da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da de en da en da da en nl nb da de de de en en de de da en sv nl nl en en nl da da da da en da da da da nb da da da da da da da nb pt en en en da en da da en da da da da da da en da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Sådan skabes der bedre levesteder i Skovbryn
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Sdr. Farup Klæggrav er blevet mere naturvenlig
Borgermøde og høring om genskabelse af Ekkodalens Moser
Jagt- og Fiskedag 2018 ved Vandet Sø
Dovns Klint har fået nyt toilet
Et offer for kronhjortenes brunst
Afbrænding i Rødme Svinehaver
EU Kommissionen på besøg på Vendsyssels LIFE projekter
Bekæmpelsen af rynket rose på Agger Tange fortsætter
Tre forslag til Efterårsferien i Slotved Skov
Slåen - Bornholms vilde, beske blomme
Storskovning - hold afstand til træfældninger i skoven
Et havørnepar har ynglet i Kongelunden
Biodiversitetsskov og hugst i Tisvilde Hegn
Offentlige møder om udlæg af skove til biodiversitetsformål
Firbenede naturplejere genskaber sønderjyske heder
Sådan skabes der bedre levesteder i Skovbryn
Skovbrynene ved Kalø Skovene er mørke og fattige på liv, derfor vil Naturstyrelsen fælde, skade og fjerne træer for at skabe bedre levevilkår for en række arter.
Skovbrynene ved Kalø Skovene står i dag som skarpe skel mellem mark og skov. Brynene har stået uforstyrret i mange år, og har nu opnået en form og en karakter, der gør at de opleves som en tæt mur mellem de åbne marker og skoven.
Skovbrynet ved Hestehave Skov - Kalø Slotsruin ses helt ude i baggrunden
Skovbrynene, der hovedsageligt består af en blanding af bøg, ahorn, el og egetræer, er så tætte, at mange buske og træer ikke får lys. Flere steder i brynene står der fine buske og småtræer, men de har det svært, idet de står i skyggen af bøg og ahorn. Selv gamle egetræer er hårdt presset af store træer af bøg og ahorn.
Skovfoged Eigil Møller udtaler; ”For at give de gamle egetræer og frugttræer såsom æble, kirsebær og mirabel bedre vilkår, så vil vi fælde eller skade alle ahorn- og bøgetræer i en 20-30 meter bred zone fra skovkanten og ind i skoven. Vi vil også fjerne alle nåletræer fra dette område”. Og han fortsætter ”det kommer til at se voldsomt ud når vi lige har gennemført projektet, men om et par år vil skovbrynet blive helt fantastiske med masser af variation og lys ind i skoven”.
Eigil Møller forklarer: ”selve skoven driver vi i Naturstyrelsen i pagt med naturen, hvor vi tager en række grønne hensyn. Noget af det vi gør, er at vi lader dødt træ ligge, så det kan skabe liv for fugle, insekter og svampe.Vi efterlader 5 træer pr hektar skov til naturlig ælde og henfald. Vi lader områder stå urørt hen som vild natur. Vi lader dyr græsse i områder til gavn for blomster, planter og sommerfugle.”
Brynet ved Ringelmose Skov - her ses flere store popler i brynet.
I skovbryn er der mulighed for at fremme levestederne for en lang række arter, blandt andet sommerfugle og andre insekter er knyttet til lysåbne skovbryn, ligesom flora og fauna generelt har gavn af overgangszonen mellem mark og skov. De arter, der er knyttet til overgangszoner, kræver blandt andet at der er lys, varme, og læ samt, at zonerne har en passende bredde. Det er grunden til at Naturstyrelsen Kronjylland har startet projektet omkring at åbne skovbrynene op. Hovedformålet er at skabe mere biodiversitet i skovbrynet, ved at sikre mere lys ind i skovbrynene og skoven.
Læs mere om skovene ved Kalø i den digitale guide.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden