da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de da en da da da da sv sv da da cs da da da nb da da da sv en da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Her er syv forslag til vandreture i området. Generelt gælder det, at der er tale om let kuperede naturstier, som fører forbi både udsigtspunkter og seværdigheder. Ved vandreturenes begyndelse er der skilte med beskrivelser af turen, ligesom du undervejs kan læse om nogle af seværdighederne. De syv vandreruter er markeret med gult på kortet i miniguiderne. Herudover er der også en række røde vandreruter, som forbinder de gule og Hærvejsvandreruten.
11 - 15. De fem Hald’er
Hald Hovedgård. Navnet emmer af historie, og vandreturen fører forbi de fem steder, hvor herregården i tidens løb har ligget. Begynd turen ved Hald Hovedgård – det femte Hald – hvor man langs vejen til herregården kan se Niels Bugges Hugtænder. Der er tale om vildtbanesten, som markerede grænserne for de kongelige jagtmarker. Hertil og ikke længere! I 1600- og 1700-tallet var der nemlig heftige straffe, hvis man gik på jagt på kongelig ejendom. Det Danske Forfatter- og Oversættercenter har til huse på Hald Hovedgård. Ved Hald Hovedgård er der også naturskole, overnatningssted (pilgrimsherberg) og Laden med udstilling, der har fokus på områdets historie og natur.
Turen går først til den tidligere vandmølle, der i dag er Niels Bugges Kro. Kroen er et populært overnatnings- og spisested. Her krydses vejen for at nå Gammel Hald. Det gamle voldsted er fra tidlig middelalder, og kaldes også det første Hald. Vandreturen fortsætter ad Høegh Guldbergs Allé – lindealleen langs Hald Sø – som blev anlagt af den tidligere statsminister Ove Høegh-Guldberg (1731-1808), der er en af mange berømtheder, der har haft sin gang på Hald. Han døde på Hald og blev begravet i nærliggende Finderup.
Det andt og tredje Hald – Niels Bugges Hald og Jørgen Friis´ Hald – stammer fra henholdsvis 1347 og fra tiden omkring reformationen (1528), mens Valdemars Skanse er en belejringsskanse fra midten af 1300-tallet.”– Hald Ruin eller Jørgen Friis’ Hald. Turen ender i Parken ved Hald Hovedgård, hvor der er to, hvide orangerier, der var en del af det fjerde Hald.
16 og 17. Dollerup Bakker og Ravnsbjerg
Naturstien er ikke for gangbesværede, for den er meget kuperet. Ruten er først og fremmest populær, fordi vandrere belønnes med nogle fantastiske udsigter undervejs. Dollerup Bakker ligger i 63 meters højde, og fra toppen kan man se den sydlige del af søen og de høje skrænter, og man kan meget tydeligt se de former og landskaber, som istiden skabte. Der er et mindesmærke for befrielsen efter anden verdenskrig i 1945. Turen går videre gennem Enebærdalen – navnet skyldes de mange enebærbuske – til Ravnsbjerg, hvorfra udsigten fra fx Niels Bugges Bænk er glimrende: både over søen og helt til Viborg på en klar dag. Sluttelig fører stien forbi et genoprettet naturområde, hvor der indtil 1985 lå et dambrug. Det blev lukket i forbindelse med miljøplanen for Hald Sø. Turen fortsætter til bådebroen, inden den går retur til Dollerup Ishus.
18. Dollerup Mølle og Hald Sø
Vær opmærksom på, at der både er statslige og privatejede arealer – skilte viser hvor – på turen, der begynder ved Dollerup Møllebæk. Her i Dollerup Mølle var der mølleri fra 1587 og siden klædefabrik, der blev en af landets vigtigste. Fabrikken lukkede i 1980 – en lille mindesten er sat op til ære for ejeren af virksomheden, A. P. Jensen. Turen fortsætter forbi iltningstanken til broen ved Dollerup Bæk, hvor man kan være heldig at se små ørreder. Dernæst fortsættes forbi badebroen til udsigtspunktet på den anden side af vejen. Stigningen er relativt stejl, men man kompenseres for anstrengelserne med en smuk udsigt over søens sydlige ende. På turen videre til Dollerup passeres smukke udsigtspunkter, og man kan opleve flere af eksempler på de ”hængende dale”, som er unikke for området. Dalene ender ved den tidligere søbred – ca. 20 meter over det nuværende vandspejl i Hald Sø.
Der er forskellige muligheder for kørestolsbrugere. Særlige naturstier ved Skytteholm, Dollerup Kiosk og Inderøen er velegnede for kørestolsbrugere og deres hjælpere. Der er parkeringspladser ved handicapstiernes begyndelse.
Niels Bugges Kro lejer robåde ud til lystfiskere eller folk, der blot vil nyde den smukke udsigt fra søsiden.
Læs mere om Niels Bugges Kro på nielsbuggeskro.dk
Når solen bager fra en skyfri himmel, er det muligt at tage en dukkert i Hald Sø. Der er to badesteder: fra badebroen i øens sydlige ende og ved Skytteholm i den nordlige ende. De to steder er der forholdsvis lavvandet. Pas på med badning andre steder. Der bliver meget hurtigt dybt, ligesom vandet generelt set er meget koldt. Der er derfor risiko for krampe.
En god vandretur i Danmarks største skov af oprindelig eg. Nogle af de gamle og krogede egetræer er over 300 år gamle, men egetræerne kæmper mod bøgen. Hvis skoven skal bevares som ren egeskov, skal naturen plejes, og løbende rydder frivillige skoven for bøg. Man kan på turen rundt opleve et mindre område, hvor det fremgår, hvad der vil ske, hvis skoven ikke plejes, og bøgen får lov at udvikle sig frit. I den nordlige del af nuværende Hald Ege lå der i 1800-tallet to teglgårde, som hørte under Hald Hovedgård. Forfatteren og præsten Steen Steensen Blicher (1782-1848) omtalte teglværket som et af Midtjyllands største. Resterne af lergravene ses tydeligt langs den nordlige del af Egedalen. Turen fortsætter forbi store bevoksninger af nåletræer, som ungarske flygtninge plantede i årene 1958-59.  Turen slutter ved den mindesten, der er rejst til ære for Kronprins Frederik, senere Frederik den 8. (1843-1912). Kronprins Frederik var øverstbefalende for danske soldater på øvelse i årene 1868-80.
20. Inderøen og Hald Sø
Det er Inderøen, der er med til at give Hald Sø den specielle form. Halvøen rundt er der en seks km lang sti, som blev anlagt af ungarske flygtninge i slutningen af 1950’erne. Stien går langs bredden, hvor ca. 200 år gamle bøgetræer dominerer. Vandreturen er en klassiker for lokale og viborgensere, og undervejs er der bænke, hvor man kan hvile sig og nyde udsigten.
21. Kapeldalen og Mostgård Bæk
Snup en tur på Hærvejen, der tidligere var Jyllands gamle hovedfærdselsåre, hvor der blev fragtet kvæg og stude til markederne i Slesvig-Holsten. Vejen følger i store træk den midtjyske højderyg eller hovedvej 13. Hulveje er også en del af oplevelsen. Hulvejene var en del af Hærvejen, og de blev skabt af primitive kærrer med hjul af træ – og af regn. Ved Mostgård Bæk var der tidligere et dambrug, men Staten købte det og nedlagde det i midten af 1980’erne i forbindelse med miljøgenopretningen af Hald Sø. Nu slynger Mostgård Bæk sig igen, og bækken er en af de vigtigste gydepladser for Hald Søs søørreder.
22. Troldeslugten og Stanghede
Naturstien fører rundt i området, der byder på naturskov, hede og plantage. Begynd turen lige bag Niels Bugges Kro, hvor de op til 300 år gamle egetræer er krogede og ligner noget fra en eventyrfortælling. Det har givet navn til området, Troldeslugten, hvor kilder forsyner dammen ved Niels Bugges Kro med vand. Stien fortsætter til Stanghede, det store hedeområde med lyng og enebærbuske. Her græsser dyr, der skal holde trævækst og græs nede – det konkurrerer med lyngen. Det relativt kuperede landskab brydes af to gamle gravhøje – Kvindhøje – med god udsigt. Engang var der en vejrstation placeret nord for de to høje. En sten minder herom. Turens to sidste attraktioner har begge med Hald Hovedgård at gøre: Humlehuset har altid hørt til Hald Hovedgård og har sit navn fra den dyrkede humle, som blev brugt til at brygge øl. I dag bruges huset af Hald Sø bådelaug. Da staten overtog Hald Hovedgård fra en privat ejer i 1948, var der – på arealet mellem Humlehuset og Niels Bugges Kro – en frugtplantage. Nu er her løvskov.
Det er kun tilladt at fiske i Hald Sø, hvis man fisker fra en båd med et gyldigt bådnummer. Der er salg af fisketilladelser og udlejning af både på Niels Bugges Kro. Udover fiskeri fra robåd er det – uden speciel fisketilladelse – tilladt at fiske fra bredden neden for Hald Hovedgård (ved Høegh Guldbergs Allé), ligesom børn – der følges med voksne – må fiske i søens sydvestlige ende. Endelig må alle fiske i Dollerup Mølledam (25). De heldige fanger ørreder. Der er 14 fiskearter i søen, men især de store søørreder, der har gydepladser i bække og kilder, er populære fangster blandt lystfiskere, der også fanger gedder og aborrer. Bestanden af søørreder har dog i en årrække (2013) været på et meget lavt niveau.
Tag madkurven med og slå jer ned nær Dollerup Ishus eller i det område, der kaldes Dollerup Opholdsareal – tæt på kiosken. Her er der en enestående udsigt til søen.
Skovene ved Hald Sø er meget populære blandt Mountainbike-ryttere. Der er anlagt udfordrende ruter mange steder, fx i Viborg Plantage, i skoven nord for Bækkelund og på Stanghede. Vis hensyn – der er nemlig også masser af vandrere, løbere og børnefamilier på stierne. Undgå cykling på de afmærkede vandreruter og i særdeleshed i Troldeslugten, på søstien syd for Niels Bugges Kro, på søstien på Inderøen og på stierne tættest på Hald Ege. Undgå især cykling på jordstier i våde perioder, hvor stierne hurtigt bliver kørt op, så færdsel umuliggøres for andre brugere.
Med hund i naturen
Hunde skal være i snor ved Hald Sø, det er af hensyn til vildtet og de andre gæster.
Læs mere om hund i naturen
Der er en række ridestier ved Hald Sø, samt fri ridning inden for indhegningen på Stanghede. Pas dog på de mange gamle skyttehuller. Ridning er tilladt efter reglerne i naturbeskyttelsesloven, hvilket vil sige, at man må ride over alt, blot ikke i de indhegnede beplantninger. Du behøver ikke at have et ridekort.
Læs mere om ridning i naturen
Mere om Hald Sø:
Kort med seværdigheder Dyr og planter Året rundt Historie Praktisk
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden