optimere produktet. • Skal kunne anvende 3D-programmer til modellering, 2D-tegninger og præsentation. • Skal kunne anvende et brugerperspektiv på produktudviklingsprocessen. • Skal kunne identificere, analysere og løse problemer, der opstår omkring produkter. • Skal kunne vurdere forskellige produktionsteknologiers betydning for produktet. • Skal kunne vurdere et produkt med henblik på dimensionering. • Skal kunne udarbejde og vurdere de parametre der indgår i kravspecifikationerne til
produktet. • Skal kunne udarbejde teknisk dokumentation. • Skal kunne vælge materialer ud fra kravspecifikationerne.
• Skal kunne håndtere og strukturere produktudviklingsprocessen i et forretnings-mæssigt perspektiv.
• Skal kunne anlægge et bæredygtighedsperspektiv i produktudviklingsprocessen. • Skal kunne håndtere udviklingen af produkter i samarbejde med andre fagområder. • Kan samarbejde med og inddrage mennesker med forskellige kulturelle baggrunde i
relation til produktudvikling. • Skal inden for erhvervsområdet kunne tilegne sig viden, der knytter sig til tekniske
problemstillinger, konstruktionsprincipper og til udviklingen eller forbedringer af fysiske produkter.
8.2 Produktions- og procesoptimering Formål: At den færdiguddannede har kompetencer til at varetage opgaver på tværs af virksomhe-dens værdi-kæder og foretage optimering af virksomhedens produktions- og procesappa-rat. Viden:
• Skal have viden om virksomheders forretningsmæssige grundlag fra ide til produkt. • Skal have viden om styresystemer. • Skal have interkulturel forståelse. • Skal have en forretningsmæssig forståelse af processer i virksomheder. • Skal kunne forstå samspillet inden for den interne logistik i virksomheder. • Skal have viden om forsyningskædestrukturer. • Skal kunne forstå optimeringsbegreberne i virksomheders forsyningskæde. • Skal kunne forstå virksomheders produktionsmæssige og procesmæssige forhold. • Skal have viden om materialer, teknik, kvalitet, økonomi, organisation og miljø.
• Skal kunne vurdere problemer der måtte opstå omkring virksomheders forsynings-kæder og opstille løsningsmuligheder herfor.
• Skal kunne vurdere økonomien og miljøhensyn i produktions- og procesoptimerin-gerne.
• Skal kunne anvende metoder til produktions- og procesoptimering. • Skal kunne anvende kvalitetsteknik og måleteknik til produktions- og procesoptime-
ring. • Skal kunne anvende kvalitetsbegreber i styringsfunktioner. • Skal kunne vurdere tegninger og tekniske specifikationer. • Skal kunne anvende fremstillingsteknologier, virksomhedssystemer og logistik. • Skal kunne formidle praksisnære problemstillinger og løsningsforslag i virksomhe-
der. • Skal kunne kommunikere på engelsk.
• Skal kunne udføre produktions- og procesoptimeringer i virksomheder. • Skal kunne deltage i logistikopgaver i virksomheder. • Skal kunne håndtere ledende og koordinerende opgaver inden for produktions- og
procesoptimering. • Skal kunne deltage i et fagligt/tværfagligt samarbejde på alle niveauer i virksomhe-
der. • Skal kunne tilegne sig nye færdigheder og ny viden i relation til produktions- og pro-
8.3 Offshore Formål: At den færdiguddannede har kompetencer til at gennemføre konstruktion og udviklingsop-gaver inden for maskintekniske anlæg, samt dokumentere konstruktionerne i nødvendigt omfang med henblik på fremstilling. Viden:
• Skal have viden om materialers egenskaber. • Skal have viden om tolerancesætning. • Skal have viden om statik. • Skal have viden om simple dynamisk påvirkede konstruktioner. • Skal have viden om normer og standarder – og myndighedsgodkendelser. • Skal have forståelse for virksomhedens drifts økonomi. • Skal have viden om konstruktionselementer. • Skal have en grundlæggende viden om automatisering. • Skal have viden om metoder til produktudvikling. • Skal have viden om produktionsteknologier. • Skal have viden om maskintekniske anlæg, opbygning og virke generelt og inden for
offshore. • Skal have viden om el-tekniske maskinanlæg og el-tekniske maskiner generelt og in-
den for offshore. Færdigheder:
• Skal kunne anvende skitseringsteknikker og modeller til formidling og idegenere-ring.
• Skal kunne anvende kreative metoder til idegenerering. • Skal kunne formidle tekniske løsninger på dansk og engelsk til samarbejdspartnere
og brugere. • Skal kunne anvende økonomiske vurderinger med henblik på at optimere produktet. • Skal kunne anvende 3D-programmer til modellering, 2D-tegninger og præsentation. • Skal kunne identificere, analysere og løse problemer, der opstår omkring opbygning
af maskintekniske anlæg inden for offshore. • Skal kunne vurdere forskellige produktionsteknologiers betydning for produkter
herunder maskintekniske anlæg inden for offshore. • Skal kunne vurdere maskintekniske anlæg med henblik på dimensionering. • Skal kunne udarbejde og vurdere de parametre der indgår i kravspecifikationerne til
el tekniske systemer og maskintekniske anlæg. • Skal kunne udarbejde teknisk dokumentation. • Skal kunne vælge materialer ud fra kravspecifikationerne.
• Skal kunne håndtere og strukturere produktudviklingsprocessen i et forretnings-mæssigt perspektiv.
• Skal kunne anlægge et bæredygtighedsperspektiv i produktudviklingsprocessen. • Skal kunne håndtere udviklingen af produkter i samarbejde med andre fagområder. • Skal inden for erhvervsområdet kunne tilegne sig viden, der knytter sig til tekniske
problemstillinger, konstruktionsprincipper og til udviklingen eller forbedringer af fysiske produkter herunder maskintekniske anlæg inden for offshore.
• Skal kunne tilegne sig færdigheder og ny viden inden for maskintekniske fagområ-der og el-teknik inden for offshore
8.4 Sammensætning af 3. semester Produktudvikling og konstruktion
ECTS Produktions- og proces-optimering
Konstruktion 9 Produktionsoptimering 2,5 El-teknik 8 Produktudvikling 4 Procesoptimering 5 Maskinteknik 6 Teknisk dokumentation 3 Logistik 2 Produktionsanalyse 2,5 Produktionsøkonomi 2 16 14 14 Produktudvikling Specialet Produktudvikling og konstruktion læser fagene inden for specialet plus fagene inden for Produktions- og procesoptimering. Eksamensprojektet skal omhandle specialefa-gene. Produktions- og procesoptimering Specialet Produktionsoptimering læser fagene inden for specialet plus fagene inden for produktudvikling og konstruktion. Eksamensprojektet skal omhandle specialefagene. Offshore Specialet Offshore læser fagene inden for specialet plus fagene inden for Produktudvikling og konstruktion. Eksamensprojektet skal omhandle fagene inden for begge specialer.
9 Muligheder for udlandsophold De enkelte uddannelseselementer kan gennemføres i udlandet, såfremt indholdet i den valgte uddannelse svarer til indholdet i uddannelseselementet fra produktionsteknologud-dannelsen, samt omfatter samme antal ECTS-point. Ligeledes kan praktikken på 15 ECTS-point gennemføres i udlandet, her kræves samme ud-førelse af rapport og efterfølgende prøvning, således at praktikken kan bedømmes efter gældende regler.
10 Undervisnings- og arbejdsformer Uddannelsen er semesterinddelt. Hvert semester har egne overordnede kvalifikationsmål til sikring af progression i indlæringen. Uddannelsesforløbet tilrettelægges med sigte på, at arbejdsformen i sig selv skal være ud-viklende og fremme de studerendes selvstændighed, samarbejdsevne, kreativitet og evne til at se sammenhænge. Der lægges stor vægt på, at den enkelte studerende vænner sig til at tage en høj grad af medansvar for sin egen læring. Undervisningen er projektorienteret. Det enkelte emneområde formidles primært gennem et tværfagligt projekt. Den emneundervisning, der gives inden for hvert område er målret-tet projektet. Der arbejdes både individuelt og i grupper, og der undervises som forelæs-ning, klasseundervisning og kursusforløb. For at sikre et relevant og praksisnært studieindhold inddrages til stadighed cases og pro-cesbeskrivelser fra erhvervslivet.
I undervisningen anvendes egen computer som opslagsværk, ved løsning af opgaver i un-dervisningen og til hjemmearbejde. Computeren opkobles til internet via institutionens trådløse netværk.
11 Merit lokale fagelementer og valgfag Beståede uddannelseselementer ækvivalerer de tilsvarende uddannelseselementer ved an-dre uddannelsesinstitutioner, der udbyder uddannelsen. Den studerende har pligt til at op-lyse om gennemførte uddannelseselementer fra en anden dansk eller udenlandsk videregå-ende uddannelse og om beskæftigelse, der må antages at kunne give merit. Uddannelses-institutionen godkender i hvert enkelt tilfælde merit på bagrund af gennemførte uddannel-seselementer og beskæftigelse, der står mål med fag, uddannelsesdele og praktikdele. Af-gørelsen træffes på grundlag af en faglig vurdering.
11.1 Forhåndsmerit Den studerende kan ansøge om forhåndsmerit. Ved forhåndsgodkendelse af studieophold i Danmark eller udlandet har den studerende pligt til efter endt studieophold at dokumen-tere det godkendte studieopholds gennemførte uddannelseselementer. Den studerende skal i forbindelse med forhåndsgodkendelsen give samtykke til, at institutionen efter endt studieophold kan indhente de nødvendige oplysninger. Ved godkendelse af forhåndsmerit anses uddannelseselementet for gennemført, hvis det er bestået efter reglerne om uddan-nelsen.
12 Det anvendte sprog på uddannelsen og eksamener Alle prøver aflægges på forståeligt dansk. Mindre dele af rapporter og opgaver skal evt. af-leveres på fremmedsprog. Uddannelsen gennemføres primært på dansk, men der kan forekomme undervisningsmate-riale på engelsk og tysk. Der vil også forekomme brug af internet, og den studerende skal derfor kunne engelsk på et niveau, så søgning på internet kan gennemføres uden proble-mer.
13 Kriterier for vurdering af studieaktivitet For at den studerende betragtes som studieaktiv, skal den studerende deltage aktivt i un-dervisningen og overholde de obligatoriske forpligtelser.
13.1 Definitionen af at være studieaktiv Manglende overholdelse af studieaktivitetskravet, kan medføre udskrivning af studiet. Stu-dieaktivitet er defineret således, at den studerende: Studieaktivitet er defineres således, at den studerende inden for de sidste 12 kalendermå-neder:
• har deltaget i studiets tilrettelagte prøve/(r) • har bestået mindst 1 prøve • har opfyldt sin pligt til at deltage i enhver form for aktivitet, som indgår som en del
af uddannelsen, herunder i: gruppearbejder, fællesprojekter, fjernundervisning, mv. som det fremgår af studieordningen.
• har afleveret, som det fremgår af studieordningen, de opgaver, rapporter, mv., som er forudsætningskrav for deltagelse i prøverne med et redeligt indhold, herunder ikke har afleveret materiale, som andre har ophavsret til.
• er mødt til aktiviteter med deltagelses/mødepligt. Ikke opfyldelse af ét eller flere kriterier i definitionen af studieaktivitet kan begrunde ophør af indskrivning. Perioder, hvor den studerende ikke har været studieaktiv på grund af: orlov, barsel, adop-tion, dokumenteret sygdom eller værnepligt, medtælles ikke. Den studerende skal på for-langende fremskaffe dokumentation for disse forhold. Uddannelsen kan dispensere fra disse bestemmelser, hvis der foreligger usædvanlige for-hold. Dispensationsansøgningen sendes til lederen af uddannelsen. Regler om de prøver, som den studerende i henhold til eksamensbekendtgørelsen skal have deltaget i inden udgangen af 2. semester og bestået inden udgangen af 2. semester, og hvor der i bekendtgørelsen for denne uddannelse er fastsat tidsfrister for gennemfø-relse af uddannelsen, gælder uafhængigt af reglerne ovenfor.
13.2 Konsekvenserne ved manglende studieaktivitet Hvis ét eller få af kriterierne i definitionen af studieaktivitet ikke overholdes, kan det føre til ophør af SU. Ved manglende overholdelse af ét eller flere kriterier kan dette medfører udskrivning af studiet jf. nedenfor.
Perioder, hvor den studerende ikke har været studieaktiv på grund af orlov, barsel, adop-tion, dokumenteret sygdom eller værnepligt, medtælles ikke. Den studerende skal på for-langende for egen regning fremskaffe dokumentation for disse forhold.
Uddannelsen kan dispensere fra disse bestemmelser, hvis der foreligger usædvanlige for-hold. Dispensationsansøgningen sendes til uddannelseschefen.
13.3 Udskrivning af studiet Indskrivningen kan bringes til ophør for studerende, der ikke har overholdt kravene til stu-dieaktivitet i studieordningen. Der kan dispenseres fra dette, hvis der foreligger usædvan-lige forhold. Dispensationsansøgningen sendes til uddannelseschefen.
Forinden indskrivning bringes til ophør, adviseres den enkelte studerende skriftligt herom. Den studerende gøres i den forbindelse opmærksom på reglerne ovenfor. I brevet til den studerende skal det fremgå, at vedkommende har 14 dage til at indsende dokumentation for, at perioder med manglende studieaktivitet ved uddannelsen ikke skal medtælle samt en frist for ansøgning om dispensation. Hvis den studerende ikke har reageret inden for den fastsatte frist, udskrives vedkom-mende. Hvis den studerende anmoder om, at indskrivningen ikke bringes til ophør, har anmodnin-gen opsættende virkning, indtil sagen er afgjort af uddannelseschefen.
Den studerende kan klage til uddannelseschefen over den trufne afgørelse senest 2 uger efter modtagelsen af afgørelsen. Klagen har opsættende virkning. Hvis lederen fastholder afgørelsen, kan den studerende klage til Ministeriet for inden for 2 uger efter modtagelse af afgørelsen for så vidt angår retlige spørgsmål.
14 Syge- og omprøver
14.1 Sygeprøve En studerende, der har været forhindret i at gennemføre en prøve på grund af dokumente-ret sygdom eller af anden uforudseelig grund, får mulighed for at aflægge (syge)prøven snarest muligt. Er det en prøve, der er placeret i uddannelsens sidste eksamenstermin, får den studerende mulighed for at aflægge prøven i samme eksamenstermin eller i umiddel-bar forlængelse heraf. Sygeprøven kan være identisk med næste ordinære prøve. Den studerende skal selv orien-tere sig om, hvornår (syge)prøven afvikles.
Orientering om tid og sted for sygeprøver findes på EASV-Sharepoint.
Sygdom skal dokumenteres ved lægeerklæring. Institutionen skal senest have modtaget lægeerklæring tre hverdage efter prøvens afholdelse. Studerende, der bliver akut syge un-der en prøves afvikling, skal dokumentere, at vedkommende har været syg på den pågæl-dende dag. Dokumenteres sygdom ikke efter ovenstående regler, har den studerende brugt et prøveforsøg. Den studerende skal selv afholde udgiften til lægeerklæring.
14.2 Omprøver Ved ikke bestået prøve eller ikke fremmøde ved prøve er den studerende er automatisk til-meldt omprøve, så længe der resterer prøveforsøg. Omprøven kan være identisk med næ-ste ordinære prøve. Den studerende skal selv orientere sig om, hvornår omprøve afholdes.
Orientering om tid og sted for omprøver findes på EASV-Sharepoint.
Uddannelsen kan dispensere fra den fortsatte tilmelding, når det er begrundet i usædvan-lige forhold, herunder dokumenteret handicap.
15 Hjælpemidler Eventuelle regler for indskrænkning af brug af hjælpemidler, vil fremgå af beskrivelsen af den enkelte prøve.
16 Særlige prøvevilkår Studerende kan, hvor det er begrundet i fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, søge om særlige prøvevilkår. Ansøgningen skal indgives til klyngechefen senest 4 uger før prø-ven afvikles. Der kan dispenseres fra ansøgningsfristen ved pludselig opståede helbreds-mæssige problemer. Ansøgningen skal ledsages af en lægeattest, udtalelse fra fx tale-, høre-, ordblinde eller blindeinstitut eller anden dokumentation for helbredsmæssige for-hold eller relevant specifik funktionsnedsættelse.
17 Eksamenssnyd En eksaminand skal ved aflevering af en skriftlig besvarelse med sin underskrift bekræfte, at opgaven er udfærdiget uden uretmæssig hjælp.
17.1 Brug af egne og andres arbejde - plagiat Eksamenssnyd ved plagiering omfatter tilfælde, hvor en skriftlig opgave helt eller delvist fremtræder som produceret af eksaminanden eller eksaminanderne selv, selv om opgaven:
1. omfatter identisk eller næsten identisk gengivelse af andres formuleringer eller vær-ker, uden at det gengivne er markeret med anførselstegn, kursivering, indrykning eller anden tydelig markering med angivelse af kilden, jf. institutionens krav til skriftlige arbejder på EASV-Sharepoint
2. omfatter større passager med et ordvalg, der ligger så tæt på et andet værk eller lig-nendes formuleringer m.v., at man ved sammenligning kan se, at passagerne ikke kunne være skrevet uden anvendelse af det andet værk
3. omfatter brug af andres ord eller idéer, uden at disse andre er krediteret på behørig vis
4. genbruger tekst og/eller centrale idéer fra egne tidligere bedømte arbejder uden iagttagelse af bestemmelserne i punkt. 1 og 3.
17.2 Disciplinære foranstaltninger - i tilfælde af eksamenssnyd og forstyrrende adfærd ved eksamen
En eksaminand, der utvivlsomt under en prøve:
• uretmæssigt skaffer sig hjælp eller • giver en anden eksaminand hjælp til besvarelse af en opgave, eller • benytter ikke tilladte hjælpemidler
og En eksaminand, der under en prøve:
• udviser forstyrrende adfærd
kan uddannelseschefen eller den, som uddannelseschefen bemyndiger hertil, eller bedøm-merne i enighed bortvise eksaminanden fra prøven, mens den stadig pågår. I sådanne til-fælde vurderes berettigelsen af bortvisningen i forbindelse med den efterfølgende afgø-relse. I mindre alvorlige tilfælde af forstyrrende adfærd gives først en advarsel.
17.3 Formodning om eksamenssnyd, herunder plagiering under og efter prøven
Hvis der under eller efter en prøve opstår formodning om, at en eksaminand: • uretmæssigt har skaffet sig eller ydet hjælp, • har udgivet en andens arbejde for sit eget (plagiat), eller • har anvendt eget tidligere bedømt arbejde eller dele heraf uden henvisning (plagiat)
indberettes det til uddannelseschefen.
17.4 Processen ved afklaring af eksamenssnyd, herunder plagiering Udsættelse af prøven Vedrører indberetningen af eksamenssnyd som plagiering i en skriftlig opgave, som er be-dømmelsesgrundlag ved en senere mundtlig prøve udsætter uddannelseschefen prøven, hvis det ikke er muligt at afklare forholdet inden den fastsatte prøvedato.
Indberetningens form og indhold Indberetningen skal ske uden unødig forsinkelse. Med indberetningen skal følge en skrift-lig fremstilling af sagen, der omfatter oplysninger, der kan identificere de indberettede personer, samt en kort redegørelse og den foreliggende dokumentation for forholdet. Er der tale om gentagelsestilfælde for én eller flere af de indberettede personer, skal dette oplyses.
Ved indberetning af plagiering skal de plagierede dele markeres med tydelig henvisning til de kilder, der er plagieret fra. Den plagierede tekst skal ligeledes markeres i kildeteksten.
Inddragelse af eksaminanden – partshøring Uddannelseschefen afgør, om høringen af den studerende skal ske mundtligt, skriftligt el-ler en kombination heraf.
Ved den mundtlige partshøring indkaldes eksaminanden til en samtale til nærmere belys-ning af sagsforholdet med henblik på at præsentere vedkommende for dokumentationen for formodningen af eksamenssnyd og for at høre den eksaminandens opfattelse. Eksami-nanden har ret til at møde med en ledsager.
Ved den skriftlige partshøring fremsendes dokumentationen for formodningen af eksa-menssnyd med henblik på at anmode om den studerendes skriftlige opfattelse.
Sanktioner ved eksamenssnyd og forstyrrende adfærd under prøven Hvis uddannelseschefen efter belysning af sagsforholdet får bekræftet formodningen om eksamenssnyd, og handlingen har fået eller ville kunne få betydning for bedømmelsen, bortviser uddannelseschefen eksaminanden fra prøven. I mindre alvorlige tilfælde gives først en advarsel.
Under skærpende omstændigheder kan uddannelseschefen bortvise i kortere eller længere perioder. I sådanne tilfælde gives en skriftlig advarsel om, at gentagelser kan medføre va-rig bortvisning. En bortvisning medfører, at en eventuel karakter for den pågældende prøve bortfalder, og at eksaminanden har brugt et prøveforsøg.
Eksaminanden kan ikke deltage i syge-/omprøve, men kan først deltage i prøven ved ud-dannelsens næstkommende ordinære udbud af prøven.
Uddannelseschefen kan, hvor der er tale om skærpende omstændigheder, beslutte, at ek-saminanden skal bortvises fra institutionen i en kortere eller længere periode. I sådanne tilfælde gives en skriftlig advarsel om, at gentagelser kan medføre varig bortvisning. Den studerende kan ikke deltage i undervisning eller prøver i perioden, hvor bortvisningen gæl-der.
Klage Afgørelse om at have brugt et eksamensforsøg og bortvisning på grund af eksamenssnyd er endelig og kan ikke indbringes for en højere administrativ myndighed.
Klage over retlige spørgsmål (fx inhabilitet, høring, klagevejledning, om eksamensbekendt-gørelsen er fortolket korrekt m.v.) kan indbringes for Styrelsen for Videregående Uddannel-ser og Uddannelsesstøtte. Klagen indgives til Institutionen og stiles til uddannelseschefen, der afgiver en udtalelse, som klageren skal have lejlighed til at kommentere inden for en frist på normalt en uge. Institutionen sender klagen, udtalelsen og klagerens eventuelle kommentarer til Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte. Klagefri-sten til institutionen er 2 uger fra den dag, afgørelsen er meddelt klageren.
18 Klager over prøver og anke af afgørelser
18.1 Klager over prøver Det anbefales, at eksaminanden søger vejledning hos studievejleder i forbindelse med kla-geprocedure og udarbejdelse af klage.
Reglerne om klager over eksamen fremgår af kapitel 10 i bekendtgørelse nr. 1046 af 30.6.16.
I bekendtgørelsen skelnes mellem klager over:
1. eksaminationsgrundlaget mv., prøveforløbet og/eller bedømmelsen samt 2. klager over retlige forhold.
De to former for klage behandles forskelligt.
18.1.1 Klage over eksaminationsgrundlaget
En eksaminand kan indsende en skriftlig og begrundet klage inden for en frist af 2 uger ef-ter, at bedømmelsen af prøven er bekendtgjort på sædvanlig måde over:
1. prøvegrundlaget, herunder prøvespørgsmål, opgaver og lignende, samt dets forhold til uddannelsens mål og krav
2. prøveforløbet 3. bedømmelsen
Klagen kan vedrøre alle prøver, herunder skriftlige, mundtlige samt kombinationer heraf samt praktiske.
Klagen sendes til uddannelseschefen.
Klagen forelægges straks for de oprindelige bedømmere, dvs. eksaminator og censor ved den pågældende prøve. Udtalelsen fra bedømmerne skal kunne danne grundlag for institu-tionens afgørelse vedrørende faglige spørgsmål. Institutionen fastsætter normalt en frist på 2 uger for afgivelse af udtalelserne.
Umiddelbart efter at bedømmernes udtalelse foreligger, får klageren lejlighed til at kom-mentere udtalelserne inden for en frist af normalt en uge.
Afgørelsen træffes af institutionen på grundlag af bedømmernes faglige udtalelse og kla-gerens eventuelle kommentarer til udtalelsen.
Afgørelse skal være skriftlig og begrundet, og kan gå ud på: 1. tilbud om en ny bedømmelse (ombedømmelse) – dog kun ved skriftlige prøver 2. tilbud om en ny prøve (omprøve) 3. at den studerende ikke får ikke medhold i klagen
Besluttes det, at der skal gives tilbud om en ombedømmelse eller omprøve, udpeger ud-dannelseschefen nye bedømmere. Ombedømmelse kan alene tilbydes i skriftlige prøver, hvor der foreligger materiale til bedømmelse, da nye bedømmere ikke kan (om)bedømme en allerede afholdt mundtlig prøve, og da de oprindelige bedømmeres notater er person-lige og ikke udleveres.
Går afgørelsen ud på tilbud om ombedømmelse eller omprøve, skal klageren informeres om, at ombedømmelse eller omprøve kan resultere i lavere karakter. Den studerende skal, inden for en frist af 2 uger efter at afgørelsen er afgivet, acceptere tilbuddet. Der er ikke mulighed for at fortryde sin accept. Hvis den studerende ikke accepterer inden for fristen gennemføres ombedømmelse eller omprøve ikke.
Ombedømmelse eller omprøve skal finde sted snarest muligt. Hvis beviset for uddannel-sens færdiggørelse er udstedt, skal det inddrages indtil bedømmelsen foreligger endeligt, hvorefter et nyt bevis udstedes.
Ved ombedømmelse skal bedømmerne have forelagt sagens akter: Opgaven, besvarelsen, klagen, de oprindelige bedømmeres udtalelser med klagers bemærkninger hertil samt in-stitutionens afgørelser.
Bedømmerne meddeler institutionen resultatet af ombedømmelsen vedlagt en skriftlig be-grundelse og bedømmelsen. Omprøve og ombedømmelse kan resultere i lavere karakter.
Hvis det besluttes at foretage en ny bedømmelse eller give tilbud om omprøve, gælder be-slutningen alle de eksaminander, hvis prøven lider af samme mangel, som den der klages over. Klagen skal sendes til uddannelseschefen senest 2 uger (14 kalenderdage) efter, bedøm-melsen ved den pågældende prøve er meddelt. Hvis udløbet af fristen falder på en hellig-dag, er det den første hverdag derefter, som er fristudløbsdagen.
Der kan dispenseres fra fristen, hvis der foreligger usædvanlige forhold.
Anke Klageren kan indbringe institutionens afgørelse vedrørende faglige spørgsmål for et anke-nævn. Ankenævnets virksomhed er omfattet af forvaltningsloven, herunder om inhabilitet og tavshedspligt.
Anken sendes til uddannelseschefen.
Fristen for at anke er to uger efter eksaminanden er gjort bekendt med afgørelsen. De samme krav som ovenfor nævnt under klage (skriftlighed, begrundelse osv.) gælder også ved anke.
Ankenævnet består af to beskikkede censorer, der udpeges af censorformanden, en eksa-mensberettiget lærer og en studerende inden for fagområdet (uddannelsen), som begge udpeges af uddannelseschefen.
Ankenævnet træffer afgørelse på grundlag af det materiale, som lå til grund for institutio-nens afgørelse og eksaminandens begrundede anke.
Ankenævnet behandler anken, og afgørelsen kan gå ud på:
1. tilbud om ny bedømmelse ved nye bedømmere, dog kun ved skriftlige prøver 2. tilbud om ny prøve (omprøve) ved nye bedømmere eller 3. at den studerende ikke får medhold i anken
Går afgørelsen ud på tilbud om ombedømmelse eller omprøve, skal klageren informeres om, at ombedømmelse eller omprøve kan resultere i lavere karakter. Den studerende skal, inden for en frist af 2 uger efter at afgørelsen er afgivet, acceptere tilbuddet. Der er ikke mulighed for at fortryde sin accept.
Hvis den studerende ikke accepterer inden for fristen gennemføres ombedømmelse eller omprøve ikke.
Ombedømmelse eller omprøve skal finde sted snarest muligt.
Ved ombedømmelse skal bedømmerne have forelagt sagens akter: Opgaven, besvarelsen, klagen, de oprindelige bedømmeres udtalelser med klagers bemærkninger hertil samt in-stitutionens afgørelser.
Ankenævnet skal have truffet afgørelse senest 2 måneder ved vintereksamen – ved som-mereksamen 3 måneder – efter at anken er indgivet. Ankenævnets afgørelse er endelig, hvilket betyder, at sagen ikke kan indbringes for højere administrativ myndighed for så vidt angår den faglige del af klagen.
18.1.2 Klage over retlige forhold
Klage over retlige spørgsmål i afgørelser, der er truffet af bedømmerne i forbindelse med ombedømmelse eller omprøve eller ankenævnets afgørelse kan indbringes for Erhvervsaka-demi SydVest inden for en frist af 2 uger fra den dag afgørelsen er meddelt klageren.
Klage over retlige spørgsmål i afgørelser, der er truffet af institutionen efter reglerne i be-kendtgørelse nr. 1046 af 30.06.16 (fx inhabilitet, høring, om bekendtgørelse nr. 1046 af 30.06.16 er fortolket korrekt mv.) kan indgives til institutionen, der afgiver en udtalelse, som klageren skal have mulighed for at kommentere inden for en frist på normalt en uge. Institutionen sender klagen, udtalelsen og klagerens eventuelle kommentarer til Styrelsen for Videregående uddannelser og Uddannelsesstøtte. Institutionen sender klagen, udtalel-sen og klagerens eventuelle kommentarer til Styrelsen. Fristen for indgivelse af klage til in-stitutionen er 2 uger (14 kalenderdage) fra den dag, afgørelsen er meddelt klageren.
19 Eksamensreglement Eksamensreglement gældende for alle interne og eksterne prøver med baggrund i: Bekendtgørelse om prøver og eksaminer i erhvervsrettede videregående uddannelser.
19.1 Anvendelse af hjælpemidler Der må anvendes elektroniske hjælpemidler som opslagsbog ved alle prøver. De elektroni-ske hjælpemidler må dog ikke være koblet op til internettet ved skriftlige prøver. Hvis en
studerende forsøger at foretage op-kobling til internet, vil eksaminanden blive bortvist fra eksamen. (se afsnit: Brug af egne og andres arbejde) Der må til alle prøver anvendes alle hjælpemidler i form af noter og bøger.
19.2 Brug af egne og andres arbejde
Opstår der formodning om, at en studerende udgiver en andens arbejde for sit eget eller anvender den studerende eget tidligere bedømt materiale uden henvisning, indberettes dette til institutionen. Bliver formodningen bekræftet, bliver den studerende bortvist fra prøven. Konsekvens: En bortvisning fra en prøve medfører, at en eventuel karakter for den pågældende prøve bortfalder, og at den studerende har brugt en prøveindstilling.
En eksaminand, der kommer for sent til en mundtlig prøve, kan få tilbud om eksamination på et senere tidspunkt, hvis forsinkelsen er rimeligt begrundet. Såfremt forsinkelsen ikke kan begrundes, vil den studerende ikke få mulighed for at del-tage i prøven, og den studerende har brugt en prøveindstilling.
19.3 Klager Afsnittet omhandler klager der vedrører:
• Prøvegrundlaget, herunder prøvespørgsmål, opgaver og lignende, samt dets forhold til uddannelsens mål og krav.
• Prøveforløbet • Bedømmelsen
En klage indgives af den studerende til institutionen. Klagen skal være skriftlig og begrun-det. Klagen skal indgives senest 2 uger efter, at resultatet af prøven/eksamen er bekendt-gjort. Institutionen forelægger hurtigst muligt klagen for den eller de oprindelige bedømmere. Institutionen træffer afgørelse på grundlag af bedømmernes faglige udtalelse og klagerens kommentarer til udtalelsen. Bedømmerne har normalt 2 uger til afgivelse af udtalelser og klageren 1 uges frist til at kommentere udtalelserne. Afgørelsen kan være en ny bedømmelse, dette gælder kun for skriftligt fremstillede pro-dukter, eller tilbud om ny prøve (omprøve) eller at klageren ikke får medhold i klagen. Omprøve kan resultere i en lavere karakter, mens genbedømmelse ikke kan resultere i en lavere karakter. Klageren kan anke afgørelsen ved at indbringe klagen for et ankenævn. Anken skal indgi-ves til institutionen senest 2 uger efter, at klageren er gjort bekendt med bedømmernes afgørelse. Anken skal være skriftlig og begrundet. Ankenævnets afgørelse kan være en ny bedømmelse, tilbud om ny prøve (omprøve) eller at klageren ikke får medhold i anken. Omprøve kan resultere i en lavere karakter, mens genbedømmelse ikke kan resultere i en lavere karakter Ankenævnets afgørelse kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.
Den studerende kan fortsætte uddannelsen under klage- eller ankesagens behandling. Institutionens afgørelse kan, når klagen vedrører retlige spørgsmål, indbringes for Uddan-nelses- og Forskningsministeriet.
19.4 Identifikation af eksaminander Eksaminanderne skal påføre navn på alt materiale, som på en eller anden måde indgår i be-dømmelsen. Materiale uden navn kan ikke indgå i en bedømmelse.
20 Dispensation Institutionen kan dispensere fra reglerne, i denne institutionsdel af studieordningen, når det findes begrundet i usædvanlige forhold. Institutionerne samarbejder om en ensartet dispensationspraksis.
21 Ikrafttrædelse Nærværende institutionelle studieordning for produktionsteknologuddannelsen på Er-hvervsakademi Sydvest træder i kraft for alle studerende startende på produktionstekno-loguddannelsen efter 15. August 2015.
Kampprogram Aarhus Fremad vs. FC Sydvest
Produktionsteknolog - Erhvervsakademi SydVest...• Kan selvstændigt tilegne sig ny viden om materialeegenskaber og fremstillingsprocesser. 3.6 Virksomhedsteknik – 10 ECTS Kerneområdets
TIDSSKRIFTET VIDEN OM LITERACY -
Viden i Netværk 12.12.12
FRA VIDEN TIL VELFÆRD
Uden mål mistes overblikket · af den viden, som skabes med en treenighed, der består af producentens viden, vores viden og kundernes viden. Hermed opnår vi en synergieffekt, hvor
Område til vindmøller sydvest for Tim, lokalplan 281
Er du på udkig efter egnede bryllupsmiddagen værelse
Analyse af det bedst egnede eksisterende udstyr til brug for
Eksamensvejledning - Viden Djurs
Vindmøller sydvest for Tim
Sociale teorier om viden
Udeskole - viden i virkeligheden
Vindmøller sydvest for Ejstrupholm ved Tykskov Krat
Museum Kommunikation Og Viden
evv erhverv + viden = vækst
Levende Viden - forår 2011
Engagement, viden og erfaring
Kampprogram Fremad vs. FC Sydvest
Dansk Erhverv - Viden & Rådgivning
Pædagogisk viden – mellem pædagoger - bupl.dk · Pædagogisk viden – mellem pædagoger I den pædagogiske debat bliver viden ofte fremstillet som om, faget kun handler om at
International sales & marketing - Erhvervsakademi SydVest
Fra viden til virksomhed
Viden, videndeling og flow
STARTUP - SHARE TO SUCCESS