da da da id da da da da da da da da da da da da da de nb da da da da da de da sv als da da da da de da da da da da da sv sv da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da nb da nb eo en nb nb nb sv nb nb nb it nb nl de da da en de da da de en de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da cs da da da en da da da da da da et nb da da da da da da nb da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da nb da da da da da da da da da da da nb vi fr en da da en da da da da nb da da da nn da da da da da nn da da da da da da da da da da da da da da da nn nn da da da
Fodby Sogns historie og arkiv
Vilkårene for husmænd og arbejdere i Fodby sogn 1843.
I 1843 den 11 september holdt Sognerådet et extraordinært møde, på grund af en skrivelse fra Sorø Amtsråd. De meddeler at de Kongelige Rentekammer gerne vil have oplysninger om husmandsstanden og arbejderklassens vilkår i sognet samt forslag til forbedringer af disse. Fodby sogneråd svare:
At husmandsstandens kår i sognet er meget forskellige. Husmændene i Fodby, som med de arvefæsterskøder som er meddelte gårdmændene, er overdragne til disse, således at hvor gårdmanden oppebærer afgiften af det hus, som har jord på hans lod; Beboerne af disse huse havde alle fæste på hus-og jordlod, med så moderat afgift at deres kår i almindelighed er meget gode. -
2 I Huse på et Stykke jord kaldet Olden, som tilhører Fodbygård disse beboere har lejekontrakter og afgiften af huse, som hver har et tillæg af 4r Tønder Land er foruden godtgørelse til Fodby byens gårdmænd for skatterne af Hartkornet = 52 Ugedage til Fodbygård disse husmænds vilkår synes også upåklagelige. -
Fæstehuse i Stenbæksholm tilhørende Herlufsholms Stiftelse, hvis beboeres vilkår er gode. –
Ejer Saltø Hovedgård i Stenbæksholm, Skraverup og Bidstrup andel Huse med og uden Jordlodder, hvoraf der efter Leje Kontrakter forrettes Arbejde til Saltø; Nogle af disse vilkår især de i Bidstrup by er så langt fra at kunne Ligne med de øvrige husmænd i Sognet er som Natten og dagen,- Da vi er i besiddelse af en genpart af en af de lejekontrakt som af Saltø Besidder meddeles beboeren af disse Huse, så kunne vi derefter opgive samme vilkår.- det hus hvorom den Lejekontrakt, som vi har for os, er der indgået et tillæg af 3 Tønder land med hartkorn 2 skp 2 f.- Foruden Kongelige skatter og alle offentlige påbud af hartkornet, svarers i stedet for Huspenge 1 dags Arbejde ugentlig. Egen kost og mad egne redskaber, endvidere 6 dages arbejde når det forlanges og en Københavns rejse eller 3 dages arbejde. - Af jorden svares årligt 36 arbejdsdage på egen kost og mad egne redskaber. - Vel er det os bekend et sådan afgift ikke er den største af et hus med samme tillæg som det anførte, men at der på andre Steder i landet endnu svares mere byrdefuldt arbejde.
f. Ex.  Med at høste en Tønde land af hver slags sæd på hovemarken; må man lægger mærke til at de 45 ubestemte arbejdsdage netop er de mest byrdefulde for husmanden, fordi de kræves efter aften- Vandel, for det meste i høsten, eller når husmanden snarest kunne få anden fortjeneste ved arbejde. - Men imidlertid have vi dog her af hus og 3 Tønder land 97 dages arbejde på husmænds egen kost og mad egne redskaber, hvilke vi fremover at kunne regnes til Værdien 3 sk pr dag eller 48 rb 3 sh .- Nu spørges: Kan en gård på 50 Tønderland svare 16 gange så meget? Eller kan noget Agerbrug indbringe afgift svarende hertil? Og er det da ikke Uset at bebyrde den ringeste klasse, som kun kan skaffe ophold for sig og familie ved bestandig legemlig anstrengelse, med de allerværste Afgifter. - Fra denne Side betragtet Syntes husmændenes klager over og andragende om forbedring i deres kår virkelig at være grundet. – citat slut.
Altså der er betydelige forskel på vilkårene i sognet. Hvor Fodby har formået at skabe nogle gode rammer for deres beboere så halter det for resten af sognet. Fordi Saltø godt ligger uden for sognet og dermed ikke har pligt til at yde til Eks fattigkasse osv.
I 1834 vedtog Frederik 6. (født 1768, regent 1808-1839) sammen med Statsrådet en lov om oprettelsen af fire stænderforsamlinger i kongeriget Danmark og hertugdømmerne. Dette fik bl.a. betydning for danskernes mulighed for at debattere og engagere sig i politiske emner. Stænderforsamlingerne var alene rådgivende, men den enevældige konge så sig alligevel nødsaget til at lytte til stændernes forslag. Dermed blev den politiske debat en mere legitim del af samfundslivet. Stænderforsamlingerne var kun rådgivende, så kongen skulle ikke nødvendigvis rette sig efter de resultater, de kom frem til. Deres opgave var at drøfte regeringens lovforslag, men det blev med tiden mere og mere almindeligt, at forsamlingerne selv fremkom med forslag. Forsamlingerne bestod af repræsentanter for godsejere, bønder og byernes grundejere. Folk med fast ejendom over en vis størrelse havde valgret, og valgretsalderen var 25 år. Trods mange begrænsninger fik forsamlingerne stor reel betydning for udviklingen i retning af demokrati, fordi de satte tidens store politiske spørgsmål om trykkefrihed og social ulighed på dagsordenen og med stigende skarphed rejste krav om en fri forfatning. Formidlet af Stænder tidende og den begyndende politiske presse modnedes stænderforsamlingernes krav langsomt til et folkeligt ønske om enevældens afskaffelse og indførelse af en fri forfatning.
Fodby sogneprotokol 1843 Danmarkshistorie.dk Conny Larsen
PS HUSK DET ER SKREVET I DEN FORM SOM DET STÅR I PRODUKOLLDEN
Aar 1843 den 9 de  Febuari blev afholdt et extraeordinært Møde
Af Fodbye Sogneforstanderskab i Anledning af Herredsfogeden
hr Cancellieraad Leunings Skrivelse til Formanden af 8 de
” Sorøe Amtmandskab har under 5t dennes tilskrevet mig
Ved herhos at fremsende en fra Landphysikur Dr med.
Høegte - Guldberg indgiven beretning af 3de dm. om
En hos Gaardmand Hans Jensen Skraverup udbrudt
Smitsom Sygdom maa jeg tjenstlig anmode Hr Cancellie
Raaden om behageligen uopholdelig at ville sammtræde med
vedkommende Sogneforstanderskabs og drstrictlæge, der er
paalagt at tage de smitsom Sygdom angrebne  Patienter
under Cuur for offentlig Regning, for at overveien hvilke
Foranstaltninger der fra det Offentliges Side kunne være at
foretage til Sygdommens Standsning, hvor nest jeg for-
venter mig, med Bilagets Tilbagesendelse meddelt Under-
retning om Forhandlingernes, og maatte i
de Foranstantninger som af hr Cancelliraaden
befinders øieblikkelig fornøden strax iværksættes , uden at
oppelie Forhandlingernes Udfald eller nævnes Ordre
Paa grund heraf anmodes: denes Velædelhed som formand
for Fodbye Sogneforstanderskab, at ville beramme et
extraordinert Møde for Sognefoged Niels Hansen i
Fodbye i morgen Torsdagen den 9de dennes Formiddag
Kl. 11. hvor jeg da skal give Møde for at det Fornødne
i fornævnte Henseende kan blive afhandlet.-
Førsløv den 8 Febr 1843      Leuning-
Da Sogneraadet Medlemmer var mødt med Undtagelse
af Proprietair Lund, som med sygdom er forhindret og
Sogneforstander Hans Jensen i Skraverup, som er den Par-
gjældende i hvis gaard den anmeldte smitsomme Sygdom
finder Sted, Ligesom herredsfogden Hr. Cancelliraad Leuning
og distriitslægen  Regimentchirug  Castenhcold mødte
som fandtes efter  Sogneraadets overlæg mod distrietslægen
ingen Anledning til for tiden at foranstaltes nogen
spærring af det sted nemlig Hans Jensens gaard i
Skraverup, da det i almindelighed viser sig at saadan
Spæring sjælden opfylder hensigten , men at derimod
Sogneorstanderskabet ville paalægge Byene og Sognets
Beboere at afholde sig fra den Gaard, hvori de af Syg-
dommen angrebne Patienter befinder sig.- Mod hensyn til
Sygdommens beskaffenhed, som af distrietsslægen  ved erklæredes
for Typheus Feber, men for øvrigt ikke af nogen foru-
noligende Egenskab, anseers dette for det --- tilstrækkelig
og blev det især paalagt Sogneforstander Hans Jensen i
Stenbæksholm og Poul Larsen i Bistrup at vaage over
at alt Samqvern med det smittede sted. Med saavidt umuligt af ophæve og øieblikkelig
gjøre Anmeldelse saaframt der noget andet Sted enten
i Skraverup bye eller nærmeste Omegn skulde yttre
sig Sygdom som kunde ansees af samme Beskaffenhed,
som den hvoraf de onmeldte Patientns var amgrebne.-
Endvidere blev ved dette mødeafhandlet angaande
Forsørgelse med Huuslige til at Fruentimmer med
et uægte barn, som fra Førsøv Sogn er ankommen hertil
Sognet, hvor hun følger Amtets Skrivelse af 2. d Feb d.a.
skal være forsørgelsesberetiget barn tiget, hvorom det Fornødne blev
tilført fattigvæsnets forhandlingsprotoiol, hvortil
Saaledes blev dette Møde sluttet og af de Tilstædeværende
Underskrevet. ---------    datum at Supra
Shmidt     Klausen         H. Lund
Pouel Larsen   N Hansen
Aar 1843 Tiesdagen den 4 de April blev efter foregaaende
bekjendtgørelse forsamtlige Forstandere som tillige var
communiceret Politimesteren Hr Caniallieraad Leuning
afholde et ordinairt Møde af  Fodbye Sogneraad
i Skolen  i Fodbye, hvor følgende Sager afhandledes:
Formanden bekjendtgjorde Sogneraadet at samme ved
Amtet Skrivelse af 9 de f. m. paa Grund af Regimente
chiueg a- Castenscholde beretning angaaende at en Enke i
Fodbye ved navn Mette pedersdatterskulde lide af gamle
syphilitiske Tilfælde i Halsen og paa Tungen, var anmodes
om snarest mugligt at ville foranstalte dette Fruentimmer
transpoteret til og afleveretpaa Sorøe Amts Sygehus,
hvor hun vilde vorde tagen under Cuur foroffentlig Reg-
ning, samt at hun maate medbringe de reglemteerede
Klædningsstykker, da Sammen modsat Tilfælde vilde vorde
anskaffed paa Forsøggelsescommunes regning Ifølge heraf
er bemeldte Mette Pedersdatter ved tilssagt Sveise den 13
Martz d. a. transporteret til og afleveret paa Sorøe Amts-
Sygehus og da hun selv hvad og medtog de vaglemmte-
ned Klædningstykker, saa vil Communen i denhenseende
ikke graade i nogen Udgivt,-
Ligeledes bekjendsgjorte Formanden de øvrige Forstandere
det kongelige Danske Ciuiulles Ciruluierskrivelse af 23d
Februæri d.A. som er Sogneraadet Communiceret ved hr
Cancellieraad Leuning Skrivelse af 13 Martz, hvorefter
det af Sogneforstandere forventes, at de ville benytte
denne hederlige Skrivelse og Indflydelse paa de øvrige
Sognebeboere til at vise Politiet kraftig  Bistandi
Henseende til at sætte Grænser for det Uvæsen, som paa
adskillige Steder i landet med ulovlig Brændevinesbran-
den eller saakaldte Smugbrændvien.—
Prøv 123hjemmeside gratis i en måned nu!