sv da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da de en de en da de en da da sv de nb da da da da da da da de de de da da da da da da da da da en de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Urørt skov på statens arealer
Hvordan bliver et naturprojekt til?
Rødme Svinehaver som botanisk lokalitet
I 'Oversigt over botaniske lokaliteter - 2. Den fynske øgruppe' fra Miljøministeriets Fredningsstyrelse 1979 står følgende:
32/27 Rødme Svinehaver (med omgivende terræn)
Rødme Svinehaver er et græsset overdrevsterræn med spredte buske (mest tjørn, desuden lidt skov-æble.) Der er talrige myertuer beboet af gul engmyre. Bundforholdene veksler stærkt, fra sandet og mager bund med arter som hedelyng, lyng-snerre, bølget bunke, guldblomme* og blåbær til mere næringsrige forhold.
Af Svinehavernes rige flora kan nævnes rød og fåre-svingel, alm. hvene, rundbladet klokke, vellugtende gulaks, alm. hønsetarm, alm. syre, lancet-vejbred, alm. kongepen, håret høgeurt, katteskæg, brombær, tandbælg, alm. røllike, alm. rapgræs, hare-, alm., spidskapslet og pille-star, tormentil, knop- og børste-siv, alm. kællinge-tand, lav tidsel, hvid snerre, hvid og bugtet kløver, tve-skægget ærenspris, alm. pimpinelle, kamgræs, hunde-viol, knold-ranunkel, hørst-borst, den meget sjældne salep-gøgeurt* og skov-gøgelilje.
I lavninger og grøfter og i en lille sø i områdets nordlige del vokser hare-, forlænget og næb-star, alm. soldug, en blærerod-art, liden siv, vandportulak, høj sødgræs, smalbladet ærenpris, alm. sumpstrå, kragefod, kær-ranunkel, svømmende sumpskærm, fliget og nikkende brøndsel, sværtevæld, vand-pileurt, eng-viol og vandnavle.
Rødme Svinehaver ligger over 100 m o.h. på det markante randmorænestrøg, der ligger som den sydlige afgrænsning af den store, senglaciale Stenstrup Issø; fra Svinehaverne er der en smuk og instruktiv udsigt over det flade terræn, hvor issøen tidligere lå. På grund af områdets geologiske-landskabelige og botaniske værdi er det fredet (1939).
Kilder: 34, 59, 60, 118, 178, 234, 235, 360, 376, 442, 443.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden