da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da hbs_lat tr da da da da da en da da de da da en da da da da da da da da da da da da da da da en da en en da da da da da da da da da da da da da da en en da da da da da da da da en da da da da da da en da da da da en da da da da da da da da da en en fr nb nb da da en lt fr fr en en en uk en en en en en hu es en fr en fr pl en es de en it en en de en en en es en fr da da da da da en da da da da da en da da da da da en da en da da da da da eo fr eo en en it en it en it it en en en nb en en nl pt en en en en en ru en en en en fr da da da en it it en it tr tr it ceb it it it oc it da da da en en en en en en de en da da da en fr pl en en en pt de en da da da en da da sv nb sv sv da da da en en en en en en de en nb da da da da da en en en pl en en it it it es it en hu en en it ta it it id id it sv da da da pl en it en da da da en fi it da da da de en nl tr en en en fr en en fr da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Hjertekrampe - Find information på Medicin.dk
Bliv klogere på forhøjet blodtryk. Få svar på, hvorfor forhøjet blodtryk kaldes for den stille dræber.
Læs mere om Tema om forhøjet blodtryk
Hjertekrampe (angina pectoris) er brystsmerter, som skyldes, at man har iltmangel i hjertemusklen.
Hjertekrampe kan begynde med få og lette symptomer, fx at du føler dig tung i brystet ved fysisk eller psykisk belastende situationer eller ved kulde. Symptomerne kan blive værre i løbet af nogle måneder eller år. Hjertekrampe kan også begynde med, at du pludselig får svære brystsmerter, som får dig til at tilkalde en ambulance. Hvis hjertekrampe ikke bliver behandlet, kan den udvikle sig, og du risikerer at få en blodprop i hjertet.
Sygdommen bliver mere almindelig, jo ældre du er.
Hvad er årsagen til hjertekrampe?
Hjertekrampe skyldes forkalkning (aterosklerose) i hjertets kranspulsårer. Du kan udvikle åreforkalkning, hvis du
har forhøjet fedtindhold (blandt andet kolesterol) i blodet,
har arveligt anlæg for sygdommen
Det er sjældent, at nogen får hjertekrampe uden at have nogen af disse risikofaktorer.
Hjertet er en muskel, som er delt i en højre og en venstre halvdel. De er hver især igen delt i et forkammer, kaldet atrium, og et hjertekammer, kaldet ventrikel. De er altså fire kamre.
Hjertet er opbygget af to adskilte pumper. Højre hjertehalvdel, også kaldet lungekredsløbet eller det lille kredsløb, markeret med blåt, og den venstre hjertehalvdel, også kaldet det systemiske kredsløb eller det store kredsløb, her markeret med rødt.
Hvad er det systemiske kredsløb?
Det systemiske kredsløb pumper blodet gennem kroppen. Dette sker ved, at hjertet trækker sig sammen og pumper iltet blod via arterier til kroppens organer. I kroppen afgives ilten, og det iltfattige blod transporteres via venerne tilbage til hjertet.
Ved hjælp af lungekredsløbet pumpes det iltfattige blod fra hjertet ud til lungerne. Her bliver blodet iltet, når du trækker vejret. Når blodet herefter løber tilbage til hjertet, er det klar til at transportere ilt ud i kroppen - og kredsløbet kan begynde forfra.
Hvordan pumpes blodet væk fra hjertet?
Blodet pumpes ud i kroppen, ved at hjertet trækker sig sammen. Først trækker forkamrene sig sammen og presser blodet ud i hovedkamrene, som derefter trækker sig sammen, og pumper blodet ud i hovedpulsåren (aorta) og videre ud i kroppen. Hjerteklapperne sørger for, at blodet løber den rigtige vej. Denne fase kaldes systolen.
Hvordan kommer blodet tilbage til hjertet?
Efter sammentrækningen slapper hjertet af, hvorved hjertet fyldes med blod. Blodet strømmer fra kroppen og lungerne til hjertet og suges fra hjertets forkamre ind i hovedkamrene. Denne fase kaldes diastolen.
Blodtrykket angiver, hvor stort et tryk blodet yder på blodkarrene i kredsløbet. Når du får taget blodtryk, måles det systoliske blodtryk ('det høje') og det diastoliske blodtryk ('det lave'). Blodtrykket måles i en enhed, der hedder millimeter kviksølv (mmHg), og de to blodtryksmål angives som for eksempel 110/70 (udtales: 110 over 70).
Lægen tager et elektrokardiogram (ekg) og blodprøver. Derefter kan det være, at du får foretaget en røntgenundersøgelse eller en ultralydsundersøgelse af hjertet ( ekkokardiografi). Lægen kan desuden foretage en ekg-optagelse, mens du er under fysisk anstrengelse ( arbejds-ekg). Alternativt kan du få foretaget enten en såkaldt myokardieskintigrafi, hvor en meget lille mængde radioaktivt sporstof kan vise blodforsyningen til hjertet, eller en hjerte-CT, hvor hjertets kranspulsårer CT-scannes med anvendelse af et kontraststof. Endelig kan du få foretaget en kateterundersøgelse, hvor lægen ved hjælp af et røntgenkontrastmiddel undersøger hjertets kranspulsårer (KAG).
Hvad kan jeg selv gøre?
Du bør holde op med at ryge, begynde at motionere regelmæssigt, nedsætte fedtindholdet i din kost og få behandlet eventuelt forhøjet fedt- og kolesterolindhold i blodet med kostomlægning og medicin. Det hjælper at få behandlet en eventuel sukkersyge til acceptable blodsukkerværdier. Undgå også stress.
Afhængigt af, hvad undersøgelserne viser, kan du få foretaget en ballonudvidelse med anlæggelse af en stent (lille rør) svarende til en eller flere forsnævringer i kranspulsårerne, eller du kan få tilbudt en bypass-operation.
Har du hjertekrampe, skal du i behandling med medicin.
Alle patienter skal så vidt muligt have et blodpladehæmmende middel - i langt de fleste tilfælde anvendes acetylsalicylsyre. Acetylsalicylsyre tages som tabletter, og behandlingen fortsætter resten af livet. Tåler du ikke acetylsalicylsyre, kan der i stedet anvendes clopidogrel, som også er et middel, der forhindrer blodpladerne i at klumpe sammen. Ved behandling med stent ordineres både acetylsalicylsyre og clopidogrel eller en anden blodpladehæmmer fx ticagrelor i en periode.
Samtidig bliver du sat i behandling med en beta-blokker for at nedsætte pulsen og dermed risikoen for en blodprop i hjertet.
Nogle har behov for at få et nitratpræparat, som udvider blodkarrene i hjertet, så blodgennemstrømningen øges. Nogle nitratpræparater anvendes ved anfald, mens andre anvendes forebyggende mod hjertekrampe.
Nogle patienter kan have behov for en calciumblokker, som udvider blodkarrene både i hjertet og andre steder i kroppen. Herved falder blodtrykket, og hjertet tilføres mere ilt. Nogle af midlerne nedsætter også pulsen.
Med stoffet nicorandil, der udvider blodkar både til og fra hjertet, kan der opnås en yderligere anfaldsforebyggende effekt ud over effekten af calciumblokker og nitrater.
Hvis du ikke tåler behandling med beta-blokker, eller beta-blokkere er kontraindiceret, kan anvendes ivabradin, som nedsætter pulsen ved en særlig virkning på sinusknuden, som er hjertets impulsgenerator.
Du kan få mere information om din sygdom hos Hjerteforeningen.
Disse midler hæmmer sammenklumpning af blodplader og forebygger derfor blodpropper. Blodplader, som er små celler i blodet, har betydning for dannelse af blodpropper i pulsårerne, især i hjertets kranspulsårer (blodprop i hjertet) og i hjernens pulsårer ( blodprop i hjernen).
Acetylsalicylsyre er et meget anvendt blodpladehæmmende middel. Til forebyggelse af blodpropper kræves langt mindre doser, end når acetylsalicylsyre anvendes som smertestillende medicin. 75 mg dagligt er tilstrækkeligt. Man opnår ikke kraftigere forebyggende virkning ved højere doser, kun større risiko for bivirkninger.
Dipyridamol bruges sammen med acetylsalicylsyre til forebyggelse af blodpropper i hjernen. Dipyridamol har desuden en karudvidende virkning, som hos nogle patienter kan medføre hovedpine.
Clopidogrel bruges til at forebygge blodpropper i hjernens pulsårer og anvendes i dag hyppigt som alternativ til acetylsalicylsyre og dipyridamol. Clopidogrel bruges også sammen med acetylsalicylsyre hos visse personer med blodprop i hjertet og i tilfælde, hvor der er anvendt en stent under ballonudvidelsen af kranspulsårerne.
Eptifibatid er en såkaldt glykoproteinhæmmer og bruges til at forebygge blodpropdannelse i forbindelse med ballonudvidelse af pulsårer. Det gives i en blodåre og anvendes kun på sygehuse.
Epoprostenol anvendes udelukkende for at forhindre, at blodet klumper sig sammen i kanyler og slanger i forbindelse med dialyse.
Prasugrel bruges sammen med acetylsalicylsyre i op 12 måneder til forebyggelse af nye blodpropper og til at forebygge komplikationer ved akut blodprop i hjertet hos personer, som behandles med ballonudvidelse (PCI, perkutan koronar intervention).
Ticagrelor bruges til forebyggelse af nye blodpropper hos patienter, der har en blodprop i hjertet. Behandlingen kan vare op til 36 måneder og gives sammen med acetylsalicylsyre.
Beta-blokkere er forskellige stoffer, som har det til fælles, at de kan blokere beta-receptorerne.
Beta-blokkere opdeles i to grupper:
Selektive beta-blokkere blokerer kun beta1-receptorerne og virker først og fremmest på hjerte og kredsløb.
Ikke-selektive beta-blokkere blokerer både beta1- og beta2-receptorerne og udløser derfor en virkning flere forskellige steder i kroppen.
Beta-blokkere anvendes først og fremmest i behandlingen af fx
og forebyggende mod Hjertekrampe og Migræne.
Den ikke-selektive beta-blokker propranolol kan desuden benyttes til:
forebyggelse af blødning fra Åreknuder i spiserøret,
behandling ved For højt stofskifte
behandling af hæmangiom (jordbærmærke).
En anden type beta-blokker, carvedilol, kan anvendes til forebyggelse af åreknuder samt ved kronisk hjertesvigt.
Nogle beta-blokkere findes tillige som øjendråber og anvendes i behandlingen af forhøjet tryk i øjet (Grøn stær).
Selektive og ikke-selektive beta-blokkere er lige effektive, men hvis man samtidig har problemer med vejrtrækningen, bør de selektive beta-blokkere anvendes, fordi de ikke-selektive beta-blokkere kan forværre vejrtrækningsproblemerne ved fx Astma eller KOL.
Selektive beta-blokkere mod hjertekrampe
Ikke-selektive beta-blokkere mod hjertekrampe
Propranolol Retard "Abacus Medicine"
Propranolol Retard "Nordic Prime"
Nitratpræparater som anvendes ved anfald
Nitratpræparater som anvendes forebyggende
Calciumblokkere anvendes mod forhøjet blodtryk - ofte i kombination med andre blodtryksnedsættende lægemidler. Visse calciumblokkere anvendes desuden mod hjertekrampe.
Calciumblokkere virker ved at blokere for indstrømningen af calcium i de glatte muskelceller, som findes i blodkarrenes væg. Herved udvides blodkarrene og blodgennemstrømningen øges til bl.a. hjertet. Samtidig falder blodtrykket.
Visse calciumblokkere hæmmer desuden impulsen mellem hjertets for- og hovedkamre, så hjertefrekvensen nedsættes eller normaliseres.
Der findes tre forskellige grupper af calciumblokkere:
Verapamil er en calcium-blokker. Virker overvejende på hjertet og mindre på karrene.
Dihydropyridin-gruppen er en undergruppe af calcium-blokkere og indeholder amlodipin, felodipin, lacidipin, lercanidipin og nifedipin.
Tre af disse, amlodipin, felodipin og nifedipin, kan anvendes i behandlingen af hjertekrampe.
De virker overvejende på blodkarrene.
Diltiazem er en undergruppe af calcium-blokkere og indtager en mellemstilling, idet det virker såvel på hjertet, som på de perifere kar.
Midler med både alfa- og beta-blokerende virkning
Andre midler mod hjertekrampe
Ulla Overgaard Andersen (Forfatter)
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø