da en ro en da en de ro da da da da da da da de de de sv da da da sv da da da da pt da sv de sv sv sv sv sv id nn fr de en da da da sv da sv en da da da da da da da da da da da da da da da lt da da da da da sv da da da da en da da da da da da da da da es da da da da da lt da en da da da ca en da da da ro ro da da da da da nb en cs da da da da
deSHAME 2 - Reaktioner & konsekvenser? | Red Barnet skole
deSHAME 2 - Bare en Joke?
Eleverne forstår, hvordan indhold, der deles for sjov, kan såre eller gøre andre personer kede af det - herunder indhold, der involverer nøgenhed eller udskammer andres kroppe, fx i form af ufrivillig deling af nøgenbilleder eller negative kommentarer om andres udseende.
Eleverne kan genkende digitalt indhold, der har til formål at såre, provokere eller gøre nogen kede af det.
Eleverne ved, at det ikke er omsorgsfuldt eller respektfuldt at dele den slags indhold for sjov.
digitale krænkelser, identitet, stereotyper, køn, reaktion
Aktivitet - materialer - tid
Aktivitet 1: Rundkreds - 10 min.
Aktivitet 2: Dilemmaspil - 30 min.
Aktivitet 3: Rollespil - 20 min.
Opsamling - 10 min
Begynd modulet med at forklare, at I skal lære om, hvad eleverne kan gøre, hvis de ser noget på internettet, som de synes er underligt, groft eller stødende.
Fortæl eleverne, at det meste af det, vi ser eller læser online, er underholdende eller lærerigt. Men der kan være tilfælde, hvor vi ser noget, der får os til at føle os utilpas, eller som giver os et chok. Nogle gange kan personer, der oplever noget chokerende eller ubehageligt på internettet finde på at dele disse ting videre til andre, fx deres venner. De deler det med deres venner, fordi de synes, at det er sjovt at se, hvordan deres venner reagerer. Det kan også være, at de bare ikke har lyst til at være den eneste, der har set det. Derfor deler de det med andre, så de har nogen at snakke om det med.
Mind eleverne om, at alle synes, at forskellige ting er sjove. Det er også forskelligt, hvad der kan få personer til at føle sig utilpas eller blive bekymrede, hvis de ser det. Det er ikke fair eller rart, at nogen eller noget får dig til at føle sådan, uanset om du fik tilsendt noget indhold af en ven, eller du så det for dig selv. Fortæl eleverne, at I skal lære om, hvilke slags ting andre mennesker kan finde stødende, og hvad de kan gøre i stedet for at dele den slags ting med hinanden.
Dine elever kan sagtens have helt andre holdninger end dig til, hvad der er okay eller ikke okay at gøre på nettet. Hvis du gerne vil have dine elever til at deltage aktivt og dele deres erfaringer og synspunkter i klassen, er det nødvendigt at skabe en tryg og ikke-moraliserende atmosfære. Prøv at forholde dig nysgerrigt til deres perspektiv ved at spørge ind til, hvilke tanker de gør sig, frem for fra start af at komme med dine egne eksempler på indhold, der kan virke stødende eller sårende på dig. På den måde minimerer du risikoen for at lukke samtalen ned, før den kommer i gang. Hvis du vælger at bringe dine egne holdninger i spil, så tænk på forhånd over, hvordan du italesætter det, så du ikke kommer til at virke fordømmende.
Forbered øvelsen ved at skrive begyndelser på sætninger ned på sedler.
Eksempler på sætninger kan være:
Jeg kan godt lide det, når en ven/veninde gør dette online...
Når jeg gør en ven/veninde glad online, føler jeg mig...
Når jeg har skændtes med en ven/veninde online, gør jeg det godt igen ved at...
Hvis jeg skal gøre mine venner/veninder glade, går jeg online og...
Når jeg spiller/chatter med mine venner/veninder online, føler jeg mig...
Hvis jeg ser nogle lede kommentarer om, hvordan min ven/veninde ser ud...
Hvis jeg ser et nedgørende billede af min ven/veninde online...
Hvis nogen pressede min ven/veninde online, ville jeg...
Hvis min ven/veninde blev mobbet på nettet for ikke at være 'en rigtig dreng eller pige' online, ville jeg føle mig...
Når folk på vores alder krænker andre folk, de kender online, føles det ...
Bed dine elever om at reflektere over, hvilke følelser deres venner/veninder giver dem, når de er online. Inddel eleverne i grupper af 5-10 og placér grupperne i hver deres rundkreds. I hver gruppe skal eleverne tage en runde, hvor de skiftevis trækker en seddel med en begyndelse på en sætning - for derefter at afslutte den.
Hvis du vil udvide aktiviteten, kan du lægge hvert udsagn tilbage, når det er blevet besvaret, så det kan blive valgt igen af ​​en anden elev.
Forklar, at I nu skal spille et dilemmaspil. Spillet går ud på, at hver gruppe i fællesskab skal nå til enighed om, hvilke følelser hvert af scenarierne fremkalder i folk, og om der er tale om en positiv eller en negativ reaktion. Benyt bilag 3 og bilag 4 til denne aktivitet.
To til tre par kan spille på et bræt.
Hvert par skal finde en lille figur eller et objekt og bruge som brik.
Målet er at komme til det sidste felt ’SLUT’
Start med at blande scenariekortene, og anbring dem i en bunke med forsiden nedad. Placer alle spillere på feltet START.
Hvert spillerpar bevæger sig fremad på brættet ved at kaste terningen. Hvis du lander på et orange emoji-felt, trækker du et scenariekort og læser det højt for gruppen. Hele gruppen skal diskutere og beslutte sammen, om de tror, ​​at scenariet vil forårsage en positiv eller en negativ reaktion hos den person, der modtager indholdet. Hvis det ville resultere i en positiv følelse, bevæger parret sig et felt frem. Hvis det ville resultere i en negativ følelse, bevæger parret sig et felt tilbage.
Spillerne skal slå det præcise antal øjne for at nå i mål. Mangler de fx fire felter før SLUT, men slår seks med terningen, må spillerne rykke to felter tilbage fra SLUT.
Spillet er slut, når alle par er nået til det sidste felt. Når et par er færdige, fortsætter de med at deltage i diskussionerne af scenarierne, indtil alle par er nået til det sidste felt.
Husk eleverne på, at det ikke handler om at vinde. Spillet er blot til for at illustrere, hvordan de forskellige scenarier kan medføre både positive og negative følelser.
Afslut aktiviteten ved at spørge klassen om følgende:
Hvilke scenarier var lette at beslutte?
Hvilke scenarier var vanskelige at beslutte?
Tænk på de typer scenarier, der fik spillere til at gå et felt tilbage. Hvad havde de til fælles?
Tænk på de typer scenarier, der fik spillere til at gå et felt fremad. Hvad havde de til fælles?
Hvad har du lært om at dele ting online efter at have gennemført dette spil?
Scenariekortene indeholder et standardsæt i grøn, som passer til hele mellemtrinnet. De ekstra kort i orange farve indeholder scenarier af mere seksuel karakter. Vurdér, hvorvidt dine elever skal inkludere dem i spillet.
Inddel eleverne i par og giv hvert par et sæt 'karakterkort til rollespil’ (bilag 4). Bemærk, at der er fem sæt forskellige scenariekort, så du kan også inddele eleverne i grupper af tre eller fire.
Hvert scenarie beskriver en situation, hvor en elev er blevet tilsendt noget sårende, nedgørende eller chokerende af en anden elev.
I grupperne skal eleverne spille, hvad der kunne ske, hvis de bad en ven om hjælp. Parrene skal gennemføre rollespillet med to forskellige udfald: Den bedst tænkelige måde, det kunne udvikle sig på - efterfulgt af den værst tænkelige.
Bed hver gruppe om at fremføre deres to rollespil for resten af klassen. Diskutér, hvad de ser, og brug disse diskussioner til at samle op på, hvad der er godt og ikke godt at gøre, hvis man skal hjælpe en ven med at løse et problem, som vennen har oplevet online.
Saml op på lektionen med en runde, hvor eleverne deler deres refleksioner over modulets aktiviteter. Spørg fx, hvilke budskaber eleverne tager med sig? Hvad har de lært om personlige grænser?
Min skole - Min ven
Andet fra Red Barnet
Tak for din tilmelding!
Red Barnet behandler dine personoplysninger efter gældende EU persondataforordning og efter den danske persondatalov. Læs mere om dine rettigheder, vores databehandling og persondatapolitik.