da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da nn da da da da da da nb en als en da da da da da sv da fi da da da da nn sv da da da da nb nb da nb da da da de da da en da da it sv da da da da da da da da da da da de en da nn da da da da da da da da da da da en da da da sv da da nb en als en da da da da da sv da fi da da da da nn sv da da da da nb nb da nb da da da de da da en da da it sv da da da da da da da da da da da da da da da da da nn da da da da da da da da da da da da da da da da it da da da da ja da da nb da da da da fr en fr en fr fr nl fr fr en da da en da de id da sv da en da de da en en en fr fr fr fr fr fr fr en en fr fr en da da da da da als da da da da de da da nn da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv en en da da da sv da de nl da es en br en da da fr de ca de es fr fr da fr de ca en fr en fr da fr de fr en tr en fr da fr de fr en es fr fr da fr de fr en sv fr fr da fr de fr en nb it fr da fr de fr es war en fr da fr de fr es nb en fr da fr de fr en tr en fr da fr de fr fr tr en fr da fr de fr fr hu en fr da fr de fr it tr en fr da en da da nl da es en da da da id de da de de ja fr en fr de da de en ba fr vi fr de da de fr my fr vi fr de da de it en fr vi fr de da de en war fr da fr de da de en sv fr en fr de da de fr da fr nb fr de da de de da fr nb fr de da de pt en fr en fr de da de en eo en pl fr de da de ru ru fr en fr de da de en da fr nb fr de da fr en nl fr en fr de da fr de war fr en fr de da fr de en fr nb fr de da fr fr da fr en fr de da fr fr da fr en fr de da fr it en fr nb fr de da fr en hu fr vi fr de da fr es da fr en fr de da fr en fr fr tr fr de da fr en en fr nb fr de da fr ja tr fr en fr da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Sådan kommer du med input
Strandengene har national værdi og prioriteres højt i dette område. Ligeledes er der landskabelige værdier i samspillet mellem skov og fjord, der vil blive taget vare på ved driften i den kommende planperiode. Skovdyrkningsmæssigt ligger området middel for enheden, og der er ikke større planer i den kommende periode inden for dette emne. For Mosemark er det fortsat produktionen af skovfrø, der har højest vægt i den kommende periode.
På Hønsehalsen er der et projekt om græsning af hele halsen som et samlet græsningsområde/græsningsskovsområde. Projektet er en del af et større biodiversitets projekt som er gennemført for Naturstyrelsen i 2013.
Kortet viser de mest markante ændringer.
I Hønsehals Skov laves et mindre kig ved den stejle skrænt ved foden af Hønsehalsen og for enden af Hønsehalsen ryddes bevoksninger af østrigsk fyr, som fremstår meget dominerende såvel fra land- som søsiden (afd. 369b). Arealerne konverteres sammen med det øvrige projekt til lysåben græsningsskov.
Kortet viser den langsigtede landskabsplan.
Hønsehals Skov ligger i Natura 2000 område, hvor der er udpeget egeskov på mere eller mindre rig jordbund (9160). I overensstemmelse hermed er på de lavere liggende arealer udlagt den langsigtede skovudviklingstype eg med skovfyr. I den udlagte SUT 11 i den nordlige del af Hønsehals vil der blive taget hensyn til habitatnaturtypen 9160 eg, Ellers er det de udlagte SUT ‘er der vil være retningsgivende for det fremtidige træartsvalg. På Hønsehals udlægges dele af skoven som græsningsskov. For Bognæs søges de gamle nåletræsbevoksninger i videst muligt omfang forynget under skærm eventuelt med indplantning af bøg. Træproduktionen i den sydlige del er helt underordnet, og der bygges alene på den naturlige foryngelse.
Kortet viser den langsigtede skovudviklingsplan.
De lysåbne naturtyper plejes fortsat overvejende ved afgræsning. Der foretages supplerende rydning af uønsket opvækst; jf. Natura 2000 plejeplanen. Invasive planter bekæmpes i alle 3 skove.
Hele "Hønsehalsen" udlægges som et stort græsningslandskab bestående af enge, strandenge, moser og græsningsskov. Der foretages rydning af ikke hjemmehørende nåletræer arter samt tynding af øvrige bevoksninger med henblik på lysåben græsningsskov. De mere lysåbne biotoper vil være til gavn for orkideer generelt, men især vil der være fokus på Langakset trådspore som er fokus art på naboarealet.
Bilag med oversigt over naturarealer og plejetiltag kan findes her (pdf)
1.5 Plejetiltag for kulturmiljøet
Den hidtidige pleje af fortidsminderne i skovene på Tuse Næs fortsættes
Bilag medplejeplan for fortidsminder på alle arealerne kan findes her (pdf)
De tre skove er så små, at en zonering med alle zonetyper i de enkelte skove ikke er hensigtsmæssig. Da de tre skove ligger med kort afstand, giver det bedre forhold for såvel publikum som natur, at fortsætte den hidtidige praksis med at samle faciliteterne i Bognæs Skov.
I Bognæs skov vil der løbende ske en vurdering af behovet for at udvikle faciliteterne. For nuværende vurderes det, at udbuddet i vid udstrækning tilgodeser behovene i skoven. Der vil derfor i denne planperiode primært blive satset på at vedligeholde nuværende faciliteter i god stand. Der udlægges ikke ridespor i Bognæs, da der henvises til Mosemark Skov. Bognæs Skov udlægges som facilitetszone i den østlige del af skoven omkring lejrpladsen og hundeskoven og friluftszone i den vestlige del af skoven.
I Mosemark Skov bibeholdes stier for gående og ridestierne holdes i god stand, men egentlige faciliteter henlægges til Bognæs Skov. Hele Mosemark Skov udpeges som Friluftszone.
I Hønsehals udlægges hele skoven som stillezone af hensyn den stille skovgæst, der ønsker fred og ro.
De tre skove ligger på halvøen Tuse Næs i Isefjorden nord for Holbæk. De tre skove ligger på god og frodig jord. Hønsehals er delt i den nordlige del, der er produktionsskov, og den sydlige del, der består af ca. lige dele strandenge og ekstensivt drevet skov. Bognæs skov og Hønsehals er erhvervet i 1983. Mosemark skov ligger isoleret i forhold til større skove og jorden blev primært erhvervet for at kunne anvendes til frøproduktion.
Kortet viser naturtyper og arealanvendelse.
Arealsammenstilling hhv. for skovarealer og lysåbne naturarealer:
3 Ask og ær
Skovene på Tuse Næs befinder sig væsentligst i det kuperede morænelandskab. Jorden veksler mellem den relativt næringsrige lerede jordbund i den sydlige del af Bognæs skov, som er velegnet til løvskov, og den mere sandede bund i Hønsehals skov. Den sydligste del af Hønsehals skov ligger på hævet havbund.
Et jævnt morænelandskab, med undtagelse af de smukke skrænter ved Hønsehals Skov. Det marine forland giver et enestående landskab, med skoven der strækker sig ned mod havet. Den unge bynære skov Mosemark Skov, er som mange andre skovrejsningsområder forsat noget tæt, men vil på sigt blive mere lysåben og få "gammel skov" præg over tid. Mosemark skovs noget "kantede" præg skyldes dens funktion som frøavlsskov.
Bognæs skov er overtaget af staten i starten af 1980´erne, hvor store dele henlå utilplantet efter 1967 stormen. Der er etableret vellykkede ege- og bøgebevoksninger, men kulturetablering efter ren-afdrift er vanskelig på grund af ukrudtstrykket og kræver altid hegning mod råvildt. Den centrale del af skoven består af moden rødgran og skovfyr. Henset til vanskelighederne med kulturetablering tilstræbes foryngelse under skærm i videst muligt omfang. Skoven ligger i Natura 2000 område, hvor der er udpeget egeskov på mere eller mindre rig jordbund (9160). I overensstemmelse hermed er på de lavere liggende arealer udlagt den langsigtede skovudviklingstype eg med skovfyr og lærk, mens bøg med douglasgran og lærk er udlagt på de mere kuperede dele mod vest.
Hønsehals skov består i den kuperede nordlige del af mange træarter i relativt små bevoksninger. Erfaringerne er som i Bognæs skov, at kulturetablering er vanskelig og kræver hegning. Den langsigtede skovudviklingstype er bøg. I den sydlige halvdel, som ligger på marint sand, består skoven af fyr (skovfyr og østrigsk fyr), eg og birk omgivet af store græsningsarealer. Træproduktionen i den sydlige del er helt underordnet, og der bygges alene på den naturlige foryngelse. Den langsigtede skovudviklingstype er eg med skovfyr og lærk.
Mosemark skov er tilplantet i starten af 1990´erne med henblik på frøplantage. Denne funktion opretholdes, og skovdriften bestemmes alene af disse hensyn.
Kortet viser særligt beskyttet skov.
Hønsehals Skov rummer betydelige arealer med strandenge, ferske enge og rigkær. I Bognæs Skov findes et enkelt areal med strandeng.
Disse lysåbne naturarealer er særdeles artsrige botaniske lokaliteter. De afgræssede enge er qua deres kystnærhed også værdifulde for vandfugle.
Skovene på Tuse Næs rummer som de øvrige skove omkring Issefjorden en del spor fra fortiden. Særegne er Nykilde Brønd og køkkenmøddingen i Hønsehals, samt "Alterstenen" i Bognæs Skov.
De tre skove på Tuse Næs er beliggende med ca. 15 km fra Holbæk. De tilbyder stor variation og forskellige tilbud for publikum og udnyttes derfor forskelligt af forskellige typer publikum.
Bognæs Skov er velbesøgt af publikum. Både de lokale beboere, beboere fra det tilgrænsende sommerhusområde og besøgende fra oplandet, kommer for at gå en tur i skoven, lufte hunden eller spise madpakken ved et af bord- og bænkesættene med udsigt over vandet. Gennem årene er faciliteterne udbygget, så der i dag er et velfungerende stisystem, hundeskov, lejrplads med bålplads og flere bord- og bænkesæt.
Mosemark Skov har ikke de store anlæg udover stisystemer og ridesti. Mosemark besøges i moderat omfang af publikum.
Hønsehals er gammel B-skov og indeholder ikke nogen faciliteter for friluftsliv udover P-plads og umarkerede stier. Hønsehals anvendes kun meget begrænset af publikum, men er et fint tilbud til den del af publikum, der ønsker en stille naturoplevelse.
3.1 Natura 2000 udpegninger
Hønsehals skov er en del af Natura 2000 område nr. 155 Udby Vig.
Bognæs skov er en del af Natura 2000 område nr. 155 Udby Vig.
Natura 2000-plan nr. 155 Udby Vig
3.2 § 3 områder
Området omfatter især store arealer med §3 strandeng. Derudover findes også andre §3 beskyttede naturtyper.
3.3 Regionale udviklingsplaner og kommuneplaner
Der foreligger igen udviklingsplaner eller kommuneplaner for områderne.
3.4 Fredninger og vildtreservater
Afdeling 363 og 366 i Hønsehals er omfattet af fredningen "Udby vig, Tuse Næs", reg.nr. 07899.00, FN-kendelse af 18/2 1997. Fredningen omfatter også 375 i Bognæs.
Formålet med fredningen er at sikre områdets engarealer, at sikre at hele området forbliver åbent, at give mulighed for, at områdets naturhistoriske herunder botaniske, geologiske og landskabelige værdier vedligeholdes og forbedres, og at give offentligheden mulighed for landskabelige og naturmæssige oplevelser af det fredede område.
Fredningen er i en status quo-fredning
Hønsehals Skov ligger i et område med almindelige drikkevandsinteresser.
Bognæs skov ligger i et område med almindelige drikkevandsinteresser.
Mosemark skov ligger i et område med almindelige drikkevandsinteresser.
Den nordlige del af Hønsehals og størstedelen af Bognæs Skov er råstofinteresseområde.
Urørt skov år 1994
Urørt skov år 1994
Urørt skov år 1994
Urørt skov år 1994
Urørt skov år 1994
Urørt skov år 1994
Urørt skov år 1994
Urørt skov år 1994
Urørt skov år 2000
Urørt skov år 2000
Urørt skov år 2000
Urørt skov år 2000
Hele "Hønsehalsen" udlægges som et stort græsningslandskab bestående af enge, strandenge, moser og græsningsskov.
3.8 Frøavlsbevoksninger og forsøgsarealer
Hvad er en driftsplan?
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden