da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da da en da da da da da da da en tr hbs_lat tr eo da da cs sv da hbs_lat fr de da da da da da da da nn eo da da da da de sv da da da en da de es da da en da sv da da da da en da da da da da en en da en it da en da da da en da da da da da da da en da da da da da da en en en da da en da da en da da da en da da da da da da da da da da da en da da da da da da en da da da da da da nb nb nb en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Lumbalpunktur - Find information på Medicin.dk
Måling af lungefunktion ved astma og KOL
Måling af nitrogenoxid (NO) i udåndingsluften
Podning eller celleskrab fra sår og slimhinder
Røntgen af knogler og led
Hvorfor skal jeg have denne undersøgelse?
Lumbalpunktur anvendes, hvis lægen vil undersøge væsken inde i din rygmarv (cerebro-spinalvæsken). Det kan hjælpe til at stille den rigtige diagnose eller vurdere, om en sygdom har spredt sig til hjernen eller rygmarven.
Eksempler på situationer, hvor du kan få foretaget en lumbalpunktur. Fx ved mistanke om:
Infektion i hjernen, fx meningitis, syfilis eller neuroborreliose efter et flåt bid
At en kræftsygdom har spredt sig til hjernehinderne (fx lymfekræft)
En række autoimmune sygdomme, fx Guillan-Barres sygdom eller autoimmun encephalitis
Kroniske hjernesygdomme, fx dissemineret sklerose og Alzheimers sygdom
I forbindelse med visse former for lokalbedøvelse, fx rygmarvsbedøvelse og visse røntgenundersøgelser, hvor der indgives kontraststof (myelografi), vil du også få en lumbalpunktur.
Hvad er en lumbalpunktur?
Spinalvæsken er den væske, der ligger rundt om og beskytter hjernen og rygmarven. Spinalvæsken er afgrænset af hjernehinderne.
Lumbalpunktur er en procedure, hvor man "punkterer" brusken i rygraden og tapper lidt spinalvæske, som bruges til at stille en korrekt diagnose.
Hvad kan undersøgelsen vise?
Den normale spinalvæske er klar som vand, indeholder ingen eller meget få hvide blodlegemer, og har et lavt indhold af protein (æggehvidestof). Væsken har et indhold af glukose (sukker), som svarer til mindst 2/3 af indholdet af glukose i blodet.
Ved infektion findes typisk et højere antal hvide blodlegemer. Typen af celler og forandringer i indholdet af protein og glukose kan hjælpe lægen til at afgøre, om det drejer sig om en bakterie- eller en virusinfektion.
Ved meningitis med bakterier er der ofte mange celler af typen granulocytter samt højt indhold af protein og lavt indhold af glukose.
Ved virusinfektion er der typisk mange celler af typen lymfocytter, normalt indhold af protein og normalt indhold af glukose.
Ved virusinfektion i selve hjernen (encephalitis) ligner celleforandringerne dem, der ses ved virus meningitis, men proteinindholdet kan være forhøjet. Det vigtigste er, at de to former for virusinfektion har helt forskellige symptomer og helt forskellige forløb.
Ved nogle sygdomme kan påvises særlige proteiner eller stoffer, de kaldes markører.
Ved hjerneblødning kan der findes røde blodlegemer i cerebrospinalvæsken.
Ved mistanke om Borrelia eller syfilis i nervesystemet vil mængden af antistoffer mod disse bakterier være højere i spinalvæsken end i blodet.
Undersøgelsen foregår på hospital. Lumbalpunktur gennemføres som regel uden lokalbedøvelse.
I forbindelse med undersøgelsen skal du enten sidde op med ryggen foroverbøjet, eller ligge på siden. Inden undersøgelsen vaskes og desinficeres huden omkring indstiksstedet.
Den lange og tynde kanyle føres gennem huden, mellem to ryghvirvler og ind i spinalkanalen.
Hos en slank voksen er der 5-6 cm fra huden til spinalkanalen. Indstiksstedet svarer til mellemrummet mellem de to ryghvirvler i lænden, der ligger i højde med hoftekammen.
Ved at vælge dette indstikssted undgår man at skade rygmarven.
Når kanylespidsen ligger i væskerummet, vil spinalvæsken langsomt af sig selv dryppe ud af kanylen og blive opsamlet i glas til de diagnostiske undersøgelser. Der udtømmes typisk 5-10 ml væske.
Hvor lang tid tager undersøgelsen?
Det tager 10-30 minutter.
Du vil kunne mærke stikket, men sædvanligvis gør det ikke meget ondt. Det kan ske, at kanylen i første omgang rammer en nerve med det resultat, at du kan opleve smerter, der stråler ned i benet.
Er der noget, jeg skal passe på med bagefter?
I de fleste tilfælde vil du kunne rejse dig og gå rundt lige efter undersøgelsen.
Den hyppigste bivirkning er kortvarig hovedpine. Hos enkelte varer hovedpinen flere dage og er karakteristisk ved, at den forværres ved overgang fra liggende til siddende eller stående stilling, og lindres i hvile. Denne form for hovedpine er hyppigst, hvis der har været anvendt en relativ tyk nål, som man gør ved mistanke om bakteriel meningitis.
Hovedpinen behandles med smertestillende medicin, fx paracetamol og hvile, og det er vigtigt at drikke rigeligt væske. Man mener, at denne form for hovedpine skyldes, at der siver spinalvæske ud fra det sted, hvor der ved stikket er lavet hul i hjernehinderne. I sjældne tilfælde kan det være nødvendigt at sprøjte lidt af dit eget blod ind omkring det sted, hvor hullet er. Blodet størkner og lukker i de fleste tilfælde hullet.
Nogle oplever kvalme og kan kaste op efter undersøgelsen.
Hvordan forbereder jeg mig?
Lumbalpunktur kræver ingen særlig forberedelse. Det er vigtigt, at du fortæller lægen om alt den medicin, du får.
Ved planlagt lumbalpunktur kan det nemlig i nogle situationer efter lægens vurdering, være hensigtsmæssigt at holde pause med visse former for blodfortyndende medicin fx warfarin, heparin, dabigatranetexilat, clopidogrel, eptifibatid.
Lumbalpunktur må ikke udføres, hvis der er mistanke om øget tryk i hjernen, fx store svulster eller bylder (abscesser).
Lumbalpunktur kan være vanskelig at udføre hos meget overvægtige, hos gravide og hos personer med abnorme krumninger af rygsøjlen (skoliose) eller andre sygdomme omkring rygsøjlen.
Planlagt lumbalpunktur undgås om muligt, hvis der er stor blødningsrisiko eller infektion i nærheden af indstiksstedet.
Undersøgelsen kan foretages i visse situationer.
Hvordan får jeg svar på undersøgelsen?
Dette skal du aftale med den læge, der har henvist dig til undersøgelsen.
I de fleste tilfælde vil du kunne se svaret på sundhed.dk, hvor du logger på med NemID.
Det kan nogle gange være svært at forstå svaret, så det er vigtigt, at en læge forklarer dig undersøgelsens resultat.
Forbered dig på, hvad du vil spørge lægen om.
Skriv evt. en huskeseddel.
Hvornår får jeg svar på undersøgelsen?
Hvordan får jeg svar? (samtale, SMS, mail eller brev)
Hvem giver mig svar?
Overvej, om du skal have en pårørende med, når du får svar på undersøgelsen.
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø