da da la da da en sv da da da da da da da tr sv tr da de en da nl da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da en en en en en en en en en en da da da en da en en en da en en en en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da cs da da da da en en da da en da de de da da da en da en en da en en da da da da da ceb zh en de zh en da da da en da da en en da da da da da da da da da en da da da oc da da fi en zh ja zh da da da da da da
Får du nok mineraler til immunforsvaret?
Oversigt over vitaminer, mineraler, omega-3, omega-6 og Q10
Vægttab der virker og holder i længden
Anti-aging med vitaminer og mineraler
Motion - vejen til bedre velvære
Får du nok mineraler til immunforsvaret?
Mineralerne indgår i en lang række funktioner, som har afgørende betydning for immunforsvaret. Derfor kan mangel på ét eller flere mineraler øge risikoen for infektioner, eller at immunforsvaret iværksætter uhensigtsmæssige inflammationer, der skader sundt væv. I en ny oversigtsartikel, som er publiceret i Nutrients, ser forfatterne nærmere på, hvilken betydning magnesium, selen, zink, jern og kobber har for immunforsvaret. Forfatterne kommer også ind på at veganere, ældre, kronisk syge, gravide og elitesportsfolk ofte har mangler, som kræver tilskud. Det er desuden problematisk, at jorden i Europa og stor dele af verden er fattig på selen, så det er svært at få nok gennem kosten. På den anden side må vi heller ikke overdosere indtaget af mineraler, og derfor kan du læse mere om de optimale doser til immunforsvaret.
Mineralerne er vitale komponenter i vores mad, og de indgår i en lang række byggesten og funktioner, som har betydning for knogler, muskler, nervesystem, hormonsystem og væskebalance. Spormineralerne hører til en stor gruppe, hvor vi kun behøver ganske små mængder. Men på trods af den beskedne forekomst, har de vital betydning for utallige enzymprocesser.
Magnesium, selen, zink, jern og kobber har afgørende betydning for immunforsvaret. Det gælder både det medfødte immunforsvar, som klarer de fleste smittekim og infektioner, uden at vi mærker noget, og det erhvervede immunforsvar, som er mere specifikt og har hukommelse. Derudover fungerer zink og selen som antioxidanter, der beskytter celler og væv.
Selvom de fleste godt kan få nok mineraler gennem en sund og alsidig kost, er der et stigende antal, som risikerer at mangle ét eller flere mineraler. Og det er veganere, vegetarer, menstruerende kvinder, ældre, kronisk syge, gravide og elitesportsfolk. Det er desuden problematisk, at jorden i Europa og andre dele af verden er fattig på selen, så det er svært at få nok gennem kosten. Formålet med den nye oversigtsartikel er derfor at introducere, hvilken betydning magnesium, selen, zink, jern og kobber har for immunforsvaret, og hvordan vi får nok gennem kosten og eventuelle tilskud.
Det medfødte (innate) immunforsvar af proteiner og hvide blodlegemer som makrofager og monocytter, granulocytter og NK-celler (natural killer), der klarer de fleste smittekim og infektioner, uden at vi mærker noget.
Makrofager giver desuden informationer til det erhvervede immunforsvar, hvis der er brug for assistance.
Det erhvervede (adaptive) immunforsvar, der udvikles efter fødslen, består af T-celler, B-celler og antistoffer.
Det erhvervede immunforsvar er karakteriseret ved at have hukommelse og iværksætte stærkere reaktioner.
Immunforsvarets celler kommunikerer ved hjælp af forskellige cytokiner, der kan iværksætte og bremse inflammationer.
Magnesium er et af de mineraler, som vi skal have mest af. Magnesium findes især inde i cellerne, hvor det indgår i flere hundrede enzymprocesser. Magnesium har afgørende betydning for muskler, nervesystem, blodtryk, væskebalance, blodsukker og calciumfordeling. Magnesium indgår også i aktivering af D-vitamin.
Ifølge oversigtsartiklen skyldes magnesiums rolle for immunforsvaret især interaktioner med D-vitamin og en lang række enzymprocesser.
Overordnet har magnesium betydning for det medfødte immunforsvar, herunder makrofager og deres respons på cytokiner.
Magnesium har også betydning for det erhvervede immunforsvar, herunder modning af T-celler, og at de kan dele sig eksplosivt som en målrettet hær under infektioner. Når T-dræbercellerne skal i aktion med kemisk krigsførelse over for smittekim og abnorme celler som kræftceller, aktiveres de af et særligt protein (LFA-1), som kræver magnesium.
Mangel på magnesium i blodet forringer derfor immunforsvarets evne til at angribe smittekim og kræftceller.
Det ser også ud til, at mangel på magnesium kan overstimulere det medfødte immunforsvar, så der opstår lav grad af kronisk inflammation. Man har i denne forbindelse observeret en øget produktion af CRP (C-reaktive protein), tumor necrosis factor-a (TNF) og interleukin-1B (IL-1) , som er proinflammatoriske stoffer.
Da mangel på magnesium øger risikoen for lav grad af kronisk inflammation, øger det også risikoen for oxidativ stress, forårsaget af frie radikaler.
Derudover kan magnesiummangel medføre sammenklumpning af blodplader, som især påvirker kredsløbet i de fine blodkar.
Man har også fundet, at magnesiummangel forstyrrer mastcellerns udskillelse af histamin, der har indflydelse på immunforsvaret og allergiske reaktioner.
De fleste data er baseret på dyrestudier, der viser, at magnesiummangel øger risikoen for infektioner og forstyrrelser i de inflammatoriske processer.
Det bør desuden tilføjes, at magnesium er med til at holde calciumkoncentrationen meget lille i alle celler tilhørende blødt væv som nervevæv, muskelvæv og blodkar. Ved magnesiummangel er der fare for, at disse celler oversvømmes med calciumioner, så de bliver stressede og udvikler kramper eller inflammatoriske tilstande.
Magnesium gennem kost og tilskud
Magnesium findes hovedsagelig i grove og grønne fødekilder som fuldkorn, kerner, mandler, nødder, frø, bønner, kål og andre grøntsager. I Danmark ligger RI på 375 mg. Nogle forskere anbefaler op til 500 mg. Mangel på magnesium skyldes hovedsagelig raffinering af fødevarer og ensidige kostvaner. Et stort indtag af calcium, stress, stimulanser og medicin kan desuden øge behovet.
I forbindelse med tilskud skal man sikre sig, at de er organiske og har en god optagelse. Magnesiumoxid, som er uorganisk og findes i mange tilskud samt Magnesia mod forstoppelse, er svært at optage, og forbindelsen virker primært i tarmen.
Immunforsvaret danner frie radikaler under inflammationsprocesser.
Antioxidanter neutraliserer frie radikaler for at beskytte sundt væv.
Ved oxidativ stress er der en ubalance mellem frie radikaler og antioxidanter.
Lav grad af kronisk inflammation forekommer ved mange kroniske sygdomme.
Når infektioner med corona og influenza samt blodforgiftning bliver livstruende, skyldes det blandt andet cytokinstorm, hyperinflammation og oxidativ stress
Selen er et sporstof, som indgår i omkring 25 selenoproteiner med en lang række funktioner inden for energiomsætning, stofskifte, fertilitet med videre.
Selenoproteinerne har betydning for det medfødte og det erhvervede immunforsvar på flere fronter, og de regulerer forskellige cytokiner, som har betydning for kroppens inflammationsprocesser.
Sideløbende indgår selen i en række antioxidanter, GPX´er og TXNRD´er, der beskytter de raske celler mod oxidativ stress.
Selen modvirker desuden, at virus muterer med risiko for, at de bliver farligere.
Mangel på selen medfører derfor et svagt immunforsvar, så man lettere bliver smittet. Der er også fare for cytokinstorm, hyperinflammation og oxidativ stress, som i værste fald kan gøre virusinfektioner livstruende.
Ved selenmangelstilstande har man givet tilskud i forbindelse med oral poliovaccine, og dette har øget T-celleresponsen og reducerer mutationer af poliovirus.
Studier viser, at patienter, som lider af infektioner med influenza A, TB og HIV, kan drage fordel af større tilskud.
Nyere studier fra Kina viser, at risikoen for at dø af en COVID-19 infektion er langt større i områder, hvor jorden og afgrøderne er fattige på selen.
Jorden er fattig på selen i Europa, samt store dele af Kina og Afrika.
Jordens selenindhold afspejles i afgrøderne og hele fødekæden.
Selenindholdet i amerikansk hvede er generelt ti gange højere end i engelsk hvede.
Selen gennem kost og tilskud
Der findes selen i fisk, skaldyr, indmad, æg, svampe og paranødder. Det antages dog, at en milliard mennesker mangler selen, primært på grund af udpint jord.
Selenoprotein P bruges som markør for blodets selenstatus. Men undersøgelser viser, at RI, som er sat til 55 mikrogram, ikke er nok til at mætte selenoprotein P. For at mætte selenoprotein P skal man have omkring 100 mikrogram selen om dagen, og det er omkring det dobbelte af de officielle anbefalinger.
Under infektioner kan behovet for selen stige yderligere for at tilgodese immunforsvarets angreb og kroppens antioxidantforsvar.
I de fleste humane forsøg er der anvendt doser på 100-200 mikrogram selen. Tilskud med selengær, der indeholder mange forskellige selentyper, giver også en større lighed med selenvariationen i alsidig kost.
Ifølge EFSA, det europæiske fødevaresikkerhedsråd, ligger den øvre grænse på 300 mikrogram selen daglig.
Zinks rolle for immunforsvaret
Zink er et spormineral, der stabiliserer cellemembranerne. Zink regulerer en række gener og mere end 300 enzymprocesser, som har betydning for vækst, fertilitet og et utal af andre funktioner. Zink indgår desuden i antioxidanten SOD (superoxiddismutase).
Zink har betydning for det medfødte immunforsvar via modning og aktivering af makrofager, monocytter, granulocytter og NK-celler (natural killer). Zink har også en regulerende effekt på cytokiner samt komplementsystemet, der destruerer smittekim ved at lave hul i cellemembranen.
Med hensyn til det erhvervede immunforsvar har zink især betydning for modning af T-celler og deres funktion.
Zink er også med til at regulere produktionen af proinflammatoriske cytokiner, som har betydning for en normal immunrespons.
Zinkmangel medfører svage cellemembraner, og det går ud over det medfødte immunforsvar, så vi bliver mere modtagelige over for infektioner.
Hvad angår det erhvervede immunforsvar, forringer zinkmangel især T-hjælpercellerne (CD4+), som dirigerer resten af immunforsvaret, så det angriber mikrober effektivt og trækker sig tilbage, når infektionen er bekæmpet.
Zinkmangel kan også medføre et misforhold mellem T-hjælperceller (CD4+) og T-dræberceller (CD8+), så immunforsvaret reagerer for passivt eller for aggressivt med kroniske eller voldsomme inflammationer.
Der er mange ligheder mellem zinkmangel og aldersrelaterede dysfunktioner inden for immunforsvaret.
Ifølge en finsk metaanalyse kan en almindelig forkølelse bekæmpes hurtigere med større zinktilskud. Det viste sig, at de fleste forkølede, som tog tilskud med 80-92 mg zink pr dag, var raske efter fem dage - i modsætning til de forkølede, der ikke tog tilskud.
Flere studier tyder på, at tilskud med zink kan forbedre immunforsvaret. Især hos ældre. Det tyder desuden på, at det er bedst at sætte tidligt ind med zinktilskud i forbindelse med akutte luftvejsinfektioner.
I USA antages det, at 15 procent af befolkningen mangler zink, og at det er omkring 35-45 % af de ældre.
Vi kan forvente samme tendens herhjemme.
Evnen til at optage zink forringes med alderen.
Vanddrivende medicin kan desuden øge behovet.
Zink gennem kost og tilskud
Zink findes især i kød, skaldyr, mejeriprodukter, nødder, kerner og bønner, hvor animalske kilder optages bedst. Der er brug for en daglig tilførsel, da kroppen ikke lagrer zink noget bestemt sted.
Referenceindtag, RI, er sat til 10 mg. Ifølge EFSA, Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, er den øvre grænse for det daglige zinkindtag for voksne sat til 25 mg. I forbindelse med infektioner kan man godt tage større tilskud i en kort periode, hvilket også fremgår af flere studier.
Hvis der tages større zinktilskud over længere tid, kan det hæmme kroppens optagelse af jern og kobber.
Jerns rolle for immunforsvaret
Jern binder ilten i de røde blodlegemers hæmoglobin, der forsyner kroppens celler med ilt. Jern har især betydning for energiomsætning, vitalitet og vækst.
På verdensplan er jernmangel den hyppigste ernæringsbrist. Studier viser, at jernmangel kan forringe funktionen af T-celler, B-celler og antistoffer, og at jerntilskud kan rette op på dette.
Man har også fundet, at jerntilskud til børn fra lavindkomstområder med mangelfuld kost kan reducere sygedage og dødelighed som følge af jernmangel.
På den anden side kan jerntilskud til populationer, hvor der ikke foreligger jernmangel, forværre sygeligheden og dødeligheden som følge af malaria, diarre og TB. For det antages, at disse mikroorganismer bruger overskydende jern til deres egen vækst.
Det ser samtidig ud til, at kroppen i forbindelse med infektioner reducerer mikrobernes jerntilgængelighed i plasma. Men dette vanskeliggøres i sagens natur, hvis vi får for meget jern.
Vi må i det hele taget ikke få for meget jern, da mineralet også er en katalysator for dannelsen af frie radikaler.
Jern gennem kost og tilskud
Der findes jern i lever, kød, fisk, græskarkerner, bønner, brændenælde, spinat, broccoli, fuldkorn og rødbede. Jern fra animalske kilder (hæmjern) optages bedre end jern fra vegetabilske kilder (ikke-hæmjern). C-vitamin øger optagelsen af jern.
Jernmangel kan i grove træk skyldes mangelfuld kost samt blodtab som følge af kraftige menstruationer, blødninger og bloddonation. Mangel på mavesyre, for meget calcium, for meget sort te samt længere tids brug af tetracyklin eller NSAID-lægemidler kan forringe optagelsen og udnyttelsen af jern. Udholdenhedssport og graviditet øger i sig selv behovet.
RI for mænd og ikke-menstruerende kvinder er 9 mg. Menstruerende kvinder anbefales 12-18 mg.
Man bør ikke tage deciderede jerntilskud med mindre lægen har konstateret en mangel.
Der er også vitaminpiller på markedet, som slet ikke indeholder jern.
Jerntilskud, der tages sammen med C-vitamintilskud, giver den bedste optagelse og udnyttelse.
Der bør desuden være et interval på 3-4 timer fra indtagelse af mejeriprodukter, calciumtilskud og lægemidler, der forringer jernoptagelsen.
På verdensplan er jernmangel den hyppigste ernæringsbrist.
Blandt fertile kvinder har op til en femtedel jernmangel.
Man bør ikke tage tilskud med jern med mindre, der er konstateret en mangel.
Kobbers rolle for immunforsvaret
Kobber er et spormineral, og det meste findes i leveren, hjernen, nyrerne og hjertet. Kobber indgår blandt andet som en co-factor i energiomsætningen og sammen med zink som en del af antioxidanten SOD (superoxiddismutase). Kobber bør være i balance med zink.
Da kobber indgår i cellernes energiomsætning og antioxidantforsvar, har det også betydning for det medfødte og det erhvervede immunforsvar. Det antages i denne forbindelse, at kobber har antivirale egenskaber med et potentiale mod COVID-19. På den anden sider behøver mikrober også kobber til deres vækst, og kroppen kan forhindre denne vækst ved at begrænse deres kobbertilførsel.
Med hensyn til immunforsvarets kamp mod infektioner bør indtaget af kobber derfor være tilstrækkeligt, uden at vi får for meget. På den måde er der flere ligheder mellem kobber og jern.
Kobber gennem kost og tilskud
Kobber findes i de fleste fødeemner, hvor der også findes jern. Især lever, anden indmad og kød samt nødder, fuldkornsprodukter, skaldyr, bønner og mørk chokolade. Man ved ikke præcist, hvor meget kobber kroppen har brug for. RI er sat til 1 mg. Mangelsymptomer forekommer sjældent, men det kan blandt andet medføre øget tendens til infektioner og forgiftninger.
Menkes sygdom er en medfødt mangelsygdom, der skyldes nedsat optagelse fra mavetarmkanalen. Wilsons syndrom er en arvelig sygdom med for meget kobber.
Tilskud anbefales kun, hvis der er konstateret kobbermangel.
Mineralerne er afgørende for immunforsvaret, der bør angribe mikrober og abnorme celler hurtigt og effektivt.
Magnesium, selen og zink bidrager til at modvirke uhensigtsmæssige inflammationer, der i værste fald er livstruende.
Selen og zink indgår i kraftige antioxidanter, der modvirker oxidativ stress.
Mangel på magnesium, selen, zink og jern er udbredt.
Man bør kun tage tilskud med jern og kobber, hvis der er konstateret en mangel.
Christopher Weyh et al. Te Role of Minerals in te Optimal Functioning of te Immune System. Nutrients.2 February 2022
University of Basel. Magnesium is essential for te Immune System - Important in te Fight against Cancer. Scitecdaily.com January 20, 2022
Qi Dai et al. Magnesium status and supplementation influence vitamin D status and metabolism; results from a randomized trial. Te American Journal of Clinical Nutrition 2018
Qiyuan Liu et al. Selenium (Se) plays a key role in te biological effects of some viruses: Implications for COVID-19. Environmental Research. 2021
Olivia M. Guillan et al. Selenium, Selenoproteins and Viral Infection. Nutrients 2019
Aparna Shreenath. Selenium Deficiency. StatPearls. May 6, 2019
Jones GD et al. Selenium deficiency risk predicted to increase under future climate change. Proceedings of te National Academy of Sciences 2017
Kido T et al. Inflammatory response under zinc deficiency is exacerbated by dysfunction of te T- helper type 2 lymphocyte-M2 macrophage pathway. Immunology 2019 Apr.
University of Helsinki. Zink acetate lozenges may increase te recovery rate from te common cold by three-fold. ScienceDaily May 11, 2017
Else Molander. Anbefalinger vedr. vegansk kost. Fødevarestyrelsen. Januar 2019
Yoon Moberg. Får du nok jern? Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet.
Lægehåndbogen - Jernmangelanæmi - sundhed.dk
Se vand-glas testen her
Se forskellen på optagelighed
hvis du vil søge mere info om Magnesium
TIP! Se også de relaterede artikler
Yngre voksnes udbredte mangel på vitaminer og mineraler
Disse fire næringsstoffer er nødvendige, hvis du vil undgå forkølelse, influenza og tilstødende infektioner
Tilskud med D-vitamin, magnesium og zink har terapeutiske potentiale i forebyggelse og som led i behandling af COVID-19 og andre virusinfektioner
Mangel på selen i jorden hænger sammen med livsfarlige reaktioner på COVID-19
Næringsfattig kost øger risikoen for kræft
Udbredt mangel på selen øger risikoen for at dø af COVID-19
HIV-patienter har øget risiko for at mangle D-vitamin og selen
Kviksølv skader nervesystemet ved at blokere for selens mange biokemiske funktioner
Nyt studie: Flere vegetarer får slagtilfælde
Er du træt og uoplagt?
Selen kan forebygge infektioner og kræft
Aldringsprocesser hæmmer udnyttelse af flere livsvigtige næringsstoffer
Selenmangel er et globalt problem
Kost og tilskud: Schweizisk ekspertpanel publicerer nye anbefalinger mod COVID-19 – og der er brug for øjeblikkelig handling
Vegetarer og veganere skal have fokus på B12-vitamin, D-vitamin, jod, jern og selen
Ældre, som tager multivitaminer og mineraler, er mindre syge - og kvaliteten er afgørende
Omega-3 og aspirin reducerer tarmpolypper, som kan være forstadie til kræft
Babyblues og fødselsdepression kan skyldes mangel på næringsstoffer og lavt stofskifte
Selen forlænger telomererne, som er cellernes klippekort
Udbredt mangel på vitaminer og mineraler hos ældre
Læs om immunforsvaret og hvordan immunforsvaret kan rustes med de vitaminer og mineraler, som det er svært at få nok af gennem den sunde kost
» Mangel på selen i jorden hænger sammen med livsfarlige reaktioner på COVID-19
» Nyhed: Intravenøs behandling med zink til COVID-19 patienter
» Kan tilskud med D-vitamin beskytte mod COVID-19 og andre infektioner?
» Krigen mod COVID-19 kræver fire vigtige næringsstoffer, som mange mangler
» Coronainfektion og nyt håb: C-vitamin til forebyggelse og intravenøs behandling ved livstruende komplikationer
» Mangel på selen øger risikoen for virusinfektioner og at de bliver farligere!
» Mangel på D-vitamin øger risikoen for virusinfektioner og tilstødende komplikationer
» Husk at få nok selen til immunforsvaret - hele livetHusk at få nok selen til immunforsvaret - hele livet
» Styrk immunforsvaret med C-vitamin
» D-vitamin forebygger influenza og luftvejsinfektioner
» Selen kan forebygge infektioner og kræft
- men forskere advarer om faldende indtag
» Zink modvirker infektioner, eksem og herpes
- og mangler er udbredt
frie radikaler og antioxidanter
oxidativ stress og inflammation
Sakset fra magasinet Helse
healthandscience.eu sætter fokus på den udbredte mangel på D-vitamin, som både kræver mere fokus i forebyggelse og behandling.
Klik her, og se alle artikler om D-vitamin
Kært barn har mange navne
Q10 optræder under så mange forskellige navne, at man nemt løber sur i det. Her er en oversigt over de to Q10-formers mange synonymer:
◊ Oxideret Q10  ◊ Normalt Q10 ◊ CoQ10 ◊ Q ◊ Ubikinon ◊ Ubiquinon ◊ Ubidecarenon
◊ Reduceret Q10 ◊ Aktivt Q10 ◊ CoQH ◊ Ubikinol ◊ Ubiquinol ◊ QH ◊ QH2 ◊ QX
Er der i grunden nogen forskel? Er ubiqinol bedre end ubiqinon?
Ubiquinon eller Ubiquinol spiller det i grunden nogen rolle?
Klik her og se...
et kort uddrag fra programmet Sundhedsmagasinet på DR1 om danskernes mangel på D-vitamin, og myndighedernes manglende vilje til at gøre noget ved problemet.
Tjek før du køber et Q10 produkt:
Optagelighed og dokumentation er nøglen
Undersøgelser har vist, at den bedste optagelighed opnås, når det aktive stof er opløst i en form for olie og indkapslet i bløde, lystætte (lys kan ødelægge Q10) gelatinekapsler. Mange præparater opfylder umiddelbart dette krav, uden at de nødvendigvis har samme høje optagelighed. Den eneste måde du kan sikre dig at produktet er virksomt med høj optagelighed og er et sikkert produkt er at kontakte producenten og bede om at få tilsendt dokumentation for:
- at produktets Q10-indhold ikke er i krystalform
Q10-råvaren består af krystaller som ikke optages nemt i kroppen. Derfor er det vigtigt at deres Q10 er omdannet til en homogen og letoptagelig form, der sikrer en høj optagelighed af Q10 i kroppen. Dvs Q10 er blandet med olie og de har teknikken og patenterede metode til at frigøre Q10-molekylerne fra krystal-formen.
- at deres Q10 er natur-identisk
Det vil sige, at Q10-molekylerne i produktet er helt identiske med den Q10 som kroppen selv fremstiller i en beskeden mængde. Kroppen skelner derfor ikke mellem produktets Q10 og kroppens egen produktion af Q10.
Ligeledes kan du undersøge om produktet også sælges som lægemiddel, da der stilles strenge krav til kvalitet og kontrol samt krav om de nødvendige optagelighedsstudier for at opnå lægemiddel-godkendelse.
Det er også af betydning om produktet er anvendt i forskning, da det kræver fremstilling under farmaceutisk kontrol efter lægemiddelforskrifter.
Vælg dit kosttilskud med omhu
Spørg efter produkter der er dansk produceret og som via forskning kan bevise optagelighed og dermed virkning, så er du sikker på
◊ at de aktive stoffer er tilstede i de rette mængder
◊ at de optages i kroppen
◊ at de virker efter hensigten
◊ at de er sikre at indtage
International Coenzyme Q10 Association
Toolmaster.dk - Hjemmesider, webshops & søgemaskineoptimering