da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da en da da da da tr da da en da da da da da da da da da da da da da en da da en da en da en da en da da da da da da da da nl da da da da ca en da da da da en fi en hy en en eo es da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Addisons sygdom - Find information på Medicin.dk
Addisons sygdom (morbus Addison eller primær binyrebarkinsufficiens) er navnet på en tilstand, hvor binyrebarken er holdt op med at producere hormoner - helt eller delvist.
Symptomerne opstår, fordi binyrerne er holdt op med at producere hormoner, først og fremmest hormonerne kortisol og aldosteron. Symptomerne er:
mørkfarvning af huden og slimhinderne (hyperpigmentering)
hos kvinder også nedsat seksuallyst, nedsat kønsbehåring og forsinkede menstruationer.
Addisons sygdom kan debutere som en pludselig og livstruende tilstand, der kaldes Addisons krise. Denne tilstand kan også opstå, hvis du glemmer din behandling for Addisons sygdom, og du bliver udsat for fysisk stress. Symptomerne på Addisons krise er mavesmerter, opkastninger, feber og bevidstløshed.
Addisons sygdom kan optræde sammen med forstyrrelser i andre organer. Sygdomme i hypofysen kan også medføre, at du får nedsat funktion i binyrebarken.
Addisons sygdom begynder som regel i barndommen eller ungdommen. Den udvikler sig som regel langsomt over en årrække. Hvis du udsættes for fysisk stress, kan du få pludselige og mere alvorlige symptomer. Uden behandling kan Addisons sygdom være livsfarlig.
Alle kan få sygdommen, men den er meget sjælden.
Hvad er årsagen til Addisons sygdom?
Addisons sygdom skyldes, at kroppens immunsystem nedbryder binyrebarkens celler. I sjældne tilfælde kan sygdommen opstå på grund af en infektion, fx tuberkulose, eller på grund af en svulst, som vokser ind og ødelægger binyrerne. Langvarig behandling med binyrebarkhormon i høje doser, som man for eksempel anvender til patienter med gigt eller KOL, kan også medføre binyrebarkinsufficiens.
Undersøgelser ved Addisons sygdom
Lægen tager en blodprøve for at måle indholdet af kortisol i dit blod.
Behandling af Addisons sygdom
Addisons sygdom behandles ved, at du får et tilskud af de hormoner, som binyrerne normalt producerer. Ved Addisons krise gives hydrocortison dog som indsprøjtning. Behandlingen skal fortsætte livet ud. Hvis du har Addisons sygdom, bør du altid have et særligt kort på dig. Kortet skal indeholde oplysninger om diagnosen og behandlingen af din sygdom.
Oven på hver nyre sidder binyren, der er en lille halvmåneformet kirtel. Kirtlen består af en kerne, marven, der bl.a. producerer adrenalin, og af et omgivende lag, binyrebarken, der producerer en række forskellige hormoner, hvor det vigtigste er kortisol. Binyrebarkens hormonproduktion styres fra hjernen fra de dele, der kaldes henholdsvis hypofysen og hypothalamus. Hvis binyrebarken helt eller delvis mister evnen til at danne hormoner, eller hvis hjernens kontrol med binyrebarken bliver ødelagt, opstår der mangel på binyrebarkhormon (Addisons sygdom), som er en livstruende tilstand, hvis den ikke behandles.
De vigtigste typer binyrebarkhormoner er glukokortikoider og mineralokortikoider. Ved binyrebarkhormon forstås almindeligvis glukokortikoider.
Glukokortikoider hæmmer vævsreaktioner (inflammation) som hævelse, rødme, ømhed og smerter - reaktioner, som kan ses ved en lang række tilstande, fx astma, allergi, gigt- og hudsygdomme. Glukokortikoider anvendes derfor ofte til at dæmpe følger af inflammation ved en række tilstande, som fx leddegigt og KOL, ligesom glukokortikoider også anvendes som immundæmpende behandling.
På grund af glukokortikoidernes mangeartede virkninger og betydelige bivirkninger vil man helst anvende lokalbehandling, når indikationen er at dæmpe inflammation. Det kan fx være inhalation ved astma, indsprøjtning i et led (blokade) eller brug af hudmidler. Herved mindsker man bivirkninger andre steder i kroppen. Læs mere om hormoncreme, blokader og brug af binyrebarkhormon i 5 hurtige om binyrebarkhormon.
Binyrebarkhormoner kaldes også steroidhormoner eller blot steroider. Denne betegnelse refererer til binyrebarkhormonernes kemiske struktur.
Lægemidler med binyrebarkhormon findes:
som tabletter og injektionsvæske (systemisk behandling)
til lokal indsprøjtning direkte i et led
til lokal brug i lungerne og i næsen
til lokal behandling på huden,
til lokal brug i tarmen og i endetarmen
til lokal brug i øjnene
til lokal brug i ørerne.
Mineralokortikoider regulerer organismens vand- og saltbalance og anvendes næsten udelukkende som tilskudsbehandling i de tilfælde, hvor kroppens egen produktion af binyrebarkhormoner er nedsat eller helt ophørt ( Addisons sygdom).
Det i kroppen naturligt forekommende mineralokortikoid kaldes aldosteron. Fludrocortisonacetat er syntetisk fremstillet aldosteron, men ud over aldosterons virkning har fludrocortisonacetat tillige nogen glukokortikoid effekt.
Glukokortikoider til Addisons sygdom
Hydrocortison er det naturligt forekommende glukokortikoid og anvendes næsten udelukkende som tilskudsbehandling i de tilfælde, hvor kroppens egen binyrebarkhormonproduktion er nedsat eller helt ophørt ( Addisons sygdom).
Jens Otto Lunde Jørgensen (Forfatter)
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø