da en ro en da it da da ro da da da da da da da da da de da da da en da en da da sv da en da de da da da da da da da da da da da da da da sv da da en da da da da da da da da da da da da da da da en da sl en da da da ca en da da da ro ro da da da da da nb en cs da da da da
Gør det usynlige synligt – isbjergøvelsen |Red Barnet - ALLESAMMEN
Hvad ser I? Hænger de tre niveauer sammen, eller skal der nye tiltag til?
Øvelsen går ud på at finde sammenhænge mellem det, vi gør, og det, vi vil (værdierne) – og med de krav, vi skal leve op til.
Hvor: På et ledelsesmøde, skolebestyrelsesmøde og personalemøde, pædagogisk dag eller i enkelte teams.
Materialer: Print til alle deltagere af isbjergmodellen samt skema til notering. Find skemaet til sidst i denne øvelse.
Aktiviteter (det, vi gør) – altså alle de forskellige aktiviteter, man har på skolen – er ofte meget synlige og kan ses som selvfølgelige. Men de repræsenterer kun toppen af isbjerget. Aktiviteter er alle drevet af skolens værdier (det, vi vil) samt forskellige krav (det, vi skal). Aktiviteterne, f.eks. en idrætsdag for hele skolen, en lejrskole, venskabsklasser, den årlige strandtur, fejring af sidste skoledag el.lign., er det, som alle kan få øje på. Men de underliggende værdier og krav er ikke altid udtalte og synlige for alle. Det kan betyde, at der kan være store afstande mellem det, vi gør, det, vi vil, og det, vi skal, i hverdagen. Denne øvelse tager udgangspunkt i det, vi gør, og undersøger, om sammenhængen til det, vi vil, og det, vi skal, er til stede. Det gøres ved at spørge: Hvad ser vi?
De tre niveauer, aktiviteter (det, vi gør), krav (det, vi skal) og skolens værdier (det, vi vil), hænger sammen. Men hvis man ikke gør sig klart, hvilke krav eller værdier der ligger til grund for aktiviteter, risikerer skolen, at indsatsen ikke lykkes, eller at der blandt skolens personale er uenighed om, hvilke indsatser der skal gennemføres, og hvordan.
Øvelsen kan tage udgangspunkt i større refleksioner på skoleniveau, såsom værdier eller strategier. Den kan også benyttes på konkrete aktiviteter, såsom sidste skoledag eller temadage. Slutteligt er den også anvendelig i teamsamarbejdet for at afklare, om alle ser ’hele isbjerget’, eller der skal nye tiltag til for at samle gruppens/skolens aktiviteter.
Det er vigtigt at fokusere øvelsen omkring den resiliensfremmende skole, hvorfor øvelsen også tager udgangspunkt i de 10 grundingredienser for resiliens: TILLID, MENING, RETFÆRDIGHED, SELVSTÆNDIGHED, MEDBESTEMMELSE, SAMARBEJDE, SAMHØRIGHED, LIVSGLÆDE, RETTIGHEDER og OMSORG. Brug derfor 'de 10' på isbjergmodellen som udgangspunkt for jeres samtale.
Uddel isbjergmodellen og skema til notering. Forklar kort, at aktiviteter ofte er det synlige, hvor det i dag handler om også at se på de værdier og krav, der kan ligge til grund for disse aktiviteter.  Aktiviteterne er det, vi ser eller gør på skolen i hverdagen. Hvad ser vi i hverdagen?
Sæt rammen for gruppearbejdet. Hvilke aktiviteter skal diskuteres? Du kan lade dig inspirere ved at finde aktiviteter, værdier eller strategier på skolen, som I anser for at være med til at understøtte forskellige grundingredienser i resiliensopbyggende miljøer. Øvelsen går ud på at finde sammenhænge. Hvordan hænger de forskellige aktiviteter sammen med nogle af de 10 grundingredienser? Og hvilke værdier og krav hviler de forskellige aktiviteter på? Tager aktiviteterne afsæt i skolens værdier, i krav eller i dem begge? (Se boks 1 med eksempler nedenfor).
I grupper: Vælg nogle aktiviteter, som I synes er med til at understøtte nogle af de 10 grundingredienser i resiliens. Skriv aktiviteterne i skemaet. Sæt dem derefter i forbindelse med krav og skolens værdier, og notér disse i skemaet pr. aktivitet. NB! Det er ikke altid, der hører et krav med til hver enkelt aktivitet. Når I diskuterer skolens værdier, kan I diskutere, hvilke af de 10 resiliensfremmende grundingredienser I synes, denne aktivitet er med til at støtte op om. Det kan give en god mulighed for at få snakket lidt mere konkret om værdierne (se eksempler nedenfor i boks 1). Disse kan I også notere i skemaet. Diskutér derefter: Hvad ser I i hverdagen? Hænger niveauerne sammen, eller kræver det nye tiltag?
Slut af i plenum med, at grupperne præsenterer deres skemaer og opsummerer hovedpointerne fra deres gruppediskussion. Saml derefter op med en fælles refleksion over, om der er sammenhæng mellem de forskellige niveauer på jeres skole. Giver øvelsen anledning til, at noget i skolens værdigrundlag eller praksis skal ændres?
Idé: Under gruppearbejdet kan I diskutere, om det, I gør, også passer med de værdier, I synes er de vigtigste for skolen. Passer aktiviteterne og værdierne til det, I skriver/siger, at I gør på skolen? Og i hvor høj grad passer de med/er de drevet af forskellige krav, som er givet gennem lovgivning/skolens regler/planer med videre?
Aktivitet (det, vi gør): Opstiller en venskabsbænk i skolegården. Børn, der savner nogen at lege med i frikvarteret, kan sætte sig der, så andre børn ser dem og inviterer dem ind i legen.
Krav (det, vi skal): Antimobbestrategi på skolen.
Skolens værdier (det, vi vil): Inklusion og omsorg. Alle børn skal føle sig som en del af fællesskabet på skolen, og børnene skal udvise omsorg for/hjælpe andre børn.
Resiliensingredienser, der er vigtige i denne sammenhæng: Tillid, omsorg, fællesskab/samhørighed, selvstændighed.
Det, vi ser: Børnene sætter sig på bænken, men inviteres ikke med i legene. De andre børn ser dem og får medlidenhed, men inviterer dem ikke ind i legen. Resultatet er, at børnene ikke inkluderes, men faktisk ekskluderes.
Resultat: Vi fjerner venskabsbænken og prøver en anden aktivitet i stedet.
Aktivitet (det, vi gør): Lejrskole.
Krav (det, vi skal): Bestyrelsen har besluttet, at alle børn skal på lejrskole.
Skolens værdier (det, vi vil): Fælles oplevelser styrker fællesskabet, giver børnene selvstændighed og mod, styrker deres selvtillid og tillid til andre og styrker venskaber og omsorg. De ser hinanden fra forskellige vinkler og lærer noget nyt om hinanden og ser måske også forskelligheder, hvilket giver tryghed – dette kan også være med til at forebygge mobning. Åbner deres udsyn (mod lokalsamfundet).
Resiliensingredienser, der er vigtige i denne sammenhæng: Fællesskab/samhørighed, selvstændighed, tillid og omsorg.
Det, vi ser: Mange børn deltager ikke.
Resultat: Vi må tænke på andre måder at gennemføre aktiviteten på eller overveje at udskifte med en anden aktivitet, der gør det lettere for børnene at deltage. Eventuelt få bestyrelsen til at ændre kravet.
Aktivitet (det, vi gør): Faste (lærerbestemte) makkere at lave gruppearbejde med.
Krav (det, vi skal): Skolens bestyrelse har vedtaget en trivselspolitik, hvori der står, at lærerne skal arbejde med klasseledelse og fællesskabende didaktik.
Skolens værdier (det, vi vil): Trivsel og inklusion. Kendskab giver venskab, og jo mere børnene kender til hinanden, jo større forståelse bliver der mellem dem. Dermed er der større sandsynlighed for, at de finder sammen i relationer på kryds og tværs i klassen.
Resiliensingredienser, der er vigtige i denne sammenhæng: Samhørighed, tillid, samarbejde og retfærdighed.
Det, vi ser: Mere ro i klasserne. Børnene fortæller, at det er godt at lære flere børn at kende.
Resultat: Vi fortsætter aktiviteten og deler de gode historier – der er en fin sammenhæng!
Benyt ’de 10’ som inspiration til samtalen om, hvad I gør, skal og vil
Min skole - Min ven
Andet fra Red Barnet
Tak for din tilmelding!
Red Barnet behandler dine personoplysninger efter gældende EU persondataforordning og efter den danske persondatalov. Læs mere om dine rettigheder, vores databehandling og persondatapolitik.