sv en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en oc en en en en da nb nb da da pl fr nb eo nb jv nb it da da en da da sv de en da da fr da da da da da de da da da da da da de da da de da de da fr fr da da da da da fr da nb da da da sv da da da da eo da da en fr da de da fr da da en zh da da en en da da da ja da da da de da da da da da fr de da da da da da da rm da da da fr sk da da da da da da da es da da da da da da sv de da nb fr da sv da de da da da da de da da da da da fr da en da en da da da da da da en sv da da de da da da da de da da da da da da de fr da nb da da en fr en da da da it nb da nb da da fr en da da de da nb da en da en da en da en da en da en sv en da en da en da en nb en da en da en da en da en da en da en sv en da en nb en da en nb en da en da en da en da en da en da en da en da en en en en vi en fr es de en
(PDF) 15 - Skriftlig beretning - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Text of 15 - Skriftlig beretning
rsmde 2015- skriftligt beretninger udgivet afLrerstuderendes LandskredsVandkunsten 3, 3.1467 Kbenhavn K
Telefon: 33 93 94 24E-post: [email protected]: www.llnet.dk Sats, billedbehandling og layout:Simplicity Design
Bestyrelsen pr. rsmde 15 31
Lrerstuderendes Landskreds skal i det kommende r fortstte arbej-det med at forstrke organisationens interne udvikling, sge indflydelse og samarbejde med de vigtigste interessenter for lreruddannelsen og forbedre kvaliteten og vilkrene for lrerstuderende i hele landet.
Hele organisationen skal inddrages og samarbejde mod den endelige indfasning af organisationens nye struktur, s alle forstr deres egen rolle, og s organisationens arbejde fungerer, som en strk helhed med sammenhnge mellem aktiviteter og politik p bde nationalt og lokalt niveau. Sammen skal vi arbejde for, at vores organisationsprocent ges markant. Dette krver strkt samarbejde og den ndvendige opkvalifi-cering i alle dele af organisationen.
Gennem vores strke relationer og samarbejde skal Lrerstuderendes Landskreds det kommende r fortstte arbejdet med at f mere fokus p de faglige studieorganisationer. Vi skal have skabt nye relationer, som kan understtte organisationens ml og skabe bedre samarbejde med andre studieorganisationer, specielt med fokus p campuslsnin-ger og lignende tvrprofessionelle udfordringer p Professionshjsko-lerne.
Lrerstuderendes Landskreds er og skal vre en markant medspiller i uddannelses-politikken. Det kommende r skal der arbejdes p at hele organisationen kan sttte op om, at vi bliver en endnu strkere spiller i skole- og uddannelsesdebatten og er med til at stte nye definitio-ner for kvalitet i uddannelser. Vi skal med vores politik bidrage til at forbedre den nye lreruddannelse, men ogs sikre at studerende p 07-uddannelsen fortsat fr en uddannelse af hj kvalitet, der kvalifice-rer dem til arbejdet i en ny skolevirkelighed.
I forret nedsatte bestyrelsen en arbejdsgruppe, hvis fokus var at gen-nemg praktikken p ny lreruddannelse. Arbejdsgruppen gennemgik politiske aftaler, lokale aftaler herunder studieordninger og intervie-wede studerende om deres oplevelser i praktik. Arbejdet resulterede i organisationens praktikrapport, som blev frdig i starten af november. Rapporten er blevet sendt til samarbejdspartnere og interessenter. Rapportens konklusioner og anbefalinger er blevet vel modtaget, og har medfrt at Lrerstuderende Landskreds er blevet inviteret med i forskellige fora for udvikling af praktikken og dens rammer.
Lrerstuderendes Landskreds har haft foretrde for folketingets ud-dannelsesudvalg, hvor alle partier viste interesse for rapportens anbe-falinger. Flere af partierne har inviteret til lbende samarbejde med udgangspunkt i praktikrapportens anbefalinger. Anbefalingerne om at ndre praktikkens eksaminer fra tre til n vil blive taget med i revideringen af lreruddannelsen af flere partier.
Der er desuden udviklet et redskab, som klubber og bestyrelsesrepr-sentanter kan bruge til lokalt arbejde med forbedring af praktikken igennem de lokale partnerskabsaftaler og uddannelsesplaner.
Foruden arbejdet med praktikrapporten har organisationen det sene-ste r revideret notatet 15 initiativer til praksiskobling, som er sendt til uddannelsesledere, undervisere og Danmarks Lrerforening. Ogs disse initiativer er blevet vel modtaget og bliver i dag brugt p forskellig vis til at forbedre praksiskoblingen i hverdagen p uddannelsen.
Lrerstuderendes Landskreds har sammen med MVU-netvrket drftet muligheden for at erstatte den nuvrende undervisningsmilj-lov med en uddannelsesmiljlov. Ideen er at f en lov, som ikke bare sikrer rammer for at undervisning kan finde sted, men som ogs har fokus p, hvordan undervisningen finder sted, og p hvilke andre tiltag der skal til for at sikre at uddannelser i deres helhed spiller sammen. Arbejdet har frt til et indledende fokus p at prge Dansk Center for Undervisningsmilj i deres undersgelser af omrdet for videregende uddannelser, samt at styrke deres indsigt i og overblik over, hvordan den nuvrende lovgivning bruges, og hvordan arbejdet hermed kan forbedres. Derudover har MVU-netvrket diskuteret hvilke processer lokalt svel som nationalt, det vil vre fordelagtigt at stte i gang i det opflgende arbejde.
Arbejdsgruppen har i rets lb planlagt og gennemfrt en undersgelse af medlemmerne, de aktive og bestyrelsens syn p en rkke aspekter af organisationen og den gode lrerstuderende. Undersgelsens forml var at belyse forskelle og ligheder i hvordan de tre led betragter bde hinanden og sig selv. Efterrets arbejde har bestet i at analysere un-dersgelsens resultater med henblik p et output til rsmde 15.
Efter flere r med fokus p nedskringer i taxametret for uddannelser-ne, nedsatte MVU-netvrket i 14 en arbejdsgruppe til at g dybere i de-batten om finansieringen af uddannelserne. MVU-netvrket blev enige om et opgr med det nuvrende system, som har fokus p kvantitet f flest muligt studerende igennem, billigst muligt. MVU-netvrket nsker at gre op med dette og har analyseret sig frem til hvad netvr-ket mener er kvalitet, og hvordan man kan finansiere denne i uddan-nelserne. Resultatet blev en stor rapport med forslag til en taxameter-reform; Fair Finansiering. Indtil videre er MVU-netvrket stort set de eneste, som har lavet et komplet forslag til en reform af finansierings-systemet. Forslaget indebrer blandt andet et socialt taxameter, et stort grundtilskud, et tilskud til moduler med mere end 20 undervisning- og vejledningslektioner om ugen samt tilskud til at vejlede og fastholde nye studerende, samt et krav om at ge den samlede bevilling til professi-onshjskolerne.
Lrerstuderendes Landskreds har i mange r vret en stor og vigtig medspiller i skole- og uddannelsesdebatten. P rsmde 14 besluttedes at dette arbejde skulle bredes ud til hele organisationen i forhold til bde aktive og passive medlemmer. Foruden at fortstte arbejdet med at pvirke debatten gennem medier, politikere, konferencer og lignen-de, har organisationen haft fokus p at udvikle aktiviteter, som har gjort det lettere for lrerstuderende i hele landet at vre en del af debatten. I forbindelse med finanslovsforhandlingerne i september og folketingets bning i oktober var Lrerstuderendes Landskreds en del af kampag-nen Unge krver handling, sammen med Elev- og Studenterbev-gelsen. Denne kampagne var ikke blot en demonstration i Kbenhavn, men havde syv forskellige epicentre rundt om i landet, hvor der blev lavet aktiviteter og flere af de lokale klubber og bestyrelsesreprsentan-ter var meget aktive i dette arbejde.
rets strste skoledebat har selvflgelig handlet om den nye skolere-form, hvorfor oktoberkurset blev brugt til at stte fokus p reformen. Medlemmerne blev fagligt opkvalificeret, men blev ogs kldt p til at debattere reformens indhold.Det sidste element i arbejdet med at f studerende mere med i debat-ten, er at udvikle en folketingsvalgskampagne. Valget str for dren, og organisationen har lavet kampagnemateriale, som klubberne kan bruge lokalt til at lave en lokal og inddragende kampagne, som fr de lrer-studerende til at g aktivt ind i valget og bruge det til at stte skole- og uddannelsesdebatten p dagsordenen.
Timetallet har i mange r vret en stor diskussion p lreruddannelsen og p mange andre uddannelser. Lrerstuderendes Landskreds km-per stadig for at f flere timer, eksempelvis med forslaget fra Fair Finan-siering, men organisationen har ogs sat fokus p den gode uddannelse udover selve undervisningen. Hvad er gode studieaktiviteter og hvilke rammer nskes? I 13 udgav Lrerstuderendes Landskreds et forslag til en studieaktivitetsmodel, som bnede op for et strkt samarbejde med uddannelseslederne og blandt andet betd, at formanden afholdte oplg for underviserne p alle lreruddannelser i forr og sommer 14. Disse oplg var en kickstart til lokale debatter og udvikling, som senere har skabt nye lokale initiativer mellem ledelse og vores klubber.
Klubberne blev rustet til dette samarbejde p en workshop til en af rets klubseminarer, ligesom medlemmerne blev udfordret med en plakat-kampagne: Hvordan er du fuldtidsstuderende? lavet i samarbejde med Dansk Magisterforening og Lreruddannelsens Ledernetvrk. Studie-aktivitet er nu blevet en dagsorden, som ikke kun handler om at stude-rende skal lse selv; den handler ogs om kvalitet i indholdet af vores uddannelser.
Den ny lreruddannelse lgger op til, at studerende i hjere grad skal inddrages i forsknings- og udviklingsprojekter. Lrerstuderendes Landskreds har derfor deltaget i bde forskningskonferencer og afholdt mder med dekaner og forskningschefer fra professionshjskolerne for at pvirke dette arbejde. Organisationen har dog mtte erkende at arbejdet er strre og mere uoverskueligt end forventet. Professions-hjskolerne er stadig ikke selv klar over hvad og hvordan de bedst gr det, ligesom der heller ikke foreligger klare strategier for inddragelse af studerende. I lbet af ret har organisationen prvet at indsamle viden og cases p bde forskningsprojekter og udviklingsprojekter i folkesko-lerne, som har inddraget lrerstuderende, men det er meget sparsomt. Lrerstuderendes Landskreds har udviklet forslag til hvad der br forskes i, og dermed hvilke projekter organisationen br vre en del af, men p trods af at stort stykke arbejde er der stadig et stykke til mlet.
I lbet af ret har Lrerstuderendes Landskreds haft fokus p at sikre, at organisationens arbejde for en lreruddannelse af hj kvalitet bde har fokus p studerende, som flger bekendtgrelsen for lreruddan-nelse 07 og studerende p lreruddannelse 13. Generelt m konklude-res, at der er taget hnd om alle studerende. I arbejdet med praktikken har organisationen haft fokus p de studerende p lreruddannelse 13. Praktikrapportens konklusioner og de dertilhrende anbefalinger vil dog i fremtiden komme alle studerende til gode, som fx anbefalingen om at praktiklrerne generelt skal vre bedre uddannede. Derudover har arbejdet med eksamen p den ny lreruddannelse udelukkende v-ret et arbejde for at srge for, at de studerende p ny lreruddannelse fr samme eksamensform, som de studerende p lreruddannelsen fra 07 har.
Udover at det er sikret, at det forgange rs arbejde er kommet alle lrerstuderende til gode, er Lrerstuderendes Landskreds politikpro-gram ligeledes gennemget for at sikre, at det tilgodeser alle lrerstude-rende. Ingen justeringer var ndvendige.
I r 14 oplevedes desvrre end stigning i antallet af skoleovertag. Forsgene formes vidt forskelligt p de forskellige professionshjsko-ler, men klubberne har i gennem hele ret vret meget opmrksom p sagen ligesom organisationen har fet placeret nogle pressehistorier i efterret, som bnede op for at flere professionshjskoler nskede at g i dialog. Lrerstuderendes Landskreds har ikke fet stoppet fors-gene, men Danmarks Lrerforening har skrpet arbejdet, s kredsene nu i hjere grad er opmrksomme p problemet. Derudover arbejder organisationen sammen med flere uddannelsesledere om at skrpe forsgene, s Lrerstuderendes Landskreds fr lov at komme ud til de pvirkede studerende og forklare deres rettigheder, ligesom der arbej-des p at f skabt et brandberedskab p skolerne, forstet sledes, at ikke alle lrere kan sendes p kurser, men eksempelvis kun udsko-lingslrere, s resten af lrerkollegiet stadig er til rdighed og har ansvaret for eleverne.
Gennem lngere tid har organisationen prvet at f undervisnings-minister Christine Antorini til at forholde sig til problematikken, men alle gange har ministeren svaret udenom. Det positive i det m vre at, regeringen ikke mener at skoleovertag er en god ting, men ikke har den politiske kapital til at ndre det.
P den ny lreruddannelse fr de lrerstuderende kun n samlet ka-rakter for den skriftlige og den mundtlige eksamen. Det blev p sidste rsmde besluttet, at Lrerstuderendes Landskreds skal arbejde imod dette og forsge at f to karakterer, som de studerende, der lser p lreruddannelsen fra 07, fr.
Politikprogrammet er i rets lb blevet tilpasset denne holdning, og organisationen har arbejdet aktivt for at forsge at pvirke uddannel-sesministeren til at ndre dette i bekendtgrelsen. Lrerstuderendes Landskreds har igennem hele processen samarbejdet med Censorfor-mandskabet for lreruddannelsen omkring sagen. Censorformand-skabet nsker ligeledes to karakterer i sprogfagene samt matematik. I
november og december har sagen vret oppe i medierne. Her forkla-rede uddannelsesministeren, at det uanset hvad ikke kan ndres, fr de frste studerende p den nye lreruddannelse har afsluttet lrerud-dannelsen i 17. Lrerstuderendes Landskreds fortstter p trods af dette med at lgge et pres p ministeren for at ndre praksis.
I det forgangne r har organisationen arbejdet for at sikre, at de stu-derende, som optages p vinteroptag, har samme rettigheder og mu-ligheder som de studerende, der starter deres lreruddannelsen om sommeren. Til dette arbejde blev en arbejdsgruppe bestende af aktive fra bestyrelsen og klubberne nedsat. Arbejdsgruppen har afholdt mder med studerende, der er startet p vinteroptag, for at undersge hvordan de oplever deres studie.
Igen i r har Lrerstuderendes Landskreds arbejdet for at forhindre ud-viklingen af talentforlb, hvor specielt udvalgte studerende kan deltage i ekstra-curriculre aktiviteter eller tage ekstra moduler og derved f pskrevet ekstra ECTS-point p eksamensbeviset. Organisationen har arbejdet for, at lreruddannelsen skal vre en fuldtidsuddannelse, at alle studerende sikres en strk flles faglighed og at alle br have muligheden for at fordybe sig i relevante fag og omrder i lrerprofes-sionen inden for den normerede ECTS-ramme for uddannelsen. Poli-tikprogrammet er tilrettet denne holdning, og det er blevet undersgt hvilke talentforlb, der er oprettet eller er under udvikling p de enkelte lreruddannelser.
P baggrund af de vedtagne holdninger til talentforlb har Lrerstu-derendes Landskreds i januar 15 sendt et hringssvar til Uddannelses-ministeriet til et udarbejdet udkast til en talentbekendtgrelse. Dette svar er sendt i samarbejde med de fleste af organisationer fra Elev- og Studenterbevgelsen.
I det forgangne r har Lrerstuderendes Landskreds arbejdet imod en lreruddannelse, som primrt bruger netbaseret undervisning, da or-ganisationen ikke mener, at en sdan kan sikre kvaliteten i udviklingen af lrerstuderendes relations-, samarbejds- og praksiskompetencer. Dette skal ikke forveksles med, at organisationen arbejder mod, at l-rerstuderende skal have de ndvendige digitale kompetencer til at vre lrere i en moderne folkeskole.
Danmarks Evalueringsinstitut lavede i 14 en rapport med en vurdering af uddannelser baseret p e-lring sammenlignet med de ordinre uddannelser. Lrerstuderendes Landskreds har siddet med i en rdgiv-ningsgruppe for udviklingen af denne rapport og udsendte en presse-meddelelse, der gjorde opmrksom p rapportens konklusioner, som lgger sig godt op af organisationens kritik.
Lrerstuderendes Landskreds medlemstal har over flere r vret en udfordring, som organisationen har mttet forholde sig til. Rekrutte-ring er i selv ikke en nem opgave, men nr antallet af studerende ogs falder, vil problemstillingen blot blive strre. P trods af det faldende studentertal har Lrerstuderendes Landskreds formet at bibeholde medlemstallet p godt 6.000 - det skyldes uden tvivl det faktum at or-ganisationen har fet flere aktive klubber, der dermed ger synligheden overfor de potentielle medlemmer.
I stedet for det aflyste klubseminar i maj 14 blev en reprsentant fra klubberne inviteret til bestyrelsesmdet i maj, hvor lrdagen blev brugt p at opkvalificere klubberne p efterrets studiestart.
Lrerstuderendes Landskreds rekrutteringskampagne bestod i 14 af et velkomstblad i bde trykt og elektronisk version, en informationspjece med indmeldelsesblanket, kuglepenne og skuldertasker. Velkomstbladet blev p hovedparten af uddannelsesstederne delt ud til de studerende ved studiestart eller sendt ud sammen med optagelses-brevet, dog opleves et generelt skifte i retning mod at stille studiestarts-materialet til rdighed elektronisk frem for i form af tryksager.
Informationspjecen og det vrige merchandise blev delt ud til de nye studerende i forbindelse med oplg og holdrunder afholdt af Lrerstu-derendes Landskreds. Sekretariatets overtagelse af koordineringen af studiestartoplg har betydet en strre kontinuitet p omrdet og skabt nogle gode kontakter til administrationerne p uddannelsesstederne.
Flere uddannelsessteder tilbyder nu studiestart i vintermnederne - dette har organisationen vret ndt til at forholde sig til. Sekretariatet har udarbejdet og udsendt ny udgave af velkomstbladet, ligesom der har vret afholdt studiestartsoplg. Der er tillige blevet etableret en rekrutteringskonkurrence for de medlemmer, der melder sig ind i frste kvartal 15.
Oktoberkursus 14 blev afholdt under overskriften Den perfekte fol-keskole? bliv klogere p reformen og weekenden var, i lighed med de sidste par r, bygget op omkring to spor med fokus p henholdsvis debat og faglig opkvalificering. Derudover var der en flles paneldebat for alle deltagere.
Mlet med kursusweekenden var, som de andre r, at f nye medlem-mer og nye aktive og at give medlemmerne en positiv oplevelse med Lrerstuderendes Landskreds, som de kunne fortlle deres medstude-rende om. Der var tilmeldt 140 til weekenden med reprsentanter fra samtlige uddannelsessteder.
Weekendens ml m siges at vre blevet opfyldt, eftersom samtlige del-tagere i evalueringen udtrykte tilfredshed med kurset, og det desuden resulterede i nye aktive i et par af klubberne.
Aktivitetspuljen har i r stttet to arrangementer: LL-klub Jelling lavede i september 14 et standup-arrangement for
medlemmer af Lrerstuderendes Landskreds det var muligt for lrerstuderende at melde sig ind op til arrangementet og opn gra-tis indgang. Kort forinden arrangementet lavede klubben et lokalt samarbejde med Pdagogstuderendes Landssammenslutning om adgang for medlemmer p uddannelsesstedet
LL-klub Hjrring lavede i januar 15 en temaeftermiddag om krft. P arrangementet var der oplg fra Krftens Bekmpelse om hvor-dan skolen skal behandle de elever der oplever krft i familien samt et show med komikeren Geo, der selv har haft krft inde p livet
I r blev den nye struktur endeligt indfaset. P rsmde 14 blev der for frste gang valgt bestyrelsesreprsentanter. Dette var den sidste del af strukturreformen inden komplet indfasning. Det betyder dog ikke at processen er frdig. Nu er det kulturen, der mangler at flge med, s den passer til den nye struktur, og det er den heldigvis i fuld gang med. Det kan ses bde i klubber, til klubseminarer og i bestyrelsen.
Der har i rets lb vret travlt blandt klubberne. Der er kommet nye til, og flere af dem med mange flere aktive end vi har set de senere r. Dette gr, at der bliver lavet flere aktiviteter rundt omkring i landet, og at medlemmerne i hjere grad mder Lrerstuderendes Landskreds i dag-ligdagen. Der er stadig masser af potentiale i klubberne, og der arbejdes tillige stadig p at f kulturen i den nye strukturreform ud i det daglige arbejde i klubberne fx gennem klubseminarerne.
Lrerstuderendes Landskreds har siden sidste rsmde arbejdet med at opkvalificere klubbernes aktive p en ny mde gennem klubsemi-narer. Klubseminaret i maj 14 blev aflyst grundet for f tilmeldte, men siden har klubseminarerne vret en stor succes med ca. 25-35 deltagere per seminar. Seminarerne er opbygget omkring en lringsprogression i forhold til, hvad der er ndvendigt for drift og udvikling af LL-klubber-ne hvorfor det ogs forventes, at som minimum klubledelsen deltager i seminarerne, s de kan viderebringe og bruge den viden, der udvikles p seminarerne.
P samme mde som klubberne har brug for opkvalificering, har bestyrelsen det ogs. Derfor blev ret startet med, at bestyrelsen tog p ledelsesseminar med fokus p opkvalificering og strategiudvikling. Seminaret har sat sine spor i bestyrelsens daglige arbejde og vil helt sik-kert blive gentaget.
Bestyrelsen har vret meget prget af indfrslen af den ny struktur. Det er en ny post, de enkelte bestyrelsesreprsentanter har skullet ud-fylde. Dette har gjort, at bestyrelsen har brugt meget tid p at finde sin arbejdsform. Det har heldigvis ikke overskygget alt andet. Bestyrelsen har det seneste r arbejdet hrdt p at Lrerstuderendes Landskreds har fet s meget indflydelse som muligt p de forskellige omrder fx i forbindelse med arbejdet med femrig lreruddannelse.
Gennem flere r har organisationen arbejdet for at bestyrelsesmderne skulle vre mere effektive, bde i forhold til varighed og til arbejdsme-toder. Dette arbejde begynder at bre frugt fx afvikles mderne som re-gel i lbet en eftermiddag/aften, hvilket skaber rum for at kunne bruge tid p udvikling af politik, strategier mv.
Bestyrelsen har ogs mrket den ny lreruddannelse i praksis. Den ny lreruddannelse krver mere af de studerende, hvilket blandt andet betyder at enkelte bestyrelsesreprsentanter har haft svrt ved at finde tid til bestyrelsesarbejdet og derfor har valgt at trkke sig.
Arbejdsgrupper har igen i r vret et vigtigt redskab for bestyrelsens arbejde med udvikling af politik og interne processer. I r har der vret nedsat arbejdsgrupper til at arbejde med henholdsvis Den gode for-tlling, Praktik i lreruddannelsen, Vinteroptag og Internationale profillreruddannelser.
Brugen af arbejdsgrupper er noget bestyrelsen stadig arbejder med og udvikler lbende.
I r har konstitueringen af forretningsudvalget foreget p en ny mde. I stedet for at alle arbejdsomrder var i spil p kryds og tvrs, er de forskellige arbejdsopgaver blev inddelt i omrder. Dette har betydet at der har vret sammenhng mellem de forskellige steder, hvor det en-kelte forretningsudvalgsmedlem har reprsenteret Lrerstuderendes Landskreds.
Arbejdet i forretningsudvalget har det seneste r bde vret prget af den nye struktur samt den ny lreruddannelse. Dette skyldes at den ny lreruddannelse har gjort, at de studerende bruger mere tid p studiet. Det er naturligvis en dejlig ting, men det har ogs betydet at forret-ningsudvalget til tider har vret meget presset. Dette har der vret sat fokus p gennem coaching og udviklingssamtaler.
Sekretariatet har det sidste r levet en omtumlet tilvrelse grundet to barselsperioder, dels til kommunikationsmedarbejderen og dels sekre-tariatslederen. Sekretariatslederen var p barsel tre mneder i 14 og er tilbage igen, mens kommunikationsmedarbejderen stadig er p barsel. I kommunikationsmedarbejderens stilling er der blevet ansat en vikar, som udfylder opgaven indtil maj 15, hvor kommunikationsmedarbejde-ren vender tilbage. Sekretariatets sekretr er netop blevet gravid, s der vil blive kigget p en vikarlsning i det kommende r.
Det har vret sekretariatets frste og eneste prioritet, at organisatio-nens medlemmer og klubber har oplevet et hjt serviceniveau, ogs mens der har vret huller i bemandingen.
Sekretariatet har i de sidste r haft et praktikantprogram for studerende p administrationskonomiuddannelsen. Baseret p erfaringerne er det i 14 blevet besluttet at stoppe dette program.
Det har lnge vret et nske i organisationen at f etableret en ny hjemmeside. Dette blev i rets lb aktualiseret ved at Danmarks L-rerforening har besluttet at sende de nuvrende kredshjemmesider p pension og overg til et nyt system. Da Lrerstuderendes Landskreds gennem lngere tid har vret utilfreds med dette system, var det en krkommen lejlighed til at stte fart i arbejdet med at finde en leve-randr af en ny hjemmeside. Denne er fundet og den ny hjemmeside er kommet op at kre i vinteren 15.
Nyhedsbrevet har vret en ndlsning, om end en god en af slagsen, som flge af manglerne p den gamle hjemmeside. Nyhedsbrevet er s-ledes blevet rundsendt til godt 8.500 modtagere hver mned med nyhe-der, debatindlg, opkvalificering med videre. Med oprettelsen af den ny hjemmeside bortfalder nyhedsbrevet i den gamle form, men indbygget i den ny hjemmeside er en nyhedsbrevsfunktion, s de frnvnte mod-tagere stadig vil modtage nyheder fra Lrerstuderendes Landskreds. Sekretariatet er dog ikke lngere tvunget til at samle nyhederne til en gang om mneden, men nyhederne kan udkomme lbende.Facebook
Facebook har gennem de sidste r vret en vigtig del af Lrerstuderen-des Landskreds kommunikationsstrategi af den simple rsag, at langt hovedparten af de lrerstuderende og interessenter er p mediet. Orga-nisationens side har p nuvrende tidspunkt godt 5.700 flgere hvilket betyder, at der er en stor base at kommunikere organisationens politik og tiltag ud til, hvilket har vret tydeligt i rets lb. Udover den officiel-le side har sekretariatet det seneste r oprettet grupper til bestyrelsen og til alle aktive i Lrerstuderendes Landskreds landet over til interne drftelser af politik eller udveksling af erfaringer med aktiviteter med videre.
Derudover er der blevet oprettet en ben gruppe, hvor de lrerstude-rende kan kbe, slge og bytte bger til lrerstudiet. Efter en stille start er der nu godt 1.600 medlemmer, og der tilbydes bger p livet ls. Konceptet med siden er at vre et nationalt supplement/alternativ til de mange sm sider, der er oprettet af lrerstuderende landet over.
Udover det centrale fokus har organisationen valgt, at det er den plat-form som de lokale aktive ogs skal bruge bde i forhold til at profilere LL-klubberne overfor medlemmer og potentielle medlemmer, men ogs til at koordinere det daglige arbejde blandt LL-klubbens aktive.
Der blev p rsmde 14 afsat flere midler til at sekretariatet kan lave materialer til klubbernes arrangementer s disse er professionelt udar-bejdet og flger organisationens generelle designlinje. Dette har i rets lb vret en stor succes, og rigtig mange LL-klubber har benyttet sig af muligheden for at kunne f lkre materialer til LL-klubbens arrange-menter.
Pressearbejdet er blevet en vsentlig del af hverdagen i Lrerstude-rendes Landskreds. Sledes har vi eksempelvis det seneste r vret i medierne nsten ugentligt, og derudover er vi en aktiv sparringspartner til flere journalister, som bruger organisationen som vidensbank og baggrundseksperter. Sidste del er yderst essentiel, da det har skabt et partnerskab mellem flere medier og Lrerstuderendes Landskreds vi
kan lbende pvirke dagsordener, bde lokalt og nationalt. Udover det strke netvrk vi har skabt til medier, s har vi ogs brugt mange res-sourcer p at have hele organisationen med i vores pressearbejde. For-retningsudvalgsmedlemmer, bestyrelsesreprsentanter og klubledelser har sledes vret i medierne i lbet af ret. Overfor bde medlemmer og befolkningen er det vigtigt, at vi kan vise bredden i organisationen, svel som at vi str sammen. Det flotte pressearbejde har skabt dagsor-dener og ikke mindst politiske resultater.
Danmarks Lrerforening str og har hele ret stet i en svr situation. At arbejde for en god folkeskole med gode vilkr i en tid hvor bde indhold og rammer er radikalt ndret for elever og lrere er ingen nem opgave. Der er blevet arbejdet p at lave lokale aftaler og p at udvikle krav til den forestende overenskomstforhandling.
Gennem ret har hovedstyrelsen haft mange mder og seminarer hvor der er blevet drftet nye strategier for foreningen og en ny flles vision er blevet formuleret. For at st strkere i fagbevgelsen er der derfor ogs blevet arbejdet med at samle LO og FTF i et nyt forhandlingsfl-lesskab og generelt p et strkere samarbejde mellem de to hovedorga-nisationer.
Hovedstyrelsen bestilte ogs en lederuddannelse hos Tnketanken Ce-vea, som bde lavede en analyse af foreningens nuvrende ststed som professionsforkmper og fagforeningsforhandler.
Skole- og Uddannelsespolitisk Udvalg
Udvalget har logisk nok arbejdet med skolereformens mange dele i rets lb, og specielt har udvalget set p hvordan lrerforeningen kan hjlpe lrere med at komme igennem hverdagen og udve god under-visning. Udvalget har deltaget aktivt i konferencer og vret med til at stte vigtige problematikker p dagsordenen. Herudover har Lrer-studerendes Landskreds fet punkter p dagsordenen hele tre gange. Udvalget har drftet og fet Danmarks Lrerforening til at gre noget ved skoleovertag, forskning p professionshjskolerne og ikke mindst den nye praktik, som ogs pvirker lrerne meget.
Uddannelsespolitisk Forum er et udvalg i Danmarks Lrerforening bestende af lrerreprsentanter, som sidder i professionshjskolernes uddannelsesudvalg eller bestyrelser, samt to reprsentanter fra Lrer-studerendes Landskreds. Da professionshjskolerne i 14 skulle skifte ud i bde uddannelsesudvalg og bestyrelsen, og da dette arbejde blev trukket ud, har udvalget kun afholdt et mde det sidste r. Mdet hand-lede i hj grad om praktikken i den ny lreruddannelse, hvor Lrer-studeredens Landskreds bidrog med meget viden og forstelse for det kommende arbejde p dette omrde. Udvalget blev ogs bedt om at tage kritikken af skoleovertag med tilbage til deres professionshjskoler.
14 var en lille kongres med fokus p overenskomst og p Danmarks Lrerforenings konomi, som er blevet ramt hrdt af konflikten og af det stt faldende medlemstal, som er resultatet af frre lrerstillinger. Lrerstuderendes Landskreds delegationen var i r p ekstra hrdt arbejde fordi vi havde formet at f sat vores eget punkt p dagsorde-nen, femrig lreruddannelse. Hele sommeren var bde bestyrelse og kongresdelegation med til at indsamle underskrifter i hele landet og deltage i kongresforberedende mder for at klde lrerkredsene p til debatten. P selve kongressen blev der ogs lobbyeret, ligesom der blev lavet en mindre kampagne, som blev omdelt.
Lrerstuderendes Landskreds nsker en fuldtidsuddannelse med fokus p professionen og en stor grad af praksiskobling. Lrere skal vre professionelle lrere, ikke teoretikere. Lrere skal kunne undervise, ikke forske i egen undervisning. Disse prmisser lagde grundlaget for en otte mneder langt arbejde i 14, mod Danmarks Lrerforenings fornyede krav og vision om at skabe en femrig lreruddannelse - en kandidatuddannelse.
Organisationens arbejde kulminerede p kongressen, hvor slaget blev tabt, men kom tttere p mlet. Lrerstuderendes Landskreds fik ikke ndret Danmarks Lrerforenings holdning til lngden p uddan-nelsen, men fik den indrmmelse, at uddannelsen ikke skal vre en normal kandidatuddannelse p universitet, men i stedet en helt ny slags kandidat i samarbejde mellem professionshjskoler og universiteter.
Danmarks Lrerforenings formand lovede ligeledes fra talerstolen, at foreningen vil arbejde mere for at forbedre den nuvrende lreruddan-nelse, og blandt andet f mere praksis og forskning ind i den. Det har blandt andet resulteret i et nyt samarbejde mellem dekaner fra profes-sionshjskoler, Danmarks Lrerforening og Lrerstuderendes Lands-kreds.
Foruden resultatet af arbejdet er lrerkredse i hele landet nu ogs ble-vet mere opmrksomme p, hvor strk Lrerstuderendes Landskreds er som organisation. Organisationen er siden hen blevet mdt med stor anerkendelse og en forget interesse i at lytte til og samarbejde med de studerende.
Igen i r har det politiske samarbejde fungeret som en vigtig katalysa-tor, og organisationens relationer til politikerne og partierne har stor betydning for bde pressearbejde og ikke mindst politiske resultater. Danmark fik i rets lb en ny uddannelsesminister, Sofie Carsten Nielsen, som hurtigt fik sat sine egne dagsordener. Lrerstuderendes Landskreds har flere gange i lbet af ret deltaget i debatter med bde uddannelsesministeren og undervisningsministeren. Organisationen bliver lyttet til, omend forslagene ofte bliver sendt til hjrne af ministre-ne. Det politiske samarbejde har i r ogs involveret dialog med bag-lande til flere partier, som kan vre med til at presse p for de politiske nsker indefra i partierne.
Igennem strategiplanen har Lrerstuderendes Landskreds det seneste r ogs kunnet planlgge og fordele forskellige omrder, som de poli-tiske ordfrere vil samarbejde om. Det har betydet at organisationen konstant har haft en dialog med minimum n ordfrer om en specifik sag, og at organisationen har samarbejdet med alle partier over det sid-ste r. Lrerstuderendes Landskreds bliver betragtet som serise med-spillere og specielt er ordfrerne glade for organisationens egne forslag
og for den ekspertviden, Lrerstuderendes Landskreds besidder. I dag bruger ordfrerne Lrerstuderendes Landskreds som en aktiv del af deres arbejde, hvilket betyder at de ogs kontakter organisationen for viden, holdninger og forslag.
I marts 14 afholdt Elev- og Studenterbevgelsen et stort anlagt uddan-nelsestopmde i festsalen p Kbenhavns Universitet. Topmdet fik besg af uddannelsesministeren, flere ordfrere, interesseorganisatio-ner, rektorer og aktive fra organisationerne. P mdet prsenterede be-vgelsen nye visioner for uddannelserne, som bevgelsen havde lavet i starten af ret. Dette topmde og visionerne l til grund for bevgelsens arbejde, som dels handlede om at svare p ministerens kvalitetsudvalgs mange forslag, og dels handlede om at stte bevgelsens egen retning for hvilken kvalitet, der br vre p uddannelserne.
Evalueringerne fra topmdet var gode og bevgelsen var enig om, at dette var med til at forstrke fllesskabet. Elev- og Studenterbev-gelsen valgte derfor at fortstte med at forankre fllesskabet med en strre kampagne; Unge krver handling. Unge krver handling havde som ml at stte kvalitet p dagsordenen samt at stoppe bespa-relserne p uddannelse. Ved at f unge til at g sammen skal skabes en strre national stemme. Derfor bestod en stor del af kampagnen af, at Lrerstuderendes Landskreds indgik i et alliancefllesskab med 22 organisationer, som alle havde interesse for at arbejde for en ny unge-dagsorden, som skal f politikere til at gre noget ved ungdomsar-bejdslshed og ved besparelserne p uddannelse. Desuden arbejdede bevgelsen med syv epicentre, hvor regionale udgaver af bevgelsen skulle formes og skabe lokale initiativer. Lrerstuderendes Landskreds gjorde hvad der var muligt for at kunne deltage i dette arbejde lokalt og nationalt, men desvrre l det hele midt i studiestarten fyldt med mange andre opgaver. Evalueringen p kampagnen var, at organisationerne er gode til at st sammen, men at man ikke m vre for ambitise. Kampagne og demonstrationer er ikke altid svaret, men fllesskabet kan stadig gre en forskel.
CampusnetvrkCampusnetvrket er et netvrk under MVU-netvrket. Netvrket har til forml at kigge p og optimere samarbejdet mellem MVU-netvrkets organisationer p lokalt niveau p de campi, der skyder op flere ste-der i landet. Arbejdet pgr stadig, men ikke s hurtigt som nsket, da MVU-netvrkets organisationer samtidig er i gang med at kigge p det nationale samarbejde. Netvrket inkluderer de af organisationernes embedsmnd, der arbejder med omrdet, og specifikt arbejdes der p at smidiggre organisationernes strukturer, s klubbernes arbejde kan optimeres.
Fair FinansieringSom beskrevet under afsnittet om taxameter-systemet udarbejdede MVU-netvrket et flles forslag til en taxameterreform; Fair Finansie-ring. MVU-netvrket brugte Tnketanken Cevea i projektet, s der var en strre legitimitet bag analyserne og dataene. Tnketanken Cevea lavede tillige infografikker til kampagnen, som gjorde at budskaberne fra forslaget kunne videreformidles til medlemmer, andre studerende og beslutningstagere. MVU-netvrket tog for frste gang nogensinde en flles runde til ordfrerne for at stte dem ind i forslaget og fik stor lydhrhed hos alle partier. Netvrket fik ogs stor presseopmrksom-hed p forslaget, hvilket igen var med til at brede debatten ud og skabe et behov hos alle interessenter for at tale om en reform af taxameter-systemet. Ministerens kvalitetsudvalg kom ogs med et forslag om at reformere finansieringssystemet, men havde kun t forslag med; at indfre strre grundtilskud, prcis som MVU-netvrket ogs foreslog. Uddannelsesministeriet og Finansministeriet bestilte en rapport hos konsulenthuset Deloitte med fokus p taxametersystemet og omkost-ningerne i uddannelsessystemet. Denne rapport bliver det analytiske grundlag for de kommende forhandlinger om en reform, mens MVU-netvrkets rapport bliver en del af den politiske proces.
MVU-temadagMVU-temadagen er en rligt tilbagevendende begivenhed der har til forml at lade organisationernes ledelser mdes og debattere flles problemstillinger. Dette rs MVU-temadag blev afholdt p en anden mde end vanligt temadagen blev afholdt i forbindelse med mder i organisationernes bestyrelser. Dette rs tematikker var samarbejdet mellem organisationerne og samarbejdet p professionshjskolerne.
Danske Professionshjskoler fik i det forgangne r en ny formand ligesom de ansatte en pressemedarbejder og udpegede en ansvarlig for lreruddannelsen p landsplan. Disse personer har fra start haft en stor interesse i at samarbejde med Lrerstuderendes Landskreds om lrer-uddannelsen og professionshjskolernes udvikling. Organisationerne er ikke altid enige, men har fet skabt en kultur hvor der samarbejdes bde i pressearbejde og i udviklingsprojekter. P den mde har orga-nisationen fet skabt et samarbejde med ikke blot Lrerstuderendes Landskreds, men med hele MVU-netvrket, hvor de store dagsordener kommer p bordet. Samarbejdet betyder at Lrerstuderendes Lands-kreds nu har strke forbindelser med alle ledelsesniveauer i professi-onshjskolerne, og dermed kan reagere og g i dialog med de rette per-soner hver gang organisationen har en sag, hvor forandringer nskes.
En opkvalificerende weekend blev afholdt for medlemsorganisationerne d. 6.-8. juni 15, og blev taget rigtig godt imod fra mange forskellige studieorganisationer. Weekendens tema omhandlede fagbevgelsen p studieniveau.
I forbindelse med netvrkets stormde i oktober fik Lrerstuderen-des Landskreds valgt en ind i gruppen af tovholdere, og en ny form p netvrket blev vedtaget. Formlet med netvrket er fremadrettet opkvalificering og networking for medlemsorganisationerne. Gruppen af tovholdere planlgger rligt tre netvrksmder og en opkvalifice-rende weekend p baggrund af stormdet og netvrkets generelle input til emner og eventuelle oplgsholdere. Temaerne i efterret og vinte-ren har henholdsvis vret kvalitet i uddannelserne og fagbevgelsens udfordringer.
Lrerstuderendes Landskreds har bde faste pladser i mange udvalg og rd, men bliver ogs lbende inviteret til at sidde med i arbejdsgrupper, styregrupper og lignende (se udfrlig liste i rsmdemappen). Herudover sidder organisationen ogs flere steder som reprsentant for MVU-net-vrket. Foruden reprsentationerne deltages lbende i mder og konfe-rencer med samarbejdspartnere.
Herudover sidder Lrerstuderendes Landskreds til mder i kollegiebolig-foreningerne DSK og CIU, ligesom organisationen deltager i udviklingen af Akkrediteringsinstitutionens arbejde med kvalitetssikring igennem de Studerendes Akkrediteringsrd. Sidstnvnte har blandt skaffet opmrk-somhed p, at der skal vre bedre kvalitetssikring i praktikken.
Bestyrelsen pr. rsmde 15
Formand Bob BohlbroNstformand Morten Kampp RasmussenForretningsudvalgsmedlem Anna Claudi TangForretningsudvalgsmedlem Anna HjortkjrForretningsudvalgsmedlem Christian DalbyProfessionshjskole Capital Andreas G. RoienProfessionshjskole MetropolProfessionshjskole Sjlland Lone T. ChristiansenProfessionshjskole Lilleblt Nicolai J. D. AndersenProfessionshjskole Sydjylland Maya-Louise Ryom NielsenProfessionshjskole VIAProfessionshjskole Nordjylland Jonas S. Christensen
BERETNING 2015-2017 - FOA /media/afdelinger/nordsjaelland/pdf... · PDF file 2017. 4. 6. · Skriftlig beretning for perioden 2015 / 2017 På vegne af FOA Nordsjællands afdelingsbestyrelse,
Skriftlig beretning 2019 - · PDF file 2019. 11. 9. · Skriftlig beretning Repræsentantskabet holder sit ordinære møde i 2019 på Hotel Kangerlussuaq i Kangerlussuaq. Den skriftlige
REGION SJÆLLAND BERETNING 2011/2012 · PDF file 2016. 1. 25. · 11 14 15. DANSKE FYSIOTERAPEUTERS BERETNING 2011/2012 | REGION SJÆLLAND ... indlæg i fagbladet med fysioterapeut
Virksomheds · PDF file VIRKSOMHEDSREGNSKAB & BERETNING 2001 Virksomheds regnskab & beretning 2001 3042 virksomhedsregnskab omslag 19/04/02 15:12 Side 2. Virksomheds regnskab & beretning
BERETNING · PDF file beretning perioden 1. januar 2019 - 31. december 2019 vestergÅrdsvej 15 // 8260 viby j tlf. 87 406 700 // [email protected] cvr. 29462518 // ean. 5790001134235 beretning
BRANNVERN - HMS faglig forum · PDF file må dokumen-teres skriftlig Dokumentasjon må dokumen-teres skriftlig må dokumen-teres skriftlig må dokumen-teres skriftlig ... NKF bygg
KOMMISSIONENS BERETNING Den almindelige beretning 2002 ... · PDF file 1 KOMMISSIONENS BERETNING Den almindelige beretning 2002 — ENDELIG — Gruppe 4 Kapitel IV Unionsborgerskab
Beretning Generalforsamlingen 15. marts 2011
Bestyrelsens beretning Formandens beretning Trine Termann Kristiansen
Formandens beretning · PDF file Henvendelse kan ske til nævnssekretær Simona Kiirsten Simonsen, tlf. nr. 72405716. Al skriftlig henvendelse bedes sendt til: E-mail: [email protected] . 4 1
Skriftlig beretning til generalforsamlingen den 17. Skriftlig beretning for Kreds 16 for perioden 1. april 2014 til 31. marts 2016 4 Kreds 16’s generalforsamling torsdag d. 17. marts
Beretning 2010 - Lilleskolerne · PDF file 2020. 8. 5. · 2. Beretning fra bestyrelse og udvalg Formanden aflægger bestyrelsens mundtlige beretning Den skriftlige beretning findes
Skriftlig beretning 2009 2012 - Dansk Metal · PDF file blanke eller ugyldige. Stemmeprocenten var på 33,7 pct. 52,5 procent af dem der stemte gjorde det pr. brev, 24,5 procent via
STARTUP - SHARE TO SUCCESS