de en en de de de sv de sv da en fr en en de da en de ceb sl en en en en da sk sk da da de de de en de de en en de da de sv da da da da da da da da da da da id
Jeg kan bedst lide at arbejde i mit eget tempo. En god dag er, når der ikke er for tavleundervisning, men hvor der står på tavlen, hvad jeg skal lave. Det giver ro for mig at vide, hvad der skal ske. En dårlig dag, er når jeg har glemt at tage min medicin eller en kaotisk dag uden skema som f.eks. i tværsugerne. Hvis jeg ikke forstår det jeg skal, så lukker jeg ned og laver noget andet. Der er bare mange ting, jeg har svært ved. Jeg kan bedst lide at have de lærere, der kender mig og forstår, hvad jeg har svært ved.
Frej går i 9. klasse. Han har ADHD og er fagligt stærkt udfordret, hvilket har påvirket hele hans skoletid. Han har en tung bagage af dårlige erfaringer – både i forhold til at indgå i det sociale samspil og i forhold til at kunne forstå det faglige indhold med dertil knyttet opgaveløsning. I de mindre klasser var han verbalt og fysisk meget udad-reagerende, men efter medicinering i starten af 7. klasse er der kommet lidt mere ro over ham, og han kan koncentrere sig i lidt længere tid. Men han har stadig svært ved at fornemme, hvad andre synes om hans væremåde, og har stærkere reaktioner end andre elever. Han er bare ved at blive lidt bedre til at takle dem uden at komme i fysisk klammeri. Det virker som om der sker en vis modning nu, men den har været længe på vej. Han har stadig brug for frikvarterer, leg og ude-tid som eleverne i 6. klasse og virker på det plan heller ikke som en 9. klasses elev.
På gode dage går Frej selv i gang med opgaverne, deltager i klassens undervisning og har fine input, hvis han har viden om og interesse for faget eller emnet. På disse dage fungerer pauserne uden for også godt sammen med kammeraterne, og lærerene kan nemt tale med ham om hans udfordringer og vælge strategier sammen med ham. På dårlige dage har Frej svært ved at se sine egne fejl eller nuancer i konflikter og diskussioner. Der kan han blive provokerende og meget vred, hvis de andre giver igen af samme mønt. Han forstår heller ikke helt deres underliggende humor og ironi; han læser ikke mellem linjerne eller opfatter den hurtige kommunikation med stor forsinkelse. På disse dage bliver han mere enspænder end normalt. Her tegner han eller spiller på computeren – og lukker alt andet ude. Frej kan også have dage, hvor han fra starten er i dårligt humør, meget træt og virker ugidelig. På sådanne dage får han intet lavet og forsøger at undslippe enhver form for hjælp. Han vil ikke tale med lærerne eller fortælle, hvorfor han har det sådan. Han vil bare være i fred.
Lærerne beskriver at Frej virker meget rastløs og sidder uroligt. Han rejser sig ofte, har fuld fart på og kan fare omkring. Han taler meget, afbryder andre eller forstyrrer dem, men han er selv nem at distrahere og taber derfor ofte koncentrationen. Frej har svært ved at planlægge og organisere sit arbejde og få startet på opgaver. Når han taber tråden og går i stå, har han brug for hjælp til at komme i gang igen. Han får stort set aldrig gjort sine opgaver færdige.
Frej har svært ved at erkende sine egne udfordringer. Han læser under middel og har svært ved formulere sig skriftligt. Han forsøger oftest at kompenserer eller skjule sine problemer og har udviklet egne strategier. Nogle gange er hans strategi at gætte sig til, hvad opgaverne går ud på.
”Det kan give frustrationer, for han kan være ret påstående og er sikker på, at han har regnet rigtigt, hvilket han også har, men ud fra et forkert udgangspunkt. Hvis man ikke har tid til at spole tilbage og finde ud af, hvor han har misforstået noget i starten, kan det skabe uoverensstemmelser og frustrationer” (Frejs matematiklærer).
Det er nemmere for Frej at arbejde konkret frem for abstrakt. Han kan løse komplicerede opgaver, hvis de har et praktisk formål og er beskrevet på andre måder end skriftligt. Han har svært ved at forstå det symbolsprog som størstedelen af matematikundervisningen består af. Hvis han ikke har forstået sine opgaver – blokerer han – og så sidder han og og tegner eller ser film o.l. på computeren. Han har også svært ved at få lavet sine lektier, hvor han ofte støder på faglige udfordringer som han ikke selv kan løse.
Fokus er socialt. Han skal ikke være i samme gruppe hele tiden, for han er tung at danse med. Lige pludselig springer han i luften, fordi han føler sig presset. Han viser mangel på empati. Han kan godt indgå i gruppearbejde nu. Det kunne han ikke i de yngre klasser. Men han skal helst arbejde sammen med strukturerede piger, der kan instruere og accepterer, at han har svært ved at læse – og husker, hvad han har svært ved.