nl da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de en da da da sv nl da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da sv af da da da da da da da da sv da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Natur og kulturhistorier fra Søhøjlandet
Hampen Sø og Palsgård Skov
Røser nord for bomskolen i Vesterskoven
Små bunker sten vidner om fortidens landbrug
Små bunker sten vidner om fortidens landbrug
Går vi tur i skoven, virker den så stabil, som har den altid været der.  Det er dog ikke tilfældet. Det meste af det, der nu er skov, har på et tidspunkt været åbent land med hede eller marker.
Et af de steder, hvor sporene efter fortidens aktiviteter er tydelige, er i Vesterskoven lige nord for planteskolen ved Kongshus.
Her ligger den ene bunke sten efter den anden. I alt har vi registreret ca. 20 bunker.
Stenbunker kan både være fra markrydninger og som markering af grave.  I 2008 havde Naturstyrelsen Skovens Dag i Vesterskoven, og i den anledning fik vi Silkeborg Museum til at undersøge et par af bunkerne, og vi var spændte på resultatet.
Det viste sig, at der kun var sten i dem, intet, der kunne datere dem nøjere og ikke antydningen af en grav, så derfor har vi antaget dem alle for rydningsrøser fra marker. Det kunne have været sjovt at kunne spore, hvornår her lå marker, så vi også kunne sige, hvor gammel skoven er.
Fra mark til skov
Skov og ager kræver ikke den samme omhyggelighed. Hvor sten kan få lov at ligge i skoven, er de i vejen, når jorden skal pløjes og samles derfor i bunker. Ganske vist var bønderne dengang flittige, men de var ikke dumme, så vi kan godt antage, at stenene ikke er flyttet længere end højest nødvendigt. Markerne må således have ligget her, hvor der i dag er bøgeskov.
Terrænet her er rimeligt fladt, og der er ikke tvivl om, at det kunne dyrkes. Uden stenbunkerne havde vi bare ikke set det.
Det næste spørgsmål er så  hvornår?
Reelt ved vi det ikke, intet i bunkerne viser sikkert noget om deres alder. Stenbunkerne er ret små og ligger tilfældigt spredt.
I middelalderen havde man hjulploven i gang, og den udviklede lange, smalle markfelter. Det passer stenbunkerne her ikke til, så vi må antage, at de er ældre, og ud fra andre fund har vi indtil videre antaget, at det nok var i jernalderen for ca. 2000 år siden, bønderne boede og arbejdede her.
De små bunker sten, de såkaldte røser, fortæller, at der tidligere har været dyrket mark, hvor der nu er skov. Her ser biolog Jan Kjærgaard og arkitekt Randi Nørgaard fra Naturstyrelsen – Søhøjlandet, nærmere på en af de mange røser i Vesterskoven.
Sådan finder du røser nord for Bomskolen i Vesterskoven
Stenrøser kan findes mange steder i Vesterskoven, og også i andre skove.
Den store gruppe, der her omtales, findes bedst ved fra Kongshus Skovfogedsted at gå mod vest til stendiget omkring den gamle bomskole. Her ligger røserne spredt i bøgeskoven lige nord for denne.
Gps-koordinater: WGS 84 omkring 56.13461N – 9.51278 Ø
Læs mere om adgangsregler til naturen
Se om en art er fredet
Køb brænde i netbutikken
Se fortidsminder i naturen
Følg med i vandrefalkedagbogen
Find naturoplevelser på kort
Find fugle, træer, insekter og andre arter i Miljøstyrelsens artsleksikon
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden