da da da id da da da da da da da da da da da da da de nb da da da da da de da sv als da da da da de da da da da da da sv sv da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da nb da nb eo en nb nb nb sv nb nb nb it nb nl de da da en de da da de en de da da da da da da da da da da da fi da da nb nb da da da nb da de da da da da da da fr da en da da da fr nn sv da da sv da en en en da da da da da da en da da en da da da da da da da da da da da da da en da da hbs_lat da da en da pl da en da nl da eu en da eu nb nb nl da en da en da pl da da de mg da en da da hbs_lat da da eo en de fr de nl sv eu sv en da da en sv en nb pl es pl nb pl nl da pl da da pl en da en da da nl da da nl da nl da nl da nl da nl nn nl da nl da nl da nl da en nl en da en da en da en da da en nds da en da da nl nds da nl en nl nn da fr nb da en en da fr da da da en da de da da da nb da da da da en da da da da da en da da en en da da da en nb nb da nb da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da nb da da da da nb da da en en en en en da da da da da da da en da en en fi da da da da da da da da da da da da da nn nn da da da
Fodby Sogns historie og arkiv
Søndervej 52 sylvest jensen luft foto 1949
fra Nethe Grothe; far står først til venstre … Han hed Vilhelm..derefter Gudrun…Kaja …..Erling …Tove og Kirsten …alle hed dengang Grothe Johansen til efternavn
Fra venstre Gudrun…Kaja og Vilhelm Grothe Johansen.
Fra venstre Vilhelm…Gudrun..Kaja…Erling…Tove og Kirsten
Nethes farmor og farfars guldbryllup Anna og Anders Grothe Johansen i 1956…med børn …svigerbørn og børnebørn. ( Billedet er fra deres hus på Hindbærvej i Næstved )
Fars morbror Valdemar Grothe og hans kone Ingeborg havde overtaget efter min oldemor …der sidder i midten på billedet … I Klinteby havde min far en moster Kirstine o
Sider jeg også skriver på
Skolevej 39 med et kik over fjorden
Pris på de lyse nætter
Frede Lund Holger Christensen betjent Gustavsen
Alle er velkommne til at skrive en beretning en barndomserending eller en historie  naturligvis omhandlende Fodby sogn kontakt mig via kontaktsiden
FOR AT SE DE ANDRE SIDER SÅ TRYK PÅ MERE
Link til folketællinger vi har lavet:
Her finder du sidste nyt
og man satte en barn i fængsel
om plejebarnet Anna johane jensen Bistrup
Et liv som tyv og bedrager
Birthe Ditlevsdatter 4x tipoldemor
Nygift og nybagt far og Krigsfange
nyt på denne side
om gamle gravsten på kirkegården og hvem var de
nyt siden om ærø familien
nyt siden om ærø familien
nyt siden om ærø familien
Bistrup Oders lister 1771
Peter Vilhelm seberg Margrethehuset
Fodby gårde og fæstere
gårde og fæstere ny og gammel matrikel nr.
Min skoletid på Margretheskolen.
badning i saltø å
lidt om fars soldatertid
vilkår i sognet for husmænd og arbejdere
Vilkår i sognet for husmænd og arbejderklassen
læs om hans nielsen i Stokhuset København
Da det halve fodby brændte
1845 brænde det halve af Fodby
nyt under Fodby Sogneprodukolld
neders Fodby sogns udvikling
En Ejerrække af både gammel og ny Fodbygård
Ny side om kirken og om en skrivelse til kongen
Røverne i Skraverup skov
fra sogneprotokollen ny side
på tur i saltø skov
forskolerne bygges mange stridighedder
Barnet i Eskemosen og ellefolket på Bøvingslyst
Læs om Ellefolk og Barnet i Eskemosen på Bøvingslyst Bistrup
Læs om Pauli Ylönen
Jagterne på saltø Gods
Frede lund Valdemar petersen Adolf Jensen
Dilettant i forsamlingshus Sønderjysk forening
George og Marie Poulsen samt Sonja og Torben
Fodby set fra luften taget af Westergaard
Læs om fodby og de forskelling gårde og menesker på Søndervej, Fodbygade, Toftegårdsvej, baunevej
Otto og olga larsen
Læs historien om Otto og Olga larsen
kik på de nye Blilleder under billeder Skraverup
En hel række nye billeder takket være Jette melgaard
Følgende er taget fra en artikel om sogn i hæftet "sogn herred amt" fra "slægt og data" dis Danmark.
Betegnelsen "sogn" er muligvis ældre end kristendommen i Danmark, og har måske oprindeligt
været brugt i den hedenske tid for et område, der var tilknyttet samme helligdom; et område,
som i udstrækning nok har en del større end det område, vi i dag forbinder med et sogn -
måske i størrelse svarende til et herred. Formodningerne om sognebetegnelsens oprindelse
hviler bl. a. på oplysninger fra vikingetidens Danelagen o. år 1000 i England.
Efter kristendommens indførelse i Danmark blev et sogn i hvert fald identisk med det område,
som søger til en fælles kirke.
Kirken fra slutningen af år 1100.
I 1259 stod et slag ved Næstved mellem bønderne og Jarmer. Sandsynligvis ved Saltø å Margrethehøj.
Fodby by fra 1287.
Bistrup by fra 1370.
Skraverup by fra 1370.
Stenbæksholm by fra 1464.
1550 Fodby Byens Lov oprettet.
I 1553 skulle Sct. Peders kirkes kapellan bo i Fodby.
Fodby kirke lægges i under Sct. Peders kirke 1555.
1583 skrev beboerne i Fodby sogn et klagebrev til kongen, om kapellanens forhold
Stolerække i kirken fra 1620.
De var underlagt Vorneskab fra 1633.
Døbefont af træ fra 1650.
Borgen Fodbygård bliver brændt af svenskerne 1660.
De var underlagt landmilitsen fra 1702.
Fodby Plessenske skole bygget 1724.
Bistrup Plessenske skole bygget 1731.
De var under stavnsbåndet 1733.
I 1784 bliver Bistrup opmålt til udskiftning.
I 1785 bliver Fodby opmålt til udskiftning.
I 1786 bliver Skraverup opmålt til udskiftning.
I 1786 bliver Stenbæksholm opmålt til udskiftning.
1790 tilbud til bønderne om den afgift de skulle betale efter udskiftningen.
1792 fordeler man jorden i Fodby og udflytter og nedlægger gårde.
De følgende år bliver Bistrup, Skraverup og Stenbæksholm udflyttet og nogle nedlagt.
Jorden bliver takseret efter dens værdi 1792.
Fodby sogneråd er fra 1793.
Fodby Fattigkommunionen er fra 1802.
Fodby kirke får en selvstændig præst i 1803.
1814 kommer der en skolelov.
Fodby ny skole opført 1831
1838 Bistrup ny skole bliver bygget.
Sognerådet laver grundforbedring af vejene 1842.
Treårs krigen, Slesvigkrigen 1848.
Grundloven bliver vedtaget 1849.
Stemmeret for mænd 1849.
Sygeforeningen i Fodby sogn 1872.
Fodby brugsforening bliver oprettet med forsamlingssal 1878
Fodby foredragsforening fra 1878.
Bistrup brugsforening fra 1887.
Mejeriet er fra 1888.
Ungdomsforeningen Fodby fra 1900.
Husmandsforeningen og husmoderforeningen fra 1902.
Kirke orglet sat op i 1903.
Alterdug til kirken i 1903.
Fodby Forsamlingshus bliver bygget 1905.
Forskolen i Saltø skovvænge fra 1914.
Forskolen i Fodby fra 1914.
De fleste politiske foreningen i sognet er fra 1900 og frem
Kilder akavalier online, Frede Lunds papire, Århus universitet.
Landbruget udvikling i Fodby sogn.
Enevælden blev indført i 1660 og sluttede ikke før 1849, hvor al magt og myndighed formelt lå hos monarken. I princippet kunne kongerne bestemme enerådigt, men de færreste gjorde det, for de støttede sig til rådgivere i form af ledende embedsmænd. Mange af adelen var indvandrere eller de var indkaldt fra Tyskland, de indførte nye drift former for agerbruget, med større udbytte til følge. Bønderne var fæstere og betalte afgift i form af tiende og skatter, samt arbejde på godset (hoveri). Hoveriet var bestemt af et hvis antal spande – og gang dage, men det stod ikke altid nedskrevet hvor mange dage det skulle forgå, så godsejeren havde frit spil til slavearbejde.
Bønnerne i sognet boede i landsbyerne. Hvor gårdene lå tæt sammen. Landsbyens jorde blev drevet i fællesskab og delt i 3 indhegnede vanger, hvor hver gård havde sin lod, de havde ager flere steder i vangerne og der kunne være en part i fælled og enge.
Landsbyerne havde vedtægter og love dertil et bylav der holdt bystævner når oldermanden blæste i hornet. På bystævnet blev der bestemt hvor når et arbejde i marken eller andet skulle udføres. Men på grund af meget hoveriarbejde fik bønderne ikke tid til at passe deres egen jord og dens udbytte var meget ringe og bønderne fattige.
De var underlagt Vorneskab fra 1633- 1702. Var en særlig forpligtigelse der påhvilede bønderne på Sjælland, Møn og Lolland-Falster: Den enkelte mand eller kvinde kunne herefter ikke uden godsejerens tilladelse forlade det gods, som han eller hun var født på, og godsejeren fik ret til at pålægge bonden at fæste en gård eller et hus uanset ejendommens stand, og uanset om den pågældende i forvejen havde fæstet en gård. Hvis en person rømmede fra godset, kunne godsejeren med domstolenes hjælp tvinge den pågældende tilbage.
De var underlagt landmilitsen fra 1702 – 1733 Man ville skåne statens store udgifter til lejesoldater, der typisk blev lejet fra udlandet. I stedet fik godserne nu pligt til at stille med mandskab, landmilitsen. Hver fjerde fæstegård skulle stille med en soldat.
De var under stavnsbåndet 1733 – 1788 Baggrunden for stavnsbåndet var ikke kun rekruttering til militæret, men også landbrugskrisen i 1730’erne. Landbruget kunne ikke afsætte sine varer, som derfor faldt i pris. Karlene ønskede under disse vilkår ikke at overtage godsejerens fæstegårde. Derfor havde godsejerne brug for et stavnsbånd, der kunne forhindre karlene i at forlade godset. Der var stor forskel på tilværelsen på landet i stavnsbånds perioden alt efter, om man var ung eller gammel, mand eller kvinde, fæstebonde eller husmand – for slet ikke at tale om vilkårene for de omvandrende tiggere. En fæstebonde var højt på strå i landsbyen og sad med på landsbystævne, men kunne han ikke klare sine forpligtigelser, var han dybt afhængig af godsejerens nåde. Denne var så på den anden side også afhængig af, at fæstegården blev fæstet bort. Ellers skulle godsejeren selv udrede skatterne og manglede desuden hoveriet til sin hovedgårdsjord. Men forskelle var der!
Annikki Hauta-aho nr. F 3334
Fodby sogns gudbarn i Findland.
Sådanne hed Fodby sogns gudbarn, under 2 verdenskrig. I efteråret 1939 angreb sovjetiske hærstyrker Finland, da Finland nægtede at afgive land i Karelen til Sovjetunionen. Foreningen Norden dannede sammen med Røde Kors den 10. januar 1940 Centralkomiteen for Finlandshjælpen. Finlandshjælpen skulle indsamle penge til fordel for de nødlidende finner. Præsten i Fodby Hans Peter Lykke var den drivende kraft i Fodby sogn der sammen med nogle damer fra sognet samlede ind til et findebarn. Så i 1942 lykkedes det at samle tilstrækkelig ind til et barn. 420 kr. var den sum som kunne opretholde et finsk barn i live i et år.
Krig er et helvede på jord fuld af djævelsk udspekulerede torturmidler mod uskyldige mænd, kvinder og børn. Vi kan læse det i folks ansigter.
Lille Annikki boede i Karijoki det er en kommune i Finland det ligger i den sydlige Ostrobothnia- område. Hun var født den 4 april 1939. Hun var et ½ år gammel da den første russiske krig brød ud og hendes far Eivom Alexi Hauta-aho blev indkaldt. Moderen Hanna Elisabeth Hauta-aho var således ene om at tage sig af de 6 børn fra 1 til 10 år. De havde et lille jordlod på 3,5 ha og en glæd på 27.000 mark.
Børnene måtte hjælpe til uanset hvor små de var. De var fattige deres økonomi var meget svag. Da faderen dør i krigen er det rent galt, børnene må hjælpe til hjemme på jordlodet uanset hvor små de er, de gik sultne i seng. I  Fodby sogn var man mere en villig til at samle beløbet ind, det blev da også til nogle hjælpepakker til dem bestående af 1 kg flæsk, 1 kg ost, 1 kg æblemarmelade, eller kunsthonning ½ kg spegepølse, 450 gr tørmælk og en pose flødekarameller.
Der blev i en del år sendt penge og fornødent hedder til den lille familie, men hvor længe ved jeg ikke for jeg har kun kirkeblade til 1947, det udkom hver måned dengang som moralsk støtte under krigen. Men i 1947 stod hun stadig i bladet.
Der kom også brev retur fra moderen til lille Annikki december 1943:
Kære og ærede fadder!
Med stor taknemmelighed har vi forleden fået modtaget en pakke fra dem der indeholder dejligheder, som vi for tiden slet ikke kan drømme om her i Finland. Deres godhed mod os er overordentlig stor, da De endnu stadig vil huske os med pakker. Det er allerede mere end et år siden de pådrog dem fadderskabet for mit barn. Denne godhed mod os ukendte mennesker i et fremmed land er så forbavsende at jeg må tro at den kommer fra gud.
Med venlig hilsen Annikkis moder.
Kilder Gamle kirkeblade fra Fodby fra 1942 til 1947 og Historie online
Prøv 123hjemmeside gratis i en måned nu!