en en en en et de en en en en en en de en da en en en en da en nl da da da da da da en da da da da da da da en da en da da da da da da da en da nb da da da da en en en en en en en en en en da en da da da en da en da da da da en da da da en da da en da da da en da da da da da da da de da da da da da da da da da en ro en da da en nb en da da en da da da da en sv da nb en en da en da da da da da en da da da da da da da da da en da en da en da en en et da sl da da de de da eo de en en da nn de la tr en da en en en en en en en en en en en en en pt en en en en en en en en en en en en en en
thoughts and comments on communication
Archive for te ‘Customication’ Category
En fin og kreativ måde at få sit budskab ud på – med klare konnotationer til børsmægler-branchens måde, at forlade en mislykket karriere på.
Er det virkelig sådan det forholder sig?:-)
Tweens – en verden in-be-tween
Du har sikkert hørt begrebet omtalt flere gange i medier gennem de sidste par år; dette begreb “Tweens”. Men hvad er det for en størrelse, dette begreb, som flere og flere bureauer og brands kommunikere til, når de taler om Tweens-kommunikation.
To Tweens, der lige har været i kiosken efter slik - Fotograf, Martin Graeser, Kbh., April, 2011
Når man taler om tweens, og den kommunikation, som vedrører eller henvender sig til dem, så taler man om ’youth-marketing’. Man forholder sig normalt, i forhold til markedsføring, til tweens som værende 8 til 12-årige individer, som er ret interesserede i at kopiere de voksens adfærd.
Som billedet ovenfor viser, så er det et par unge drenge, hvis udtryk, påklædning og hår afspejler et yderst selvbevidste valg ift. det udtryk, som de udviser. Der er intet, der her er tilfældigt, fra den mindste hårtådt, til opsmøgningerne på bukserne til gummiskoene – alt er velovervejet.
People, rich and poor alike, attempt to impress others and seek to gain advantage through what he coined “conspicuous consumption” and te ability to engage in “conspicuous leisure.” In this work Veblen argued that consumption is used as a way to gain and signal status.
Tweens formår at konstruere og opdyrke sig selv – der hersker ingen tvivl om, at de specielt i forhold til markedskommunikation og forbrug bliver præget af det forbrugsmønster som deres forældre har, det de ser på TV og deres kammerater. Men i første omgang kommer påvirkningen fra de reklamer, serier etc., som de eksponeres for.
Man kan sige, at der sker en “substitution”, der dækker over den proces – substitutionen sker, når en primitiv opfattelse erstattes af en mere moden opfattelse – det at gå fra en “barnlig-” til en mere voksen persipering af verden, og de semiotiske udtryk og budskaber som afsendes og modtages . Men da substitution er en mere ustabil tilstand, vil individet, her den unge Tween”, være i limbo mellem det at være barn, og det at være teenager og på vej til at blive voksen.
Hvis man skal tage et par lidt kritiske briller på, overfor det forbrug, der finder sted, så kan man tale om, at der foregår, det som, Veblens klassiske idé om ‘iøjenfaldende forbrug’, hvilket er specielt interessant i forhold til forældres ‘forbrug pr. stedfortræder’, eller det som Veblen kalder for “Vicarious consumption”, som sker fra forældrenes til børn. De små voksne, kunne man kalde dem for.
Lars Pynt Andersen,Lektor, Ph.d v. Institut for Marketing & Management SDU i Odense, kalder det for et globalt segment, som især marketingindustrien har haft travlt med at sælge, som et billede af tweens som værende superkompetente forbrugere af medier og mærkevarer; og som man i reklamebranchen i dag ser som et yderst lukrativt, globalt forbrugersegment, med masser af penge og ikke mindst holdninger til det de forbruger.
Martin Lindstrøm var inde på det for år tilbage i sin bog BRANDchild, at 67 % af de bilsalg, der foretages sker på baggrund af børnenes indflydelse på farve, mærke etc. i 2003, da bogen udkom stod Tweens forbrug for 1,88 trillioner (målt i Dollars). Deres indflydelse er enorm, og deres holdning til tingene er værd at tage med. til næste år, fylder den gruppe af unge mennesker, som altid har levet med sociale medier 18 år – de bliver myndige, og får derfor endnu mere indflydelse på verden som du og jeg agere i, og som undertegnede blogger udvikler reklamer og kommunikation til.
De er en målgruppe, der er opvokset i en verden hvor alt er til diskursion, debat og hvor de er orienteret mod det at have medindflydelse på de ting, som de forbruger – om det er ting eller holdninger, det er ét fedt, for de påvirker så meget mere end, hvad man normalt går og tror – de er, som Kirsten Dinesen kalder sin bog: Forbrugeren i førersædet. De bestemmer, og det er dem, der brander dit navn, de har magten over dine hyldemeter i supermarkedet – så blive venner med dem på Facebook eller LinkedIn – eller følg dem på Twitter, for de har med garanti noget at sige til dit produkt, og lur mig, og nogen af dem ikke også har nogle fifs til, hvordan dit produkt bliver bedre.
Den der forstår at afkode de unges signaler, tweets og holdninger har vundet deres tillid, og dermed kampen om deres gunst og loyalitet – og formår I at “vokse” og udvikle produktet i takt med målgruppen, ja, så har du 10´ernes vinder brand.
En musikvideo på 29 min. fra Beastie Boys
Trioen Mike “Mike D” Diamond, Adam “Ad Rock” Horovitz og Adam “MCA” Yauchs udgører bandet Beastie Boys, og er på gaden med deres ottende album. Adam “MCA” Yauch har været gennem et længere sygdomsforløb med cancer, men i januar meddelte han, at han var blevet rask. Så nu er  de tilbage.
Beastie Boys nye album er – fedt – albummets navn er: Te Hotsauce committte part two.  En humoristisk musikvideo på 29 min., der har samme stil og tone, som de videoer de producerede i 90´erne, er det selvfølgelig også blevet til.
Normalt anmelder vi ikke musik og musikvideoer her på bloggen. Men den film, som drenge fra Beastie Boys har produceret her, er alt ret fed. Derfor syntes vi, du også skulle have muligheden for at se den, hvis altså ikke du allerede har stiftet bekendtskab med den.
Filmen er, som de altid har været, når Beastie Boys er på gaden med et nyt album, fuld af parykker, udklædning, solbriller og en hel masser af ting, der skal smadres – for man er vel RAP-gangster.
Videoen varer 29 min., og er ret sjov, og tager tykt pis på gangster-musikvideogenren. Videoen er i samme fede stil som dem Beastie Boys producerede i 90´erne, Numre som “Sabotage”, “You got a fight for you´r right” og Intergalactic er alle videoer, som har en form for auteur-stil over sig. For man er ikke i tvivl om, at det er Beastie Boys der har produceret denne video.
Sitet, som er oprettet til udgivelsen af dette album, er også okay fedt lavet – man kunne dog godt have indlejret en social media dimension, der var skæv og sjov og i stil med deres filmiske og musiskeunivers. Men igen, sitet gør det dét skal – nemlig det at det er nemt og enkelt at finde rundt på – og her har man kun ét formål på sitet, nemlig at give os fans den hurtigste vej til bestillingsknappen, uanset om du vil have albummet på Vinyl, CD eller som MP3
Du kan, hvis du vil have adgang til drenge og deres skæve univers, så kan du følge dem via Twitter
Read Full Post »
Store forventninger til sociale medietiltag – men forstår virksomhederne at magtforholdet har ændret sig?
Posted in Analyse, Best practice i sociale medier, CRM, Customication, Dialogmarkedsføring, Loyalitet, Martin Graeser, Samfund, Social Kapital, Sociale medier, WOM, tagged Jay Deragon, Søren Schultz Hansen, Social medie set fra årgang 2012, Sociale medier som brugerne ser det, Top Ten Expectations of Social, Vi går fra fra Impressions til Expressions on May 6, 2011| Leave a Comment »
For en tre uger siden læste jeg, en rigtig god (kort og præcis) blogpost af Jay Deragon. Blogposten handlede om de forventninger, som den “nye” forbruger anno 2011; dem der hellere vil kommunikere med brands, end at blive dikteret af deres reklamebudskaber. Søren Schultz Hansen, forfatteren til bogen Årgang 2012, vil nok mene, at netop disse krav, er fuldstændige logiske krav afsenderen stiller kommunikatoren eller brandet.
Hele pointen i Jay Deragons blogpost er, at mediebilledet har ændret sig – med en så hastig fart, så mange virksomheder ikke når at stille sig selv væsentlige spørgsmål, inden de tilgår sociale medier, hvor relevans og en ligeværdig dialog er . Alle virksomheder verden over bevæger sig mod et krav, hvor selvfølgeligheden om dialog med brandet og budskaber der indeholder relevans for netop den enkelte bruger har eksisteret i årevis. Selv Google har forstået dette –  Ét af de parametre, som Google ranker søgeresultater ud fra, er, netop relevans-begrebet. Man kan sige, at hvis man skal forstå den nye sociale medieverden, så kan man sige, at vi går fra Impressions til Expressions
Jay Deragon stiller de 10 krav til marketingfolkene, som vil forstå og i kontakt med denne “nye” forbrugeren anno 2011.
De 10 krav til at få succes med den nye målgrupe, er:
Giving us time is more valuable than giving us a deal
You need to follow us instead of constantly trying to entice us to follow you
Our values are not te values created by te old marketplace
Our knowledge is not for sale, it’s free
Our consumption has shifted from things to te sharing of knowledge
We will consume innovation as long as it adds value to expected and unexpected increases in value
We are not employees waiting for directions rather we are te employers giving markets directions
We don’t like our tribe being surrounded by anything especially advertisements that have nothing to do with our intent
Te popular are not te leaders that influence us
We are te market. our intentions are different that yours, deal with it
Han slutter blogposten af med at skrive:
Ignoring our expectations is dangerous because we’ll end up ignoring you. What we expect today will change tomorrow. What changes our expectations is learned improvements.  Deal with it!
Hvordan griber I den nye forbruger an?
Læs hele blogposten af Jay Deragon
Som et lille PS til dette blogindlæg, kan jeg varmt anbefale dig at læse bogen Scorring Point – hvis du er interesseret i en mere relecansskabende form for CRM.
Read Full Post »
Texas Instruments udnævner 100 ansatte til sociale mediekommentatorer
Posted in Analyse, CRM, Customication, Marketing, Martin Graeser, Online advertising, Online/web, Reklame, tagged http://www.ragan.com/Main/Articles/42872.aspx, Interview with Aimee Kalnoskas, Når en teknologivirksomhed vil beuge de sociale medier, Ragan.com, Social agents, Sociale medier i praksis, Texas instriment tager det sociale medie skridt, Texas Instrument on Facebook, Texas Instrument on Twitter, Træn dine ansatte, Træning i brugen af sociale medier on April 25, 2011| Leave a Comment »
Vi kender alle Texas Instruments – den kæmpe, store lommeregner fra Gymnasietiden. En virksomhed, som man normalt ikke høre meget til, og som, hvis man tænker over det, nok ikke har sååå meget interessant at kommunikere til læmand. Men produktet og virksomheden, er bygget op omkring ingeniører, med en kolosal teknisk viden, som der hver dag stilles spørgsmål til, tales om etc.
Lommeregneren fra gymnasietiden - som vi alle kender den
Texas Instruments har gennem det sidste lange stykke tid uddannet 100 af deres ingeniører til at kunne gebærde sig via de sociale medier og blogs – Aimee Kalnoskas, der har stået for uddannelsen af de 100 personer, udtaler sig til Ragan.com, at de i alt 29.000 ansatte, med tiden, skal blive sociale medieambassadører for virksomheden. De skal i kortetræk kommunikere med de mange tusind interesserede rundt omkring på nettet.
Som jeg skrev om forleden, så kræver det uddannelse, af de personer i virksomheden, som skal være ansigtet ud ad til på i de sociale fora, som er. Ved at uddanne, og stratificere de naturtalentet, som skal håndtere deres sociale medier opnår de det, som jeg skrev om for leden.
We want to put this training in te hands of all TIers,” – “They’re all potential conversation agents. – citat: Aimee Kalnoskas
Et godt eksempel IRL, på den blogpost, der handlede om, hvordan der skal skabes involvering via sociale medier. Texas instrument formår at skabe en kapital, inden for den online sociale sfærer, som de kan bruge i udviklingen af virksomheden.
Hvad får Texas Instrument id af sådan et tiltag?
Der er enormt mange fordele ved at udvikle et så omfattende medarbejder/ambassadørtiltag. Nogen af dem er åbenlyse, andre er – måske – mere som et internt favntag ift. at vise de ansatte, at Texas Instrument er en virksomhed, som er indtrådt i 10´erne.
Produktudvikling gennem dialogen med brugerne
Hvis man arbejder med teknologi, som Texas Instrument gør, så må man også tage dét skridt – ind i den sociale medieverden – som en firstmover; også selvom de pers., der er ansat ikke er first movers inden for brugen af sociale medier.
Et super spændende tiltag – som man kan se udfaldet af via Twitter og Facebook.
Heke artiklen fra Ragan.com kan læses her.
Read Full Post »
54 % af de danske forbrugere ved ikke hvad en Cookie er!
Posted in Analyse, Bannermarkedsføring, Behavioral targeting, Behavioural Targeting, Customication, Dialogmarkedsføring, E-mail marketing, Marketing, Martin Graeser, Online advertising, Online/web, Re-targeting, Reklame, Samfund, Website, tagged 54 % af danske forbrugere ved ikke hvad en Cookie er!, Adfærdsbasserede cookies, Bureaubiz, Cookies - hvorfor er vi så nervøse?, Debatten har fyldt medier som Huset Markedsføring, Dem der har svaret har også magten, direct marketing handler om adfærd, Forbrugerstyrelsen analyse om danksernes holdning til cookies, Nobelprismodtagere Daniel Kahneman, Pavlov, Vi beror al kommunikation på adfærd on March 30, 2011| Leave a Comment »
Overskriften er ikke et citat fra en analyse om danskernes holdning til cookies på internettet – det er mit svar på den debat, som har fyldt medier, som Bureaubiz, Huset Markedsføring (læs interviewet som jeg gav til dem) og den undersøgelse, som kommer fra Forbrugerstyrelsen .
Ydermere er det et blogindlæg, der skal læses i forlængelse af min blogpost om “Cookies – der ikke krummer i sengen – nyt direktiv fra EU“, fra fredag d. 25. marts.
Når man ser nærmere på det, som Forbrugerrådet har undersøgt, og den måde, som de beskriver cookies på, så lyder det som følgende:
Adfærdsbaseret reklame på internettet foregår ved at registrere forbrugernes adfærd på nettet, fx hvilke hjemmesider man besøger, og hvilke produkter man viser interesse for.
På baggrund af registreringen kan forbrugerne modtage reklamer baseret på deres adfærd.
En fremstilling, som får de sporringscookies, som de adspurgte har skulle tage stilling til, til at lyde, som helt uhyrlige små krummende væsener, som brugeren uden at vide det bliver udsat for. Men ser man nærmere på konklusionerne af analysen, så står det også klart, at forbrugerne ikke aner, hvad en cookie egentlig er, og de aner heller ikke, hvordan de sætter deres brovwser til ikke at kunne modtage cookies.
Selvom de fleste forbrugere er bevidste om, at deres færden bliver registreret på internettet, er det kun de færreste, der har ændret netadfærd. 38 procent af forbrugerne ved ikke,
hvordan de sletter cookies på computeren, og 56 procent ved ikke, hvordan de indstiller deres internetbrowser til at slette cookies automatisk.
Jeg vil derfor mene, at en oplysning om hvad disse cookies egentlig kan hjælpe forbrugeren med, og hvad de får ud af det, vil være langt mere på sin plads. Jeg er en anelse skuffet over, at analysen ikke konkludere, at der skal mere oplysning til forbrugerne omkring cookies – for de er i lang de fleste tilfælde ikke farlige, og vil på ingen måde gøre skade – de er kun til for at kunne give den enkelte en langt mere målrettet kommunikation, mindske “støjen” fra budskaber, som man alligevel ville havd ezappet væk fra, hvis det havde været på TV, pågældende reklame kom fra.
En anden ting er, at det virker som om, at Forbrugerrådet ikke er klar over at hele internettet er netop bygget op omkring cookies og det adfærd, som vi har i webshops, på sites etc. Det at kende sine kunders adfærd er det hele vores professionelle verden er opbygget omkring. Se på alle eyetracking test, som man bruger millioner af kroner på verden over året rundt, det handler også om adfærd, Pavlov forskede også i adfærd, Nobelprismodtagere Daniel Kahneman skriver og taler om adfærd, samfundets opbygning og regulering omhandler studier i adfærd. så hvorfor må vi ikke kende dit adfærd, når du besøger min forretning på nettet? Så alle de journalister, som har taget lige præcis det citat, om de 54 procent, som ikke vil have cookies.
Mange af de cookies, som sættes på vores maskiner er behavioral targeting cookies – cookies, som gør at du som forbruger får bannerreklamer, som matcher det du har set på, på pågældende sider ude på nettet – disse cookies ser hvor du har været, og viser dig så bannerannoncer. som er relevante for dig. Den information, som knytter sig til denne cookies, er ikke en information, som man som bureau eller webhus kan komme i nærheden af. De informationer, som der her lagres, bruges i lukkede netværk, som kun affiliatenetværkene kender til – dem kan man som bureau af gode grunde ikke komme i nærheden af ?
Vi ved hvordan dit adfærd er i supermarkedet
Vi har lige siden den lille købmand på hjørnet eksisterede tænkt i adfærd. Der har altid været små interessante nipsting oppe ved disken, vi forsker i adfærds mønstre i supermarkeder og hvad har vi. Har du nogen sinde tænkt over, hvorfor der tit står frisk frugt og blomster uden for dit lokale supermarkedet? Der gør der fordi, man ved – fra psykologiske adfærdsstudier – at vi mennesker tricker på duften og synet af frugt og grønt og blomster. Det skal være med til at trække os ind i butikken, og købe en vandmelon. Hvorfor vi kommer igennem grønt afdelingen først og at mælke montrenæ står bagerst i butikken – det er også fordi, vi ved, at det er en basis varer, som vi alle skal ha´, derfor skal det ikke være let for os, at komme til dem – hvorfor? Fordi man ved, at jo flere ting sindet bliver eksponeret for, jo større chance er der for at du øger dine indkøb, og dermed lægger flere penge i forretningen.
Nøjagtig det samme, er grunden til, at vi bruger cookies, og at det er så bydende nødvendigt, at vi har lov til at benytte os af disse cookies. Der står jo heller nogen steder, at vi til tider er udsat for forsøg omkring måden super markederne er opbygget på – så hvorfor denne angst for disse cookies? Jeg forstår det ikke. Jeg er godt klar over at argumentet, at folk ikke ved, at de bliver iagttaget, men det gør vi jo heller ikke ude i den virkelige verden – se på det spejl, der er ved kasserne i Aldi, det er ikke sat der, fordi du skal kunne tjekke håret når du betaler, det er sat der så dem der sidder inde bag ved kan holde øje med butikken, personalet og kunderne.
Read Full Post »
Se din film via Facebook!
Posted in Analyse, Behavioural Targeting, Customication, Dialogmarkedsføring, Loyalitet, Marketing, Martin Graeser, Mobile, Mobile Marketing, Online advertising, Online/web, Reklame, Sociale medier, TV, WOM, tagged Behavior, Behavioural Targeting, En kæmpe succes for Facebook, Facebook Credits, Hvad er Facebook Credits, Lej film via facebook, Skal facebook være en kommerciel succes?, Warner Bros giver Facebook mulighed for at indtræde i en kommerciel æra, Warner Bros gos with Facebook, Youtube på speed on March 15, 2011| Leave a Comment »
Warner Bros er nu på banen med en ny og banebrydende satsning. Sammen med Facebook vil de de give alle verdens borgere – startende med USA – mulighed for at kunne leje film via Facebook, og samtidig ha´ alle de samme muligheder, som du har, når du er på Facebook på normalt vis (opdater, chat, del etc.).
Warner Bros starter med at give amerikanerne mulighed for at leje deres kanon salgssucces “Te Dark Knight”.
Watch Te Dark Knight From Warner Bros - klik og gå til siden
Betalingen foregår med Facebook Credits – 30 stk – og du er kørernde. Du kan se filmen så mange gange, du vil inden for 48 timer. 30 Facebook Credits skulle være lig med 16 Dkr. En af grundende til, at Facebook før på året blev vurderet til den enorme sum af 50 milliarder dollars, var bla. pga. af satsninger på Facebook Credits.
Facebook forsøger at køre sig selv i stilling som en fremtidig platform, som er rummer kommercielle aktiviteter. Der har sågar været udtalelser om, at fremtiden virksomheder ikke behøver hjemmesider, idet, de bare kan have en Facebook side – hvor oligopolt (hvor jeg elsker det ord) det end lyder, så tror jeg nu næppe, at Facebook, vil få det som sin kerne forretning.
Et kraftigt voksende marked
Ifølge Sandvine – Amerikansk bredbåndsudbyder – udgører 20 % af den netaktivitet, der er i USA mellem kl. 20 og 22, streamede vidoer, fra en af USA største film og TV streamingvirksomheder ved navn Netflix (Red: Politiken). Så der er ingen tvivl om, at Facebook har en stor mulighed, for at sætte sig på et marked, hvor de som allerede eksisterende udbyder, kan indgå i samarbejde med tjenester som Netflix, Warner Bros etc. Hvis virksomheder som Warner Bros vil til stede på samme platform som sine konkurrenter.
Som der står i Politken i dag, så er brugen af Facebook faldende, med 40 min., inden for det segment som har +4 års uddannelse – tiltag som disse, vil – muligvis – være med til at ændre på denne faldende kurve. Og da verden bliver mere og mere mobil, har Warner Bros en mulighed for at komme i gang med at distribuere sine film via mobilen, idet en større og større del af de Facebook checkins, som finder sted, bliver mere og mere mobile. Som jeg har været inde på i andre blogposter, bliver fremtiden mere og mere mobil. Checkin analyser fra Facebook selv, viser at folk der kan tilgå deres sociale netværk via mobilen, er op til 50 % mere aktive. Sjovt, at Block Buster, som kampbløder ikke har tænkt på denne forretningsmodel noget før.
Tænk på alle de informationer, som kan indsamles vedhjælp af behavioral targeting, re-targeting og brugersegmenteret adfærd og videre bearbejdes til bedre og mere målrettede salg. Som kommunikationskonsulent med speciale i dialogmarkedsføring og social mediestrategier, må jeg bare korse mig, når jeg tit hører og ser virksomheder, som bliver ved med at påstå, at de ikke er klar til den online del af kommunikationsverdenen, som allerede ruller der ud af med en hastighed som en medie-tsunami.
Sådanne tiltag for Faceebook vil gøre deres store konkurent Youtube – ejet af Google – til en spiller på markedet, som skal til at tage sig sammen. Facebook vil jo, komme til at ligne Youtube på speed, når/hvis dette bliver en succes, hvilket jeg tror det gør.
Skal facebook være en succes, så er det sådanne satsninger og co creations, som de skal satse på.
Read Full Post »
Et par trends inden for e-mailmarketing i 2011 – det sociale aspekt vinder frem
Posted in Analyse, Blogging, CRM, CTA, Customication, E-mail marketing, Facebook, Linkedin, Marketing, Martin Graeser, Online advertising, Reklame, Samfund, WOM, tagged at de danske virksomheder, e-mailmarketing trends i 2011, ikke er særligt socialt medie begavede, Marketing, ny analyse vider, socaile medier, social semantics, WOM on March 7, 2011| Leave a Comment »
2011 er godt i gang, og allerede nu, kan man begynde at se, hvor stor en betydning af de sociale medier får for virksomhederne i 2011. Rapporten/analysen fra Social Semantics, som udkom i sidste uge, kortlagde ret godt, hvordan danske virksomheder,  marketing ansvarlige, etc. tænker og ser på de social medier, eller mangel på samme. Det er en smule beskæmmende, at der ikke er flere virksomheder, som vil benytte sig af de fordele og “genveje” til forbrugerens holdning til produkter og services – strategisk set, vel at mærket. Omvendt, kan man ikke bebrejde dem, for det er svært at begynde at lytte til sinde kunder, og begynde at sætte en struktureret kommunikationsflow op.
Som eks svarer  43 % af de adspurgte i førnævnte undersøgelse, at deres:
[…] aktiviteter karakteriseres ved sporadiske tiltag og bygger ikke på en klar planlægning eller klar ansvarsfordeling
Det er en anelse rystende, når der er mere 2.5 million facebook profiler i DK, at virksomhederne så ikke arbejder mere struktureret med denne del af medierne.
De arbejder struktureret med deres owned medier og deres paiedmedier, men dem som de skal gøre sig fortjente til, de sociale meder, dem ser de, som noget praktikanten kan styre.
Paid, Owned and Earned media
Jeg mener, at kommunikationen kommer til at være drevet i langt højregrad af et socialt (medie) aspekt, hvor (for)brugeren skal forstås/kommunikeres via sine sociale (medie) præferencer, helt ud i det sidste (sociale) led. Derfor vil jeg foreslå, at man begynder med at:
1) Identificere de i basen, som er de mest aktive på fx sociale medier som Facebook – hvem deler kontent, hvem kommentere etc.
2) Opsæt et scorringspointsystem, som honorere dem der deler meget, fortæl dem om nyheder og tilbud før andre, hvis de vil hjælpe dig med dette – beløn dem, som vil involvere sig i dine forretning, og dine produkter
3) Giv dine læsere i mailsne mulighed, for at dele de informationer, som I sender til dem på sociale netværk – det giver en mulighed for at måle WOM på kampagnerne
4) Brug blogs og andre interessante indgange til jeres produkter
Fordelen ved ovenstående 4 ting er, at du gør din dialog mere involverende på tværs af dine digitale kanaler, og du gør dem ydermere målbare, og du kan reagere hurtigt.
Jeg ved godt, at man med et snuptag kan gøre hele sin hjemmeside delbare på sociale netværk, men husk at gøre de informationer interessante, så man gider at dele dem med sine kontakter, og stil de informationer, som du har, til de sociale netværk, hvor de vil være passe ind – det er ikke alt, som man gider dele på LinkedIn eller på Twitter.
Det hele starter med at sætte jeres udsendelser, jeres kommunikation i system, og eksekver kampagner på baggrund af tidl. viden om kunden.
2011 bliver også der, hvor endnu flere virksomheder vil se meningen med CRM og det at kende til de data, som man har på hver enkel kunde, og så tage afsæt i det. Jeg er sikker på at businesscasen er der – I skal bare finde tallene frem, sætte et testforløb op, og så komme derud af.
Read Full Post »
Kan en cylinderformet metaldåse skabe debat og forargelse … ?
Posted in Analyse, Blogging, Customication, FMCG, Marketing, Martin Graeser, PR, Reklame, Samfund, WOM, tagged Ami Irazabal - quote, Diskusion om Pepsis nye beholder, Martin Graeser, One to one level, Pepsi, Skinny Pepsi Can Launch Is Heavy With Controversy, Te Skinny can on February 22, 2011| 3 Comments »
… Pepsi´s sidste nye skud på produkt scenen kan. Med payoffet: “Te Skinny can”, er der lagt i ovenen til en god debat, og ikke mindst en påstand om, at Pepsi vil i gang med at kører en mere: one-to-one level, som Ami Irazabal, marketing director hos Pepsi, udtalte sig til AdwertisingAge i går.
Argumentet for at lave den tynde og meget strømlignede dåse om, er: ” […] people think innovation is about changing what’s inside. But sometimes I think it’s about celebrating what’s inside in a different way.” – Ami Irazabal.
Bedøm selv om denne dåse kan forarge dig, eller om du mener at debatten i landet, hvor det at være overvægtig er mere normal end at være slank og sund.
Read Full Post »
Povl Gad er indehaver af kommunikationsbureauet Gad & Suhr, Underviser på Folkeuniversitet, tidl. kampagne medarbejder for De Radikale
Er du Foursquare trofast eller Facebook Places explorer?
Følg os på Twitter
Arkiv Select Month December 2012  (2) November 2012  (3) October 2012  (3) September 2012  (1) August 2012  (1) July 2012  (10) May 2012  (6) April 2012  (3) March 2012  (3) February 2012  (5) January 2012  (2) December 2011  (3) November 2011  (7) October 2011  (5) September 2011  (6) August 2011  (8) July 2011  (17) June 2011  (14) May 2011  (16) April 2011  (12) March 2011  (19) February 2011  (4) January 2011  (1) December 2010  (3) November 2010  (4) October 2010  (10) September 2010  (14) August 2010  (18) July 2010  (12) June 2010  (7) May 2010  (5) April 2010  (5) March 2010  (6) February 2010  (5) January 2010  (2) December 2009  (3) November 2009  (1) October 2009  (3) September 2009  (7) August 2009  (3) July 2009  (5) June 2009  (1) March 2009  (2) July 2008  (1)
Create a free website or blog at WordPress.com.
Create a free website or blog at WordPress.com.
Privacy & Cookies: This site uses cookies. By continuing to use this website, you agree to their use.
To find out more, including how to control cookies, see here: Cookie Policy
Join 1,215 other followers
Already have a WordPress.com account? Log in now.