nb da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da nn da da da da da da nb en da da sv en da nl nb fr sv nb da da sv de als en da da da da en da da it sv da da da da da da da da da da da de en da nn da da da da da da da da da da da en da da en sv nb sv es es tr de en en da nb en da da sv en da nl nb fr sv nb da da sv de als en da da da da en da da it sv da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da en da nn da da da da da en da da da en da da da da da en da da da en da it da da da nb en en da war da da da da en nn fr fr en fr fr fr it da nb da en da sv en cs de da nn fr fr fr fr fr fr fr fr da en da da da da da da als da de da da nn da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da en da sv da de da da da en en de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Sådan kommer du med input
Denne områdeplan omfatter Egeby fortidsmindeområde, Pedersker Skov og Ringborgen.
Generelt rummer området interesser indenfor såvel friluftsliv, skovdrift som fortidsminder.
For Pedersker Skov, også kaldet Lynggårdsskoven, er målet fortsat at drive skoven som bynær produktionsskov med flersidig skovdrift.
Målet er endvidere at Pedersker Skov fortsat skal understøtte friluftslivet i og omkring Pedersker by.
Herudover lægges der fortsat vægt på formidling og pleje af kulturmiljøet omkring Ringborgen og vedligeholdelse af arealerne omkring Egeby fortidsmindeområde.
Den eneste planlagte ændring er nedskæring af træopvækst for at skabe mere lys til to små vandhuller (514k).
Kortet viser de mest markante ændringer
Arealerne omkring Ringborgen holdes fortsat åbne for at støtte formidlingen af fortidsminderne i landskabet. Det samme gør sig gældende for Egeby Fortidsminde-område.
Pedersker skov er skovrejsningsskov og består således fortsat som skov med de træarter, der blev plantet ved etableringen. I og omkring skoven findes åbne græsarealer og mindre småsøer som bevares som sådan for at skabe variation i landskabet.
Kortet viser den langsigtede landskabsplan
I den nordligste del af Pedersker Skov er der udlagt skovudviklingstype 14 bøg med gran. Størsteparten af skoven omfatter skovudviklingstype 22 eg med lind og bøg. Den centrale del af området er udlagt til skovudviklingstype 11 bøg.
Skoven i området skal fremadrettet drives som bynær produktionsskov med fokus på flersidig skovdrift og friluftsliv. Den drives med de træarter, der blev plantet ved skovens etablering.
Kortet viser den langsigtede skovudviklingsplan
Der er fokus på, at vandhullerne i Pedersker skov, holdes så lysåbne som muligt, så de er attraktive som ynglevandhuller for padder. Arealerne plejes ved at sletterne omkring vandhullerne slås (afd. 513, 514, og 519), græsses (afd. 518) eller ved rydning af opvækst ved bredderne (afd. 514).
Engarealerne ved Hjortegård (afd. 518g) drives fortsat med græsning.
Overdrevet ved Egeby Fortidsmindeområde (afd. 510a) plejes med græsning eller slåning
Bilag med oversigt over naturarealer og plejetiltag kan findes her (pdf)
1.5 Plejetiltag for kulturmiljøet
Egeby fortidsmindeområde (afd. 510a) er overdrev som plejes ved manuel slåning eller afgræsning. Stendigerne holdes fortsat fri for træopvækst. Enkelte enebærbuske er udvalgt til at forblive på arealet.
På oldtidsanlægget Ringborgen (afd. 525a) slås græsset i vækstsæsonen efter behov, og således at træopvækst på hele arealet undgås. På selve ringborgen slås forsvarsanlægget og volde i vækstsæsonen efter behov for at understrege deres fremtoning i landskabet
Indenfor den første del af planperioden udarbejdes en specifik plejeplan for området.
Bilag med oversigt over fortidsminder og plejetiltag kan findes her (pdf)
Faciliteterne er koncentreret i den sydvestlige del af Pedersker skov, Lynggårdskoven, hvorfor den udlægges til facilitetszone. Den øvrige del af skoven udlægges til friluftszone. Arealerne omkring fortidsminderne udlægges til stillezone, idet de ikke er egnede til større friluftsarrangementer på grund af fortidsminderne. Dog udlægges der en lille facilitetszone til formidlingsanlæg vedrørende fortidsminderne.
Kortet viser planen for inddeling af skoven i områder for forskellig friluftsmæssig benyttelse
Området er beliggende på Sydbornholm og består af Pedersker Skov, som er en mindre skovrejsnings og rekreativ skov nord for Pedersker by. Midt i 1990-erne blev skoven rejst på gammel landbrugsjord som en del af grundvandsbeskyttelsen, idet der sker vandindvinding i nærheden. Nord herfor findes Egeby fortidsmindeområde, et gammelt lyngområde, der huser Bornholms største røsegravfelt fra Bronzealderen. Sydøst for Pedersker, på et næs ved Øle Å, ligger Ringborgen, et vigtigt kulturarvsareal, som rummer skiftende forsvarsværker gennem flere årtusinder.
Kortet viser naturtyper og arealanvendelse
Arealsammenstilling hhv. for skovarealer og ikke skovbevoksede arealer:
Tabel: skovarealer og ikke skovbevoksede arealer
Tabel: lysåbne naturarealer og øvrige ikke skovbevoksede arealer
Pedersker skov er beliggende i et område med morænesand og moræneler. Sandstenen ligger ikke langt under overfladen. Det bevirker at der er et rodstandsende lag, som kan virke destabiliserende på bevoksningen. Skoven ligger i et vandindvindingsområde hvilket medfører en meget svingende grundvandsstand.
Egeby fortidsmindeområde ligger omgivet af skov og dyrket landbrugsland. Området er omkranset af et stengærde som vidner om en tidligere drift med græsning. Hvis området ikke plejes vil det springe i skov og muligheden for at se den imponerende samling af røser der findes her, vil således forsvinde.
Ringborgen er beliggende på et naturligt næs, hvor Øleådalen afgrænser Rispebjergplateauet på tre sider. Området ligger som en isoleret og kuperet slette i landbrugslandskabet. Af hensyn til formidlingen af kulturmiljøet ligger området i græs.
Pedersker Skov fungerer som en grøn nord-sydgående korridor i det omkringliggende landbrugslandskab. Området strækker sig fra Smålyngsværket og sydpå til Pedersker.
Pedersker skov, også kaldet Lynggårdskoven, er en skovrejsningsskov, hvoraf størstedelen blev rejst i 1994 og 1995 med henblik på beskyttelse af grundvandet og som et nyt rekreativt område for borgerne i området. Skoven er domineret af løvtræ med bøg og eg som hovedtræarter. Den drives som produktionsskov under hensyn til de rekreative værdier.
Egeby fortidsmindeområde er beskyttet overdrev. Det er en rest af det tidligere lyngområde Smålyngen. Den tidligere drift med græsning understreges af at området er omgivet af et stengærde.
I Pedersker skov findes et antal mindre vandhuller, hvoraf de fleste tørrer ud om sommeren. Naturstyrelsen har tidligere oprenset Lynggårdens vandingsdam og anlagt et par nye vandhuller. Der er tidligere registreret ynglende løvfrø i nogle af vandhullerne. Øle Å passerer arealet ved Ringborgen og øst for åen findes et mindre engareal.
Egeby fortidsminder omfatter Bornholms største røsegravfelt fra Bronzealderen. Det omfatter 91 røser heraf 8 skibsformede og 2 sten med helleristninger i form af skåltegn. I den sydøstlige del af området findes højryggede agre. Arealet er omkranset af et beskyttet stengærde.
Ringborgen er Kulturarvsareal og omfatter Bornholms største jernalder-forsvarsværk med palisadeværker og stolpekredse, som vidner om en solkult i stenalderen. Beliggenheden ved et naturligt næs ved Øleådalen, har gjort området velegnet til skiftende forsvarsværker gennem flere årtusinder.  I 2008 blev en af de gamle stolpekredse genopført i de oprindelige stolpehuller og fungerer som formidlingstårn, ligesom der blev rekonstrueret forsvarsvolde. På kanten af Rispebjergplateauet findes også den beskyttet høj, Snaphøj.
Området er beskrevet i folderen Rispebjerg. Soltempel i stenalder og tilflugtsborg i jernalderen.
I Pedersker Skov findes, i den del der omtales som Lynggårdsskoven, et toilet, der har sommeråbent og en bålhytte samt borde og bænke. Pedersker skov bliver brugt flittigt af de lokale beboere til gåture og hundeluftning, ligesom bålhytten bliver brugt af foreninger samt den lokale skole og institution til skovture.
Der fører stier rundt i området, ligesom der findes en cykelsti gennem skoven, som forbinder Ølenevej med Pederskervej.
Ved Ringborgen er der parkeringsfaciliteter og en udstilling i den stolpekreds, der er rejst. Området besøges af såvel enkeltpersoner som turistselskaber.
3.1 Natura 2000 udpegninger
Området er ikke beliggende i Natura 2000.
Området omfatter ca. 3 ha omfattet af §3; et mindre overdrev, et antal vandhuller samt et mindre engareal ved Øle Å.
3.3 Regionale udviklingsplaner og kommuneplaner
Egeby fortidsmindeområde, ligger i et område, der er udlagt som særligt naturområde i Bornholms Regionskommunes Kommuneplan 2009. Hovedparten af Ringborgen og Pedersker Skov ligger i et område, der er udlagt som særligt naturområde eller interesseområde for naturbeskyttelse i kommuneplanen.
Hovedparten af Pedersker Skov ligger i et område, der er udlagt som skovtilplantningsområde i kommuneplanen. Den vestlige to tredjedel af Ringborgen ligger i et område, hvor skovtilplantning er uønsket.
Egeby fortidsmindeområde, Ringborgen og en lille del af den sydlige del af Pedersker Skov er en del af et område som er udlagt som særligt kulturmiljø i kommuneplanen.
Den nordvestlige del af Ringborgen er udlagt som værdifuldt geologisk område.
3.4 Fredninger og vildtreservater
Selve ringborgen indgår i Ringborgen-fredningen, deklaration af 30/12 1918, reg.nr. 00046.00. Fredningens formål var at sikre offentligheden adgang til ringborgen, hvilket ikke længere er relevant, da staten i dag ejer Ringborgen og adgangsvejen er en anden end den i fredningen udlagte.
Egeby Fortidsmindeområde og Pedersker Skov indgår ikke i en fredning.
Egeby fortidsmindeområde, Ringborgen og Pedersker Skov ligger i et område med særlige drikkevandsinteresser. Hovedparten af Pedersker Skov ligger også i nærområde til vandboringer med indsatsplan.
Ingen af Pederskers arealer ligger i råstofindvindingsområde eller interesseområde for råstofindvindingen.
Der er ikke udpeget naturskovsarealer i området.
3.8 Frøavlsbevoksninger og forsøgsarealer
Der er ikke frøavlsbevoksninger og forsøgsarealer indenfor området.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden