nb da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da nn da da da da da nb en als da en da da sv da it en da da da da da da da da da da da da de en da nn da da da da da da da da da da da en da da sv nb da nb en als da en da da sv da it en da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da nb ca da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da th da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nl da da da fr da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Kilderne, Ballesbækgård og Kollemorten; Skov nr. 402, Kort nr. 8 + 9
Områderne dækker samlet 446,8 ha. Kilderne ligger omkring hovedvandskellet vest for hovedvej A13 mellem Nørre Snede og Tørring og langs de øvre løb af såvel Skjernåen og Gudenåen. Ballesbækgård ligger langs sydkanten af Rørbæk Sø, der er en tunneldalssø. Skjernåens øvre løb løber også i bunden af en tunneldal.
Området er geologisk interessant ved, at tunneldalssystemet ikke blot gennemskærer den kvartære, men også denne øverste del af de miocæne sandaflejringer i den tertiære undergrund. En del af området ligger i det tilgrænsende stærkt kuperede morænelandskab syd for tunneldalen med højder over 120 m. Området tilhører delområdet Kulsø-Rørbæk Sø (165n) under det Midtjyske Søhøjland (Nationalt Geologiske Interesseområde nr. 165). Jordbunden inden for området består overvejende af sand og grus aflejret dels af isen og dels af smeltevand i tunneldalen. Jorden er middelstærkt udvasket ofte med podsoldannelse.
Karakteristisk for områderne er den kraftige koncentration af kilder og væld. Deres store antal danner grundlaget for åernes hastigt stigende vandføring snart efter udspringene. Kilder og væld er af biologisk interesse på grund af deres specielle fauna og flora, der endvidere udviser ret stærk variation mellem områdets forskellige lokaliteter. Områderne præges af åbne biotoper såsom moser, græsarealer og heder.
Tidligere lå det kuperede terræn hen som et øde hedelandskab med spredte egekrat. Omfattende opdyrkning og tilplantning med frem for alt nåletræ har i tidens løb ændret områderne, selvom de stadig er præget af hede- og egekrat.
Områderne er med deres mange og store natur- og kulturhistoriske værdier af national interesse. Dette har betydet, at der igennem de seneste 100 år har været udvist flere fredningstiltag. Samtidig har det været bestemmende for statens opkøb igennem de senere årtier.
På det statsejede areal hviler i dag således 2 store fredninger;
" Registreringsnummer 5809.00  Status quo landskabsfredning med plejeadgang af 28. oktober 1980 om fredning af Gudenåens øvre løb og ådal.
" Registreringsnummer 7869.00 Fredning af 27. september 1996 af landskabet omkring Hærvejen og Rørbæk Sø.
(ved en fejl er kortene påtrykt fredningsnummer 7886.00, selvom fredningen er arkiveret under 7869.00)
Naturskovsudpegningen har driftsforeskrifter for såvel Kilderne som for Kollemorten og Ballesbækgård.
Egeskoven i afdeling 801e og 802 e+f skal drives i plukhugst. Skoven beklæder sider og bund i Baldersbækkens kløft, og er med den beskyttede beliggenhed og gode vandtilgang noget frodigere end gennemsnittet for egnen.
Kilderne: I afdelingerne 803 - 809, 810o, 811 - 814 og 818 er løvskov/egekrat underlagt krav om stævning eller plukhugst. Opdelingen er ikke udtryk for en præcis fastlæggelse af, hvor den enkelte type driftsform skal foregå. Området skal tværtimod ses som en helhed, og der skal tilstræbes en varierende mosaik i tid og rum af de gamle driftsformer, hvilket ikke præcist kan fastlægges i dag. Der forventes at blive ca. 26 ha stævningsskov og ca 20 ha plukhugstskov. Afdeling 812 overgår efter endelig fjernelse af nåletræsislættet (færdigt om ca. 20 år) til urørt skov. En stor del af arealerne i Kilderne søges græsset ekstensivt gerne på længere sigt i en eller få meget store folde. Målet er således et åbent overdrevs-/egekratlandskab med en skiftende mosaik af driftsformer.
Kollemorten: Målet er en demonstrationsskov med forholdsvis intensiv formidling af forskellige driftsformer i egekrat. Afdeling 828 er således opdelt i fire "forsøgsområder" med hver sin fremtidige drift:
828 a+g:                    Urørt skov
828 d, e, f, h og k:     Græsningsskov
I det urørte parti er granerne fjernet. Herefter må gran løbende fjernes som pleje. Granerne i 828 e+j fjernes i perioden. Løvtræindblanding fremmes. I græsningsskoven må der stævnes partier, ligesom der tidvis må forekomme græsning i de øvrige dele af krattet.
Kulturtabellen for området er således domineret af konverteringen fra rødgran til eg og åbne områder.
Områderne indgik ikke i Niels Ehlers Kochs undersøgelse Skov og Folk i 1980 men såvel Ballesbækgård som Kilderne er meget besøgt. Områderne ved Ballesbækgård, der er erhvervet netop med henblik på rekreativt brug, indeholder ud over P-plads både bålplads og primitiv lejrplads samt et ubemandet besøgscenter. I perioden anlægges en foreløbig handicapsti i området. Ved Kilderne findes flere P-pladser samt en primitiv lejrplads syd for Koutrupgård - distriktets naturskole. Kun Kollemorten er endnu forholdsvis uformidlet, men som nævnt skal forsøget med gamle driftsformer formidles. Dette kunne eventuelt tage form af en mindre afmærket vandrerute, hvorved der opsættes informationstavler.
Der er i 1993 udgivet en vandretursfolder for Kilderne "Gudenåens og Skjernåens kilder" ligesom distriktet i 1996 har udgivet folderen "Ballesbækgård ved Rørbæk Sø".
Området er relativt rigt på fortidsminder - Hærvejen, hulveje, gravhøje, volde, bopladser og en stenkiste.
På langts størstedelen af arealerne drives ikke jagt. Fiskeriet på ½ km søbred ved Ballesbækgård er frit.
Området er en del af EF-habitatområde nr. 65.
" Fortsatte erhvervelser primært mellem afdelingerne 812 og 817, vest, nord og øst for afdeling 819 samt i eksisterende egekrat med henblik på at sikre/genoprette områdets natur-, kultur- og friluftsmæssige interesser.
Plejeplan for Kildernes, Ballesbækgårds og Kollemortens naturområder
Størstedelen af Kilderne, Ballesbækgård og Kollemorten (321,7 ha) ligger inden for fredningen af landskabet omkring Hærvejen og Rørbæk Sø (Naturklagenævnets afgørelse af 27. september 1996 om fredning af landskabet omkring Hærvejen og Rørbæk Sø beliggende i Give, Nørre-Snede og Tørring-Uldum Kommuner, Vejle Amt (reg. nr. 7869.00 - på kortene dog noteret som 7886.00). I nævnte afgørelse findes de overordnede retningslinier for, hvilken tilstand de enkelte delarealer skal bevares i eller overgå til. De øvrige dele (afd. 815 - 827) er fredede efter Overfredningsnævnets kendelse af 28. oktober 1980 om fredning af Gudenåens kilder med omgivelser i Give og Tørring-Uldum kommuner, Vejle Amt (Reg. nr. 5809.00). Langt størstedelen af de ikke-skovbevoksede arealer er omfattede af Naturbeskyttelseslovens § 3 eller behandles således, at de på kortere eller længere sigt vokser sig ind i beskyttelsen. Af beskyttede naturtyper findes sammenlagt 286.4 ha, heraf 220.6 ha overdrev, 48,4 ha fersk eng, 15.7 ha mose og 1.7 ha sø, hvortil kommer ca. 7.5 km beskyttet vandløb. Det bemærkes, at væsentlige dele af overdrevsarealet endnu ikke kan betegnes som værende omfattet af Naturbeskyttelseslovens bestemmelser. Arealerne er besigtigede den 27.-28. maj 1997.
Afd. 801b og c, 802 c og d (ORE, i alt 9.4 ha)
§ 3-beskyttet overdrev. Dyrkningen af Ballesbækgårds jorder er ophørt omkring 1965, og de gamle magre og sandede agre er i dag græs- og lyngarealer med spredt bevoksning af eg, skovfyr, birk, gyvel og ene. Større partier med gammel, usædvanligt høj lyng under bortdøen. Floraen rummer bl.a. bølget bunke, hedelyng, håret høgeurt, røllike, kornet stenbræk, alm. syre, mark-frytle, blåhat, engelskgræs, ene-/hårspidset jomfruhårsmos, skorpelav og rensdyrlav. Området afgræsses med får.
Naturmæssig værdi: 2. Plejebehov: 2. Målsætning: Bevaring af overdrev under udvikling med større lyngpartier. Pleje: Fortsat fåregræsning suppleret med afbrænding/slåning af lyng.
Afd. 801d (ORE, 0.30 ha)
Lille skovlysning under tilgroning med birk og eg, ikke § 3-beskyttet.
Naturmæssig værdi: 3. Plejebehov: 3. Målsætning: Bevaring af skovlysning. Pleje: Rydning efter behov, eventuelt afgræsning (se afsluttende bem. vedr. Ballesbækgård).
Afd. 801g (ENG, 2.30 ha)
§ 3-beskyttet mosaik af overdrev, eng og mose. I vest et smalt overdrev med spredte eg og tjørn, flora af bl.a. katteskæg, røllike og hvid anemone. Rødel og tagrør ved søbredden. Ved bækkens udløb ellesump med bl.a. eng-kabbeleje og milturt. Øst for bækken lå et nu nedlagt dambrug, arealet er ret fugtigt med flora af bl.a. mose-bunke, kær-tidsel, eng-rørhvene, lyse- og knopsiv, alm. syre, nælde og hindbær. Der er sat hegn mod skellet i øst, men endnu ikke afgræsset.
Naturmæssig værdi: 2. Plejebehov: 2. Målsætning: Bevaring af overdrev og ellesump, retablering af eng.  Pleje: Græsning af overdrev og areal ved nedlagt dambrug, ellesumpen urørt.
Afd. 802b (ORE, 3.20 ha)
Ugræsset areal med bølget bunke, hundegræs og tykt mostæppe, ikke § 3-område.
Naturmæssig værdi: 3. Plejebehov: 2. Målsætning: Etablering af overdrev. Pleje: Medtages i græsningen.
Afd. 802j (MOS, 0.20 ha)
§ 3-beskyttet sø og mose. Lille sø ved Ballesbækgårds have omgivet af spredte birk og pil. I randen bredbladet dunhammer, lysesiv og kalmus.
Naturmæssig værdi: 3. Plejebehov: 4. Målsætning: Bevaring af sø og mose. Pleje: Ingen plejebehov.
Gudenåens og Skjern Ås kilder
Nedenfor gives en generel oversigt over den nuværende tilstand i og forskrifter for pleje og genopretning af de enkelte naturtyper i driftsplanperioden. Da det drejer sig om et meget stort antal litra med naturområder, som falder indenfor en række, ret ensartede kategorier, er det derimod ikke fundet hensigtsmæssigt at foretage en gennemgang af hvert enkelt delareal som for de øvrige skoves vedkommende.
Fredningen og de statslige opkøb har givet en enestående mulighed for at genskabe et varieret og dynamisk landskab. Et område, hvor de oprindelige natur- og kulturtyper uden skarpe skel udfylder hele landskabet i stedet for at ligge som isolerede øer i et intensivt udnyttet landskab. Det er et hovedformål for områdets drift, at udstrakte overgangszoner og dynamisk samspil mellem skov, krat, overdrev, eng, mose og ferske vande skal være fremherskende elementer.
Eksisterende overdrev og heder. Dele af området har været nogenlunde kontinuert græsset uden omlægning, gødskning og tilplantning m.v. i så lang tid, at der her findes en egentlig overdrevs-/hedevegetation bevaret. Selv om nogle af disse er domineret af hedelyng, er lyngen dog som regel et underordnet islæt, og det er derfor valgt at betegne disse arealer som overdrev under ét (arealkode ORE). Bølget bunke er den dominerende græsart og af karakteristiske arter, der indikerer gammelt overdrev eller hede, kan bl.a. nævnes: krat-fladbælg, lyng-snerre, alm. pimpinelle, mark-frytle, lav skorsonér, enebær, engelsk visse, hedelyng, blåbær, tyttebær, revling, gråris, bæger- og rensdyrlav .
Overdrev under etablering. Størstedelen af arealet med vedvarende græs på relativt tør bund er etableret efter statens erhvervelse. Dette drives nu med græsning (og eventuelt græsslæt) uden gødskning, sprøjtning og omlægning. Undtaget herfra er dog tyrefolden i afd. 817g (5.20 ha), hvor det af praktiske hensyn er nødvendigt med moderat omlægning og gødskning. Det er ønsket og hensigten på alle øvrige arealer, at der skal ske en udvikling i retning mod overdrev/hede, efterhånden som jordbundens næringsstofpulje formindskes og et mere varieret plante- og dyreliv knyttet til tør og mager jordbund indfinder sig. Afhængigt af den forløbne tid, af den forudgående arealanvendelse - som kan have været alm. agerjord, gødsket græsmark eller plantage - og af lokale jorbundsforhold, floraens spredningsmuligheder m.m., har udviklingen nået forskellige stadier. Hvor udviklingen er nået længst har der etableret sig en række arter, som er karakteristiske for opgivne, sandede agre, og som også findes på oprindelige overdrev og heder. Blandt disse kan bl.a. nævnes kornet stenbræk, knold-ranunkel, håret høgeurt, rødknæ, vellugtende gulaks, sand-star, rank forglemmigej, liden fugleklo, engelskgræs, hejrenæb, blød hejre og mosset hårspidset jomfruhår. Hertil kommer en række mere vidt udbredte arter tilknyttet relativt mager bund som f.eks. lancet-vejbred, alm. kongepen, blød storkenæb, vår-gæslingeblomst, prikbladet perikon, alm. stedmoderblomst og blåhat.
Hvor kulturpræget - især effekten af tidligere gødskning - er tydeligst, forekommer bl.a. mælkebøtte, vild kørvel, stor nælde, glat vejbred og butbladet skræppe.
Naturpleje og naturgenopretning: (Plejebehov: 2.) Overdrevsarealerne plejes primært ved græsning med kreaturer suppleret med fåregræsning af nogle af de mest lyngdominerede arealer. Der foretages ikke omlægning, sprøjtning eller tilsåning. Gødskning er ophørt ved planperiodens start (dog som nævnt med undtagelse af tyrefolden i 817g).
På de mest hedeprægede arealer, særligt afd. 806a som overvejende er lynghede, er lyngen gennemgående gammel og trænger til foryngelse. Målet er at opretholde en høj andel af hedelyng og andre dværgbuske i et varieret og mosaikagtigt mønster med lyng i alle aldre. Dette søges opnået ved pletvis afbrænding eller slåning af mindre partier ad gangen, således at lyngarealerne plejes i en 15-20 årig cyklus. For om nødvendigt at fremme lyngens spiring kan afbrænding/slåning eventuelt suppleres med let overfladisk jordbearbejdning.
Ved rydning af nåletræsplantager til etablering af overdrev/hede fjernes kvaset ved grønflisning for at reducere næringsstofpuljen mest muligt. Af landskabelige hensyn og for at fremme lyngspiring suppleres med stødrydning og/eller spadeharvning af plantefurer. Der foretages som nævnt ikke tilsåning, og når den naturligt indvandrede vegetation er passende veletableret, overgår arealet som hovedregel til afgræsning. Alternativt kan tidligere plantagearealer, særligt hvor de udvikler sig i retning mod hede, plejes ved rydning, afbrænding eller slåning. Der kan foretages midlertidig frahegning af dele af græssede arealer for at fremme etablering af spredte krat af eg m.v.
Ved retablering af overdrev på tidligere gødskede arealer (agerjord og græsmark) foretages der normalt slæt i en passende årrække for at nedbringe næringsmængden i jordbunden, og dermed fremme udviklingen af en overdrevs-/sandmarksflora. Uden en sådan indledende "udpining" vil de fleste tidligere agre blive præget af en triviel mælkebøtte/ kulturgræsflora. Herefter overgår arealerne normalt til græsning, eventuelt suppleret med enkelte slæt.
Ferske enge og moser
Langs både Skjern Å og Gudenåen findes sammenhængende strøg af enge og moser. Der må oprindeligt have været slået hø på næsten alle de lave arealer, og en del har herefter været kontinuert afgræsset til i dag. Andre dele, især de vådeste, er efterhånden gået helt ud af drift og blevet til mose og sumpskov, mens de tørrere dele af det gamle engareal ofte har været taget under plov. Desuden er nogle områder helt ændret ved tørvegravning, her findes der i dag sø eller sphagnummose, og endelig har der været anlagt dambrug.
Ved genoptagelse af græsning i moserne, eventuelt efter rydning af pilekrat m.v., ved sløjfning af dræn, ved overgang fra agerjord til vedvarende græs og ved nedlægning af dambrug er der efter statens erhvervelser i området ved at ske en genopretning af en stor del af det tidligere engareal. Fugtige arealer, hvor der sker sker afgræsning, betegnes som fersk eng (arealkode ENG), mens ikke-græssede arealer betegnes mose (arealkode MOS).
Vegetationen på engene veksler mellem overgangsfattigkær og overgangsrigkær og floraen rummer bl.a. kærpadderok, lyse- og knopsiv, mosebunke, hjertegræs,  knæbøjet rævehale, maj-gøgeurt, top-, grå, alm. og næb-star, smalbladet kæruld, tvebo og hyldebladet baldrian, alm. mjødurt, kærtidsel, eng-viol, alm. syre, eng- og vand-karse, engkabbeleje, kragefod, bukkeblad, tormentil, trævlekrone, eng-nellikerod, krybende læbeløs og sumpkællingetand.
Mosernes flora rummer en del af de samme arter suppleret med bl.a. tagrør, bredbladet dunhammer, blåtop og pors og med krat og skov af især pil, birk, bævreasp, eg og selvsået rødgran og bjergfyr. I afd. 811f lige syd for den store tørvegravssø, som er Skjern Ås udspring og i den sydlige ende af afd. 806g findes ekstremfattigkær overvejende udviklet som hængesækstilgroning af gamle tørvegrave. Floraen i disse rummer bl.a. tue- og smalbladet kæruld, benbræk, tranebær, revling, tyttebær, hede-, klokke- og rosmarinlyng,
filtknopmos og arter af jomfruhår og sphagnum.
Naturpleje: (Plejebehov: 2.) Engarealerne plejes helt overvejende ved sommergræsning med kreaturer eventuelt suppleret med rydning af især pileopvækst. Der foretages ikke omlægning, sprøjtning eller dræning. Gødskning er ophørt.
I moserne foretages der pleje af trævegetationen efter behov og under hensyntagen til bevaring af den nuværende variation fra åbne moser til sluttet sumpskov. Nåletræ fjernes dog helt. De værdifulde sphagnummoser med hængesæksvegetation friholdes helt for opvækst.
Engarealet kan udvides yderligere ved inddragelse af moser i græsningspleje i det omfang, der måtte opstå mulighed herfor. Det gælder særligt de spredtliggende sydlige arealer i afd. 821, 822 og 824.
Afd. 828 f (ORE, 4.90 ha), g (ORE, 3.80 ha), h (MOS, 0.90 ha) og k (SØ, 0.30 ha)
§ 3-beskyttet overdrev, mose og sø. Midt i området er der fire søer, imellem hvilke der findes ældre overdrev og mose. De tilgrænsende litra f og g (ORE) er dels nyudlagt græsmark, dels ryddet plantage (ikke § 3-område). I de tørre dele vokser bl.a. bølget bunke, hedelyng, mark-frytle, lyng-snerre, røllike og katteskæg. I de sure søer og moser vokser bl.a. pindsvineknop, liden siv, rundbladet soldug, tranebær, smalbladet kæruld, blåtop, lyse- og knopsiv. Den mindste sø er nygravet, de to søer som er angivet på kortet, har på forskellige tidspunkter været opgravet i randen.
Naturmæssig værdi: 2. Plejebehov: 2. Målsætning: Bevaring af mosaik af sø, mose og overdrev. Pleje: Tørre dele afgræsses fortsat, i våde dele ryddes opvækst efter behov.
Afd. 830a (ORE, 2,3 ha)
§ 3-beskyttet hede (bør således være HED). Bakket hede med krat af eg, bævreasp og ene. En strimmel rødgran mellem 830a og Lindet Kratvej er ryddet således, at der er skabt landskabelig sammenhæng med den private hede øst for vejen. Flora af bl.a. hedelyng, revling, blåbær, tyttebær, bølget bunke, sand-star, lyng-snerre og rensdyrlav.
Naturmæssig værdi: 2. Plejebehov: 3. Målsætning: Bevaring af hede med naturlige krat. Pleje: Fordelingen mellem åben hede og mere lukkede krat opretholdes omtrent som nu. Opvækst af nåletræ ryddes efter behov med undtagelse af ene og enkelte skovfyr.
Skjern Ås øvre løb (ca. 2 km)
Vandløb med oprindeligt noget reguleret forløb, som er ved at genvinde naturlig variation. God strøm med sandet til gruset bund, overvejende skygget af buske og høje urter. Vegetation af især smalbladet mærke. Fauna af ferskvandstangloppe, vårfluer, kvægmyg og enkelte arter af døgnfluer/slørvinger. Af fisk er registreret bækørred, regnbueørred og trepigget hundestejle. Forureningsgrad I-II.
Målsætning i følge Vejle Amt, Regionplan 1997-2009: Gyde- og yngelopvækstområde for laksefisk (B1).
Vandløbspleje: Ingen behov for grødeskæring, vandløbsbredderne holdes fortsat frahegnet.
Ballesbæk (ca. 0.5 km)
Naturlig skovbæk med fast sandet til stenet bund, frisk strøm og optimale fysiske forhold. Bækken løber i en dyb kløft omgivet af skyggende løvskov. Fauna med slørvinger og ferskvandstanglopper. Forureningsgrad I-II. Nær udløbet er der nedlagt et dambrug.
Lille, ustabil bækørredbestand, trepigget hundestejle. Isfugl observeret ved bækken.
Målsætning i følge Vejle Amt, Regionplan 1997-2009: Biologisk værdifuldt vandløb med generel målsætning om naturligt dyre- og planteliv (B0).
Gudenåens kilder og øvre løb (ca. 5 km)
I gudenåens kilder findes en fauna med mange arter af døgnfluer, slørvinger, vårfluer og kvægmyg, som er karakteristiske for rene kilder og kildebække. I selve udspringet findes den sjældne fimreorm Polycelis felina. Kildernes og det øvre løbs vegetation består især af smalbladet mærke med bl.a. vandkarse, vandstjerne, bækarve, sump-fladstjerne, eng-kabbeleje, kragefod, sump-forglemmigej, smalbladet ærenpris og vand-snerre. Følgende fiskearter er registreret: bækørred, stalling, regnbueørred, elritse, finnestribet ferskvandsulk (formentlig tilfældig udsat), knude, ål, gedde, aborre, tre- og nipigget hundestejle og bæklampret. Forureningsgrad I i kilder og den øvre del af hovedløbet, i øvrigt I-II og II.
Der er foretaget restaurering af den øvre del af Gudenåens løb, hvorved åen er lagt tilbage i sine gamle slyngninger. Desuden er dambruget ved tilløbet fra Sdr.-Tinnet blevet nedlagt. Åen har dog stadig en ret blød og ustabil sandbund.
Målsætning: i følge Vejle Amt, Regionplan 1997-2009: Særligt naturvidenskabeligt interesseområde (målsætning A) i hovedløbet og i tilløb fra Nr.-Tinnet. Biologisk værdifuldt vandløb uden fiskeinteresser (målsætning B0) i tilløb fra Hage og øvre del af tilløb fra Sdr.-Tinnet.
Gyde- og yngelopvækstområde for laksefisk (målsætning B1) i nedre del af tilløb fra Sdr.-Tinnet. Vandløbspleje: Der bør overvejes udlægning af gydegrus og eventuelt etablering af sandfang.
Vandløbsbredderne holdes fortsat frahegnet.
Endvidere er der i afd. 824 på Gudenåens vestside flere §3-beskyttede vandløb (ikke målsatte).
Cirkulære om sikring af bæredygtigt træ
Du kan købe brænde i Naturstyrelsens online Netbutik.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden