de da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da de en de en da de de de de nb da da da da da da da de de de da da da da da da da da da en da da da en da ca fr en en en en en fr en en en en en fr en en en en en fr en en en en pl fr en en en en da da en en da war en da da en nn fr da en da da da da da da da da da en war da da en eo en da da fr da en sv da en nn da da fr en en hbs_lat nn da en en da en war da da en en da da da da da da en da da en da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Urørt skov på statens arealer
Hvordan bliver et naturprojekt til?
Læbælter - nr. 1 på demonstrationsarealet
Der er en meget lang tradition for at plante læbælter i Danmark. Rundt omkring står der stadig rester af de første enkeltrækkede læbælter af sitka- eller hvidgran, men ellers er det primært løvtræshegn der præger landskabet. Der har været en stadig udvikling i opbygningen af løvtræshegnene fra enkeltrækkede rønne eller tjørnehegn til 7 rækkede hegn med en stor variation af træer og buske.
Som navnet viser, er disse hegn først og fremmest plantet for at skabe læ og primært til dyrkede marker. Som årene er gået har det vist sig, at læbælterne også har en vigtig indflydelse på mange dyr og fugles livsmuligheder. Derfor kan hegnene med fordel opbygges på en anden måde, end de traditionelt er.
For at læbælterne på længere sigt skal være gode levesteder, er det vigtigt, at der er et godt dækkende busklag i bunden af hegnet. Det mest oplagte er at plante hegnet med en overvægt af buske i forhold til antallet af træer. Det næste skridt er at passe hegnet på en sådan måde, at der til stadighed kommer lys nok ned til at sikre buskene en ordentlig vækst. Det vil sige, at man sørger for at tynde sine hegn løbende.
Du kan herunder se en oversigt over, hvordan de enkelte læbælter er behandlet. Læbælterne 1b og 1e er ikke med i oversigten, da de var etableret på arealet, da demonstrationsprojektet blev lavet.
HedeDanmark har på arealet plantet 3 ens 3-rækkede læbælter ud fra deres egen model. Forskellen på de tre læbælter er pløjningsmetoden og renholdelsen. Du kan se sammensætningen af planterne i læbælterne samt plante- og rækkeafstand i illustrationen herunder.
De enkelte 3-rækkede læbælter er behandlet som følger:
1a - Dybdepløjet og uden renhold
1c - Dybdepløjet og med renhold
1d - Landbrugspløjet og med renhold
Dybdepløjning kan være med til at mindske ukrudtstrykket og herved mindske brugen af pesticider og renhold generelt, men det skaber en risiko for at beskadige fortidsminder, som gemmer sig i jordlagene.
HedeDanmark har plantet 1f ud fra deres egen model, og Naturstyrelsen – Aalborg har plantet 1g ud fra distriktets egen model. De enkelte læbælter er beskrevet herunder.
1f: 6-rækket læbælte HedeDanmark
Læbæltet er dybdepløjet og bliver renholdt i den nordlige ende. Den sydlige ende er herved uden renhold. Du kan via følgende illustration se plantesammensætningen samt plante- og rækkeafstand for læbæltet.
1g: 6-rækket læbælte Naturstyrelsen – Aalborg
Læbæltet er dybdepløjet, og der bliver ikke renholdt. Opbygningen af læbæltet er som vist i nedenstående illustration.
På demonstrationsarealet er der to eksisterende læbælter - 1b og 1e. De var på arealet, da det blev købt af Buderupholm Statsskovdistrikt men er blevet gjort vildtvenlige. Ældre læbælter kan sagtens gøres vildtvenlige med det rette indgreb. Da begge læbælter er eksisterende, er der ikke illustratiner til disse.
1b: 1-rækket ældre læbælte
Læbæltet er skåret ned i en højde på 2 meter, da der herved skabes et godt skjul for vildtet. Det fjerner også muligheden for, at rovfuglene kan bruge hegnet som udkigtspunkt, når de jager f.eks. agerhøne og fasankyllinger.
1e: 3-rækket ældre læbælte
Læbæltet er tyndet kraftigt og flere steder skåret ned, så det bliver tæt i bunden men samtidigt giver plads til, at den enkelte plante kan trives. Flere af planterne er villige til at skyde fra bunden, og der bliver herved et godt skjul til vildtet og ved de planter, som sætter bær, skabes der føde til vildtet.
Særligt i læbælter skal der være opmærksomhed omkring beskæring og tynding, så der bliver plads til buskene inde i hegnet. Mange lidt ældre læbælter har en meget stor andel af træer, hvilket skaber skygge i bunden af hegnet, hvor buskene skal gro. Derfor er det vigtigt i tide at få fjernet mange af træerne. De første der skal væk er ammetræerne. Dette kan som regel gøres i 5-8 års alderen. Derefter skal der løbende holdes afstand mellem bestandstræerne. Her er det godt at have i tankerne, at et voksent egetræ sagtens kan have en krone, der er 20 meter bred. Dette skal herved også være afstanden mellem træerne på det tidspunkt, hvor ammetræerne er fjernet. Hvis et læhegn ikke får lov til at vokse ud i bredden, men bliver sidebeskåret, er det endnu vigtigere at tynde i hegnet, da det så er her buskene skal have deres voksested.
Billede fra demonstrationsarealet af 3-rækket læbælte, hvor jorden er landbrugspløjet.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden