da en da da da da sv da da en de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv en en nl en da da da da da da da da da da da da da
Den lokale erhvervsservice består, men i hvilken form? - Stevns Erhvervsråd
jun 8, 2018 | Erhvervsnyt Stevns, Erhvervsrådet
En ny politisk aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti betyder, at Stevns Erhvervsråd fortsat må varetage lokal erhvervsservice for Stevns Kommune samtidig med, at der oprettes op til 10 tværkommunale erhvervshuse. Nu afventer erhvervsrådet med spænding, hvordan arbejdsdelingen og finansieringen bliver fordelt i det nye erhvervsfremmesystem.
Da Forenklingsudvalget for Erhvervsfremme i starten af april udkom med en rapport, som anbefalede at forbyde kommunal finansiering af lokal erhvervsservice, rystede det kommuner, erhvervsorganisationer og virksomheder over hele landet. Erhvervsservicen skulle ifølge forslaget i stedet varetages af regionale erhvervshuse.
I Stevns Erhvervsråd, som varetager den lokale erhvervsservice på vegne af Stevns Kommune, har man fulgt sagen med stor opmærksomhed.
– Et forbud mod lokal erhvervsservice frygter vi vil have store konsekvenser for Stevns i form af virksomhedslukninger, tab af arbejdspladser, ringere succes for vores iværksættere og et svagere lokalt samarbejde, sagde formanden for erhvervsrådet, Charlotte Mannstaedt, umiddelbart efter udvalgets anbefalinger blev offentliggjort.
Derfor gik Stevns Erhvervsråd aktivt ind i debatten om fremtidens erhvervsservice. I samarbejde med Stevns Kommune og en lang række andre sjællandske erhvervsforeninger gik erhvervsrådet i pressen med et åbent brev til erhvervsministeren. Den 2. maj var erhvervschef Thomas Christensen, formand for erhvervsrådet Charlotte Mannstaedt samt formand for Arbejdsmarked, Erhverv og Turisme Mikkel Lundemann Rasmussen desuden taget til Folketinget for at forklare udvalget for Landdistrikter og Øer om de negative konsekvenser ved at lukke den lokale erhvervsservice.
Afventer arbejdsdeling med spænding
Den store kommunale modstand mod forringelsen af den kommunale erhvervsservice ser ud til at have haft en effekt. Den 23. maj nåede KL og regeringen til enighed om en ny erhvervsfremmeindsats, som dagen efter blev støttet af Dansk Folkeparti i en ny aftale.
I den nye aftale er kommunerne fortsat virksomhedernes indgang til erhvervsfremmesystemet, og det vil fortsat være tilladt for kommunerne at tilbyde lokal erhvervsservice, som er tilpasset lokale behov herunder 1-til-1-rådgivning.
Den specialiserede erhvervsservice bliver fra 1. januar 2019 samlet i 7 tværkommunale erhvervshuse (med 3 ekstra satellitafdelinger), som erstatter de nuværende væksthuse. Der må ikke være overlap mellem den tværkommunale indsats i Erhvervshusene og den indsats, der foregår i de enkelte kommuner.
– Vi er glade og lettede over, at vi med den nye aftale fortsat kan tilbyde vores virksomheder rådgivning lokalt, som tager udgangspunkt i deres unikke situation og de forhold, som gør sig gældende lokalt, for jeg er overbevist om, at vi på den måde når ud til langt flere virksomheder og iværksættere her i kommunen. Vi afventer dog fortsat med spænding, hvordan arbejdsdelingen bliver mellem den kommunale erhvervsservice og de nye tværkommunale erhvervshuse, samt hvordan finansieringen bliver fordelt, siger erhvervschef Thomas Christensen. Han henviser til, at den nye aftale lægger op til en reduktion i ressourcerne til bl.a. de lokale erhvervsfremmeaktører på 180 mio. kr.
Anbefalinger til det nye erhvervsfremmesystem
Thomas Christensen deltog i slutningen af maj i en konference i Dansk Erhvervsfremme, hvor de mange aktører i erhvervsfremmesystemet diskuterede den nye aftale. Her nåede de frem til en række anbefalinger i forhold til, hvordan man sikrer en konstruktiv lokal forankring af erhvervsfremmesystemet. Dansk Erhvervsfremme opfordrer kommunalpolitikerne til at italesætte anbefalingerne for at sikre kommunal indflydelse, når den politiske aftale skal udmøntes i konkret lovgivning.
Det drejer sig om følgende anbefalinger:
# 1: Lad praktikerne bidrage til en god arbejdsdeling internt i det lokale erhvervsfremmesystem
# 2: En fælles incitament-struktur for aktørerne i det lokale erhvervsfremmesystem
# 3: Anerkendelse af erhvervsservice-opgavens størrelse
# 4: Håndhævelse af kravet til Erhvervshusenes specialistfunktion
# 5: Økonomien skal følge opgaven
# 6: Forsvar af kommunernes frihed til forskellighed som kunder i Erhvervshusene
# 7: Fastholdelse af strategisk fokus på samarbejde i Erhvervshusenes bestyrelser
Læs mere om anbefalingerne fra Dansk Erhvervsfremme
Den politiske aftale følges snart op af en rammeaftale mellem regeringen og KL, hvor opgavefordelingen mellem de kommunale erhvervsorganisationer og de nye tværkommunale erhvervshuse lægges fast.
Læs den politiske aftale om Forenkling af Erhvervsfremmesystemet