sv da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nn sv da da da sv de da da en da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da sv de en da da da da da sl de en en es hbs_lat de hbs_lat en es fr nb en hbs_lat en fr nb pt fr sl pt en en en en en fi hbs_lat en en it en hbs_lat en en en it pl en hbs_lat en hbs_lat en en en en da da da da fr es pt fr kw es ceb hbs_lat en pt pt hbs_lat ko en en en en it de fr war en vi fr fr sv en la war kw es ceb hbs_lat it de de da da da de eu en en de en de en en eu de en pl en en en en en de en en en en da da de en it en en nb en hbs_lat da da da hbs_lat da da en en en hbs_lat da da da sv hbs_lat ca en da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Mavesår - Find information på Medicin.dk
Tema: Undgå fejl med medicin
Læs om typiske fejl med medicin, og hvad du selv kan gøre for at undgå dem
Mavesår er et sår i mavesækken (ulcus ventriculi) eller i tolvfingertarmen (ulcus duodeni).
Det typiske symptom er, at du har sviende eller knugende smerter i den øverste del af maven (dyspepsi), men symptomerne kan være svage og ukarakteristiske. Som regel forvinder eller aftager smerterne og ubehaget, når du får noget at spise, fordi maden neutraliserer mavesyren. Men måltidet stimulerer samtidig syreproduktionen, og derfor er smerterne ofte stærkest, en times tid efter at du har spist. Større sår kan bløde - det kan vise sig ved, at du får sort afføring eller kaster blod op.
Mavesår kan i de fleste tilfælde helbredes, hvis det bliver behandlet, og hvis årsagen til mavesåret bliver fjernet. Et ubehandlet mavesår kan føre til forsnævringer i den nederste del af maven eller tolvfingertarmen. Ligger såret oven i et blodkar, kan man få blødninger, og i sjældne tilfælde kan der gå hul på maven eller tolvfingertarmen.
Alle kan få mavesår, men i Danmark forekommer det mest hos ældre mænd.
Hvad er årsagen til mavesår?
Normalt er mavesækkens slimhinde modstandsdygtig over for mavesyren. Men hvis din mavesæk bliver svækket, kan mavesyren ætse slimhinden og fremkalde et sår.
Den mest almindelige årsag er betændelse i slimhinden med bakterien Helicobacter pylori, som du er blevet smittet med i barndommen. Denne bakterie kan trives i mavesækken til trods for den stærke mavesyre. Mange har helicobacter-bakterien i mavesækken hele livet, uden at de mærker noget til den. Det er kun ca. 15 ud af 100, som har bakterien i maven, som får mavesår.
I Danmark har den almindelige hygiejne igennem flere år været så god, at næsten ingen smittes i barndommen. Helicobacter er derfor ved at forsvinde som årsag til mavesår.
Du kan også få mavesår af at tage visse lægemidler mod led- og muskelsmerter, fx gigtmedicin af NSAID-typen. Tobaksrygning øger din tilbøjelighed til at udvikle mavesår, mens intet tyder på, at en bestemt kost eller alkohol kan give mavesår. At stress skulle give mavesår, er der heller intet, der tyder på.
Selv om du har symptomer, som virker typiske for mavesår, kan lægen ikke stille diagnosen med sikkerhed uden at undersøge din mavesæk. Ved en gastroskopi fører lægen en mavekikkert ned gennem dit spiserør. Igennem kikkerten kan lægen tydeligt se mavesækkens og tolvfingertarmens slimhinde. Samtidig kan lægen tage en lille vævsprøve ( tarmbiopsi) til nærmere undersøgelse.
Hvis mavesåret skyldes, at du har bakterien Helicobacter pylori, kan lægen påvise dette ved forskellige undersøgelser:
ved at undersøge vævsprøven (biopsi) fra mavesækkens slimhinde
ved at tage en blodprøve og undersøge den for, om den indeholder antistoffer mod bakterien (en såkaldt seroprøve)
ved at undersøge en afføringsprøve for forekomst af protein fra bakterien (antigen-test)
ved at foretage en "pusteprøve", hvor patienten synker en uskadelig mængde radioaktivt mærket urinstof. Hvis bakterien er til stede, vil urinstoffet blive nedbrudt til radioaktivt mærket kuldioxid, som kan måles i udåndingsluften.
Som regel skal du ikke komme til kontrolundersøgelse, når du er blevet færdigbehandlet for mavesår. Hvis dine mavesmerter kommer igen senere, skal du kontakte lægen.
Specielle forhold hos børn
Børn kan få mavesår, men det er sjældent.
Gamle dages kostråd har ingen virkning. Mavesår bør behandles med medicin, der nedsætter mængden af mavesyre.
De sår, der skyldes, at du har en infektion med Helicobacter pylori, kommer dog igen, når du holder op med at tage medicinen. Det kan forhindres ved, at infektionen bliver behandlet med en kombination af antibiotika og midler, som nedsætter syreproduktionen. Du skal have antibiotika i mindst 7 dage. På den måde bliver 9 ud af 10 helbredt for mavesåret.
Skyldes dit mavesår, at du tager gigtmedicin af NSAID-typen, skal du behandles med syrehæmmende medicin og helst holde op med at tage medicinen eller skifte til en gigtmedicin, der har færre bivirkninger.
Syreproduktionen i mavesækken kan nedsættes med forskellige midler. Til behandling af mavesår vælges oftest en syrepumpehæmmer eller en H2-blokker.
Hvis bakterien Helicobacter pylori er til stede i maven, giver man hyppigst en syrepumpehæmmer sammen med to af følgende antibiotika:
amoxicillin (et bredspektret penicillin)
Syrepumpehæmmere virker ved at blokere de syreproducerende celler i mavesækken. Disse celler bliver derved ude af stand til at pumpe mavesyre ind i mavesækken, fx ved mavesår eller sure opstød.
Amoxicillin, ampicillin og pivampicillin er bredspektrede penicilliner, som virker på mange bakterietyper. Risikoen for, at bakterierne udvikler resistens, er derfor større her end ved de smalspektrede penicilliner. Midlerne virker på de samme typer bakterier som de smalspektrede penicilliner, men har derudover virkning på en del andre bakterietyper.
Makroliderne virker på stort set de samme bakterietyper som smalspektrede penicilliner. De bruges ved penicillinallergi. De er også virksomme mod klamydia og gonoré, mycoplasma- og legionellabakterier og mod de bakterier, som giver kighoste eller bumser.
Dalacin® hårde kapsler og injektionsvæske, opl.
Dalacin C hårde kapsler
Virker på bakterier som lever i iltfattige omgivelser (anaerobe). Disse bakterier er til stede i stort antal ved fx rodbetændelse i tænderne.
Flagyl® filmovertrukne tabletter og oral suspension
Metronidazol "Actavis" filmovertrukne tabletter og suppositorier
Andre midler mod mavesår og spiserørskatar
Ann Merete Møller (Forfatter)
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø