nb da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da es da da en da hbs_lat de da da en da da da en da da da da da da da da en da da da da en da en da da da da da da en da da en da da en da en da da en da da da da da en da da de de da en da da da da en da en da nb da fr da en da en da en da da da en da en da en da en da da da da da da da en da en da en da da en da da da en da da da da da it fr fr fr nb es hbs_lat en fr de ceb en fr fr nb de de fr en en ca ca en fr en de ceb en en en eo de fr it fr de de fi cs fr pt it en fr fr el sv eo de en pt en en eo fr nb de it da da da da it fr es hbs_lat ca fa fr pt ru it da da da ca fr fr fr hbs_lat da da da fr en de es en en en en la la da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
PCOS (polycystisk ovariesyndrom) - Find information på Medicin.dk
Psykiske lidelser er sygdomme som så meget andet, men det er ikke altid nemt at spotte patienten.
Læs mere om Tema om psykiske lidelser
Hvad er diabetes, og hvordan behandles det?
Læs mere om Tema om diabetes.
pro.medicin.dk i afsnittet Hormonale kontraceptiva, tabel 1 og 2.
Hvad er PCOS (polycystisk ovariesyndrom)?
PCOS er en samling af symptomer (et syndrom), hvor du har manglende ægløsninger (anovulation), ufrivillig barnløshed og forhøjet indhold af androgen i blodet.
Sygdommen kan ses hos 5-10 % af kvinder i den fødedygtige alder og er til en vis grad arvelig. Tilstanden kan opstå i puberteten eller senere.
En relativ stor andel af kvinder med PCOS har tegn på stofskiftesygdom i form af:
Forhøjet blodsukker i fastende tilstand
Forhøjet koncentration af triglycerider i blodet.
Dette giver dig øget risiko for hjerte-kar-sygdomme.
Hvad er årsagen til pCOS (polycystisk ovariesyndrom)?
Nedsat følsomhed for insulin (insulinresistens) er af stor betydning for udvikling af PSOS. Nedsat følsomhed for insulin gør, at du producerer mere insulin, og det medfører stimulation af produktionen af androgener i binyrer og æggestokke. Din appetit forstyrres, og udskillelsen af kønshormonerne gonadotropiner (follikel-stimulerende hormon (FSH) og luteiniserende hormon (LH)) ændres.
I æggestokkene betyder den manglende stimulation af det follikel-stimulerende hormon (FSH), at ingen af de ledende ægcyster (follikler) udvikles. Æggestokkene har derfor mange små follikler, som producerer østrogen. Pga. manglende udvikling af en ledende follikel, udebliver ægløsning og menstruation (afstødning af livmoderslimhinden).
Den konstante påvirkning af slimhinden i livmoderen med østrogen medfører fortykkelse af slimhinden, som kan ses på ultralydsskanning.
Undersøgelser ved pCOS (polycystisk ovariesyndrom)
Lægen vil foretage en ultralydsskanning af underlivet. Ved ultralydsskanning findes forstørrede æggestokke med mange ægcyster (follikler) og fortykket livmoderslimhinde.
Desuden kan en blodprøve vise, om indholdet af androgen er for højt.
To af disse kriterier skal være opfyldt, før lægen kan stille diagnosen PCOS:
Sjældne eller udeblevne menstruationer
Du har tegn på PCOS, fx uønsket hårvækst, eller en blodprøve viser det
Behandling af pCOS (polycystisk ovariesyndrom)
Fordi PCOS viser sig på mange forskellige måder, er der også mange behandlingsmuligheder, hvoraf flere kan starte hos egen læge.
Hvad kan jeg selv gøre?
Hvis du er overvægtig og har nedsat følsomhed for insulin, er vægttab og diæt en vigtig del af behandlingen. Selv mindre vægttab på 5-10 % har vist sig at bedre dine hormoner og muligheden for graviditet. Op mod halvdelen af overvægtige kvinder får regelmæssig ægløsning efter et vægttab på 5-10 % af deres vægt.
Hvis du ikke ønsker at blive gravid, men gerne vil have regelmæssig menstruation, kan du tage P-piller. P-piller medfører en øget produktion af et protein, kaldet SHBG (seksualhormonbindende globulin), som binder androgener, og det giver en bedring af den øgede hårvækst og akne. I nogle tilfælde skal den øgede hårvækst behandles hos kosmetolog eller hudlæge.
Hvis du har nedsat følsomhed for insulin, skal du behandles med diæt og metformin, som er et middel mod sukkersyge. Dette kan hjælpe til at forebygge type-2 diabetes, og det kan også bedre fertiliteten.
Hvis du har PCOS og ønsker at blive gravid, skal du ofte gennem fertilitetsbehandling med stimulation af ægløsningen for at blive gravid.
Hvordan forhindrer hormonmidler en graviditet?
Hormonmidler hare flere virkningsmekanismer:
Livmoderhalsens slim ændres, så sædcellerne ikke kan trænge igennem
Livmoderslimhinden ændres, så det befrugtede æg ikke kan sætte sig fast.
Der findes flere slags hormonmidler mod graviditet:
Kombinationsmidler, der indeholder hormonerne østrogen og gestagen, fx p-piller, p-ring eller hormonplaster.
Midler, der kun indeholder hormonet gestagen (minipiller).
Hormonspiral, der afgiver hormonet gestagen.
P-stav, som afgiver hormonet gestagen.
Midler, som indeholder både østrogen og gestagen
Kombinationsmidler er meget effektive, da de gør brug af alle de tre mekanismer, som er nævnt ovenfor.
Midlerne deles op i de monofasiske med en konstant hormonpåvirkning gennem hele cyklus og de flerfasiske med varierende hormonniveau gennem cyklus.
Monofasemidlerne findes som tabletter, depotplastre eller vaginalindlæg (ring). Flerfasemidler findes kun som tabletter.
Vaginalindlæg (P-ring) er en lille plastikring, som sættes direkte ind i skeden. Her udskiller den hormoner, som har samme virkning som p-piller. P-ring er meget sikker og enkel at bruge.
Kombinationsmidlerne inddeles i 3 forskellige generationer alt efter hvilken gestagentype, præparaterne indeholder:
2. generation indeholder levonorgestrel og norgestimat.
3. generation indeholder desogestrel, gestoden og etonogestrel (p-ring).
4. generation indeholder drospirenon.
Ikke klassificeret: norethisteron og dienogest.
Få kvinder får bivirkninger ved brug af p-piller, og ofte går bivirkningerne over, hvis man skifter til et andet præparat. Risikoen for blodprop er meget lille og mindst for 2. generations p-piller.
Hormonsammensætningen i monofasepræparater og flerfasepræparater er vist på pro.medicin.dk i afsnittet Hormonale kontraceptiva, tabel 1 og 2.
Hormonmidler, som kun indeholder gestagen (minipiller)
Minipiller indeholder kun hormonet gestagen. Der findes 2 typer - en lavdosis og en højdosis pille. Behandling med gestagen gør slimhinden i livmoderen tyndere, så den ikke tager imod et befrugtet æg, det ændrer slimen i livmoderhalsen, så sædceller ikke kan trænge igennem, og det nedsætter antallet af ægløsninger (især højdosis).
Minipiller kan bruges af kvinder, der ikke tåler normale p-piller. De giver en høj sikkerhed, men er ikke helt så sikre som p-piller. De bør tages på samme tidspunkt hver dag.
Behandling med gestagen i højere dosis som tabletter, implantat eller indsprøjtning hver tredje måned virker både ved at blokere ægløsningen og påvirker livmoderhalsens slim.
En hormonspiral indeholder gestagen, som er det samme hormon som findes i minipiller, hvilket giver en meget sikker prævention. Der findes to typer hormonspiraler. Den ene er fortrinsvis til kvinder, der har født, og som både kan gives som prævention og mod langvarige og kraftige blødninger, den kan sidde i op til 5 år. Den anden er kun beregnet som prævention og anbefales også til kvinder, der ikke har født. Den kan sidde i 3 år.
P-stav er en præventionsmetode, hvor en tynd plaststav på størrelse med en tændstik lægges ind under huden på indersiden af den ene overarm. Staven udskiller en lille mængde gestagen, som er tilstrækkelig til at give en sikker prævention. Den dosis, der udskilles, er højest i starten og aftager over tid. Efter 3 år er hormonmængden blevet så lav, at staven bør skiftes.
Risiko og bivirkninger ved brug af hormonmidler mod graviditet
Risikoen for blodpropper ved brug af p-piller er generelt lav.
Hos kvinder i aldersgruppen 15-49 år uden brug af p-piller, er risikoen for en blodprop i venerne i størrelsesordenen 2-3 tilfælde pr. 100.000 kvinder pr. år.
Hos kvinder, der anvender 2. generations p-piller stiger risikoen til 4-6 tilfælde pr. 100.000 kvinder pr. år.
Hos kvinder, der anvender 3. og 4. generations p-piller er risikoen 6-9 tilfælde pr. 100.000 kvinder pr. år.
Risikoen ved anvendelse af p-ring er den samme, som risikoen ved 3. og 4. generations p-piller, da gestagenet i ringen er 3. generation.
Risikoen for blodpropper ved anvendelse af p-plaster er ca. 7 gange højere end risikoen hos ikke-p-pillebrugere.
Da der er forskel i risikoen for at få en blodprop mellem de forskellige slags p-piller, anbefaler Sundhedsstyrelsen altid at starte med en 2. generations p-pille. Samtidig bør man vælge det middel, der har lavest indhold af østrogen.
Kvinder over 35 år som ryger bør ikke bruge p-piller pga. den øgede risiko for blodprop. Det samme gælder kvinder, der tidligere har haft blodprop eller er arvelig belastet pga. høj risiko for blodpropper.
Hos kvinder, der har født, bør kombinationspræparater først begyndes, når amningen er godt i gang og normalt ikke før 6 uger efter fødsel, da disse p-piller kan mindske mælkedannelsen.
Midler som kun indeholder gestagen (minipiller), er særligt egnede under amning, da gestagenet ikke påvirker mælkeproduktionen eller modermælkens sammensætning.
De kan desuden anvendes til kvinder over 35 år, som ryger, og ved andre tilstande, hvor man ikke bør bruge kombinationsmidler. De kan også forsøges, hvis der kommer bivirkninger af kombinationspræparater.
Ulempen ved minipiller er en lidt lavere sikkerhed pga. den manglende blokering af ægløsningen og tendens til uregelmæssige blødninger.
Desuden findes der P-piller til kvinder med akne.
Ved monofasepræparater forstås P-piller, hvor alle tabletterne indeholder samme mængde hormon.
Ved flerfasepræparater forstås P-piller, hvor tabletterne indeholder forskellig mængde hormon i de enkelte faser. Flerfasepræparater kan bestå af enten 2 eller 3 faser i løbet af én menstruationscyklus.
P-piller til kvinder med akne
Metformin til behandling af PCOS
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø