da en da da fi es nb da en da da da da en da da da da da da da de da da da en da da da da nb de de en da da da en da en da da da vi da fi da da da da da da da da da da da da da da nb da da de nl da da da nb sv da de en nl da sv da sv sv sv da en de en tr en de en da da da da da sv da da da en da da de da id da da da sv da da da en da en en da da da da de nl en da da en da de ca da da ru nb da tt da de en
Falsk Drægtighed - Rhodesian Ridgeback Klubben
Specialklub under Dansk Kennel Klub
Regler for Dansk sporchampion (vildtspor)
Regler for Årets Eksteriør Hunde
Regler for Årets Brugshunde
UHM – Unghunde Mentalbeskrivelse
Før du køber hvalp
Danske Avlshanner – Studs
Etiske regler for opdræt
Regler for optagelse på hvalpeliste
Før du parrer med udenlandsk hund
RRK Skemaer og attester
Dermoid Sinus check af hvalpe
Falsk graviditet kaldes også for pseudodrægtighed, pseudograviditet eller indbildsk graviditet.
En falsk drægtig ungtæve kan være en stor hjælp for sin mor
Problemet forekommer hos ca. 10-20% af alle tævehunde. Falsk drægtighed er ikke en sygdom, men en hormonbetinget tilstand der sætter tæven i stand til at amme og passe hvalpe. Umiddelbart efter at tævens brunst (østrus) afsluttes, kommer hun i efterbrunst (diøstrus eller metøstrus), og denne periode varer lige så længe som drægtighedsperioden. Metøstrus indtræffer, uanset om tæven er blevet parret eller ej. Så selv om du altså ikke har parret din tæve, kan hun vise tegn på at være drægtig. Hun er altså falsk drægtig.
Hvorfor bliver tæven egentlig falsk drægtig? Den falske drægtighed har ikke nogen funktion for vores familiehunde, men er mest til besvær. I den vilde hunde- eller ulveflok har falsk drægtighed til gengæld stor betydning. Blandt vilde hunde og ulve er det kun flokkens førerhun (alfahunnen), der får lov til at føde hvalpe og resten af flokken, der som regel består af yngre tæver der er i familie med fører tæven hjælper med at passe hvalpene.
Hvis der skulle ske flokkens lederhun noget, sådan at hun ikke selv kan passe sine hvalpe, skal nogle af de andre hunner i flokken kunne træde til og sørge for, at hvalpene får mælk.
Det ses ofte også i en flok familiehunde at de andre tæver aflaster moren og hjælper med at passe og lege med hvalpene.
Hunden adskiller sig fra andre dyrearter ved at producere hormonet progesteron igennem hele drægtigheden. Også de tæver, som ikke bliver drægtige danner dette hormon. Hen i mod afslutningen af drægtighedstiden, der varer 9 uger, falder produktionen af progesteron. Samtidig stiger indholdet af et andet hormon: Prolaktin. Prolaktin er ansvarlig for dannelsen af mælk i mælkekirtlerne. Hos de hunde, som ikke bliver drægtige, kan dette fænomen også forekomme. Det betyder, at hunden bliver falsk gravid. Den falske graviditet kan starte allerede få uger efter løbetiden, men forekommer typisk 9 uger efter løbetiden. Det er netop på det tidspunkt, hvor den gravide hund ville føde. Tilstanden varer normalt i 2-4 uger. De hunde, som har tendens til falsk graviditet, vil ofte blive det igen og igen – altså efter hver løbetid.
Den falsk gravide hund kan udvikle symptomer, som grangiveligt ligner de tegn, vi kender ved en rigtig graviditet. Mælkekirtlerne hæver op, og hunden får mælk i kirtlerne. Den begynder ofte at opføre sig, som om den har hvalpe. Den bygger rede i sin kurv eller andre steder. Den samler pibedyr, sko eller andre genstande sammen og vogter dem, som var de hvalpe. Den viser det, vi kalder yngelpleje. Til tider bliver tæven pirrelig og pibende. Hun kan miste lysten til foder og motion. Det kan være svært for hunden at finde ro, og familiens nattesøvn er truet. Som komplikation til mælkeproduktionen kan der opstå betændelse i mælkekirtlerne, og der er en forøget risiko for senere at udvikle svulster i kirtlerne.
Falsk drægtighed varer som regel flere uger. Det kan være et problem både for hunden og for ejeren. Ud over at hunden kan blive trist, hvilket ikke kan undgå at påvirke ejeren og give anledning til bekymring, kan tæven også få fysiske problemer. Nogle gange stimulerer tæven selv mælkeproduktionen ved at vaske sig og endog sutte på mælkekirtlerne.
Mælkeproduktionen kan give forandringer i mælkekirtlerne, og hvis man er rigtig uheldig, kan tæven få mælkekirtelbetændelse, hvis symptomerne ikke behandles straks. I nogle tilfælde begynder tæven også at kaste op i denne periode.
Alle tæver reagerer forskelligt under falsk drægtighed. Nogle får alle symptomer, mens andre kun får nogle enkelte. De psykiske symptomer er mere sjældne end de fysiske.
Kirurgisk eller medicinsk behandling
Der findes et receptpligtigt middel mod falsk drægtighed, som fås hos dyrlægen. Denne behandling kan anbefales, hvis din tæve plages voldsomt af falsk drægtighed. Det virksomme stof i medicinen er cabergolin, som hæmmer mælkeproduktionen og mindsker de symptomer, der hænger sammen med mælkeproduktion. Bivirkninger kan være sløvhed, manglende appetit og opkastninger, men i de fleste tilfælde er bivirkningerne forbigående. Bemærk især, at opkastning som regel kun forekommer efter den første dosis af medicinen. Det er derfor vigtigt ikke at standse behandlingen i utide.
Hvis tæven generes meget af falsk drægtighed, opvejes bivirkningerne af behandlingen, der bevirker, at tæven hurtigere kommer over den falske drægtighed og bliver sig selv igen. Hvis der er den mindste tvivl, om tæven er blevet parret under løbetiden, skal en ægte drægtighed udelukkes (f.eks. ved undersøgelse med ultralyd eller røntgen), før tæven sættes i behandling, da det virker som abortmiddel hos drægtige dyr.
Mens din tæve er falsk drægtig, skal du prøve at aflede hendes opmærksomhed med god aktivering, evt. mere motion, og ved at du giver hende endnu mere opmærksomhed, end du plejer  Det er uden tvivl en svær periode for hende, og hun har derfor brug for at føle sig ekstra tryg og værdsat.
UHM – Unghunde Mentalbeskrivelse