da en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en ca en en de de da hy hbs_lat sv da et da en en da da br mr da de fr es en en nb id en en pl en ca zh de pt da da da da en fr gl da de da nb da da da da da da en fr en da da da da fr da da da da da da da da en fr en es fr da da da da da da da da da da nl da da sv da da da da da da da hbs_lat fr da da da da da da da da da fr hbs_lat fr de da da da de fr da da da da da hbs_lat fr da da da da da da da da da da da da da da da da es fr en da da da da da da da da da da da sv fr fr da da da da da da da da da da da da fr en da da da da da es fr ja en de de fr ja da da da da da da da nb da da da da da da da da es fr ja en de de fr fr da da en da da da da da sco sv sv fr nb es ja en nl sk eu de so en da da da da da da ro de fr da fr da da da da da da da da da en en en da en da de da en fi es da fr da en da en da en fr en de en da en de en de en de en nb en de en de en da en fr en fr en da en de en da en da en da en de en fr en fr en fr en fr en fr en fr en nl en da en fr en en en en vi en fr es de en
(PDF) Journalen - Det er for tidligt at glemme Haiti - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Nyhedsjournalen har skiftet navn og udsende. Vi er glade for at kunne præsentere første udgave af Journalen, som vores magasin nu hedder. Temaet er denne gang Haiti, hvor arbejdet bestemt ikke er ovre. Journalen nr. 81 2010.
Tre kriserdu nok ikke har hrt om
Du er medtil at sikreakut hjlp
4 Haiti: 38 sekunder der ndrede et land
5 Haitis srede lades i stikken
10 ikke-remrkede bidrag er afgrende for akut hjlp
11 tre kriser, du nok ikke har hrt om
12 Rejsebrev fra indiens bagside
16 Fem sprgsml til lge Sidsel Lykke Nielsen, Sydsudan
Journalen udgives af Lger uden Grnser, Kristianiagade 8, 2100 Kbenhavn , telefon 39 77 56 00, fax 39 77 56 01, [email protected], giro 008-1000. ansvarshavende redaktr: Michael G. Nielsen. redaktion og tekst: Christian Nrgaard, Maria Dohn og anne Larsen. Grafisk design og layout: Kommunikationsvirksomheden.dk. repro og tryk: arcografisk. redaktionen er afsluttet den 22. marts 2010. oplag: 48.500 stk. iSSN 1601-5061.Forside: en 27-rige kvinde, der pdrog sig alvorlige skader i ansigt og hoved, bliver behandlet af Lger uden Grnser i en midlertidig skadestue i en container i dagene efter, at jordsklvet ramte Haiti. Foto: Frederic Sautereau.
Kre lser. Som du mske har bemrket, ser dette nummer af Lger uden Grnsers magasin anderledes ud i forhold til tidligere. Vi har forsgt at gre Journalen, som magasinet nu hedder, mere indbydende og lsevrdigt, og vi har udvidet sideantallet. Det har vi gjort, fordi vi har s mange og vigtige historier at fortlle fra vores arbejde rundt om i verden. Det betyder meget for os, at du lser med og enga-gerer dig i nogle af de problemstillinger, vi er optaget af og arbejder med.
Vi hber, det nye Journalen vil falde i din smag, og at du vil opfordre andre til at lse det og sttte vores arbejde med at give medicinsk hjlp til ndlidende. ndringerne medfrer ikke, at magasinet bliver dyrere for os at producere hvert eksemplar koster fortsat under 1,50 kr. + porto at fremstille.
Med venlig hilsenMichael G. Nielsen, direktr for Lger uden Grnser i Danmark.
Vi har lavet lidt om
3Det er for tidligt at glemme Haiti
Jordsklvet i Haiti den 12. januar var den mest delggende naturkatastrofe i nyere tid. et fatalt slag for en i forvejen fattig stat med et drligt fungerende sundhedssystem og en udsat befolkning rsagen til at Lger uden Grnser har arbejdet i staten de sidste 19 r.
Mine frste hektiske dage under presenninger og skyggenet uden for skadestuen i slum-kvarteret Martissant er noget, jeg aldrig glemmer. Vi arbejdede side om side med haitianske kolleger, hvoraf nogle havde mistet familie og hus. Som vores chauffr, der havde mistet sin kone, men dagen efter mdte op for at kre sin ambulance. opofrelsen og viljen til at hjlpe fortjener ydmyghed.
indsatsen forlb ikke uden komplikationer. at f de ndvendige forsyninger ind i Port-au-Prince var en enorm logistisk udfordring. Flere af vores fly med medicinske forsyninger blev ngtet landingstilladelse. Behandlingen af patienter med livstruende tilstande blev for-sinket. P trods af de svre betingelser var resultaterne af indsatsen imponerende. Lige s imponerende var den massive og spontane sttte fra vores donorer, der sikrede, at vi kunne fortstte med at behandle de tusindvis af patienter.
i dag hrer man ikke s meget om Haiti i medierne. Mange organisationer har trukket deres felthospitaler hjem. Men 1,3 millioner hjemlse i Port-au-Prince bor stadigt under dybt uvrdige forhold i improviserede lejre. Mange uden tilstrkkelig beskyttelse mod vejr og vind, og strstedelen uden adgang til latriner. Vold og voldtgt er udbredt i lejrene. Den nrt forestende regntid vil medfre risiko for yderligere lidelser for den hrdt prvede befolkning, fra oversvmmelser til epidemier.
Lger uden Grnser uddeler telte og kkken- og hygiejnematerialer, driver mobilklinikker og etablerer vand og sanitet i lejrene. Men problemernes enorme omfang gr, at hjlpen stadig ikke er tilstrkkelig. Den haitianske befolknings fremtid vil afhnge af et intensiveret og vedholdende fokus fra verdenssamfundet. Det er for tidligt at glemme Haiti.
Jonas Torp ohlsenLge og bestyrelsesmedlem i Lger uden Grnser
4intet lands sundhedssystem er gearet til at kunne hndtere en katastrofe, der berrer s mange mennesker. Men udgangs-punktet i Haiti var ekstremt drligt. Landets sundhedssystem, som fr jordsklvet fungerede meget drligt, er smadret, og der vil vre brug for international hjlp i mange r, hvis haitia-nernes sundhed og mulighed for f lgehjlp skal sikres.
Lger uden Grnser drev i forvejen flere projekter i hovedstaden Port-au-Prince og havde omkring 800 medarbejdere i landet, som begyndte at hjlpe ofrene umiddelbart efter, at jorden var faldet til ro igen. i de frste to dage efter jordsklvet formede Lger uden Grnsers personale i Haiti at behandle nsten 1.000 srede. indsat-sen var fokuseret p akut kirurgisk hjlp til de mest alvorligt srede.
i dagene efter jordsklvet sendte Lger uden Grnser fly med medicin, udstyr og personale, heraf seks fra Danmark, til
katastrofeomrdet. Udover de medicinske og logistiske medar-bejdere blev der blandt andet ogs sendt psykologer af sted, der bde tog sig af patienter og vores egne ansatte.
Den akutte, livreddende indsats er overstaet, men behove-ne er der endnu, og de mange, der er blevet opereret, har brug for opflgende behandling, plastik- og mikrokirurgi, rehabilite-ring og fysioterapi. Uanset katastrofen skal kvinder stadig fde, brn bliver fortsat underernrede, og hiv-smittede og andre med kroniske sygdomme har brug for medicin.
Samtidig lever et meget stort antal mennesker under uvr-dige og usikre forhold i teltlejre. Lger uden Grnser fortst-ter med at uddele vand, telte og hygiejnest og overvger situationen i lejrene og lgger pres p myndighederne for at f behovene dkket.
Mange medicinske hjlpeorganisationer har allerede forladt Haiti uden at sikre ordentlig opflgning p de-res patienter, fortller direktr i Lger uden Grnsers operative center i Bruxelles, Christopher Stokes.
38 sekunder derndrede et landDet tager et kort jeblik, s ligger byer i ruiner og hundredetusinder er dde eller srede. Behovene i Haiti er fortsat enorme og Lger uden Grnser kommer til at blive i landet lnge endnu.
FaKtaTo mneder efter jordsklvet havde Lger uden Grnser 348 internationale og 3060 hai-tianske ansatte, der arbejdede p 26 steder og opsgte patien-ter med fire mobile klinikker.
i lbet af de frste to mneder havde Lger uden Grnser
foretaget 3.781 kirurgiske indgreb
haft 22.792 mennesker ipsykologbehandling
uddelt 17.900 st med bl.a. kogegrej, hygiejneartikler, tpper og presenning
Haitis sredelades i stikken
I de frste to dage efter jordsklvet formede Lger uden Grnser at behandle nsten 1.000 srede.
Indsatsen var fokuseret p akut kirurgisk hjlp til de mest alvorligt srede. Foto: Julie Remy
Hvordan var situationen, da du besgte Haiti to mneder efter jordsklvet?P trods af den enorme internationale opmrksomhed, bjergene af indsamlede penge og de hundreder af organisationer,
der er til stede, er hjlpen utilstrkkelig i for-hold til katastrofens omfang.
Der bliver gjort meget, men en stor del af haitianerne modtager ingen hjlp over-hovedet den er ikke dr, hvor de er. isr
Journalen_april_2010.indd 4 06-04-2010 12:46:09
5mangler der stadig ordentlige midlertidige boliger og sanitet. Vores hovedfokus var fra starten p medicinsk hjlp, men det har taget overraskende meget af vores tid og energi at uddele telte og sikre ordentlige hygiejniske forhold i lejrene, hvor folk bor.
Bliver de medicinske behov dkket?Det haitianske sundhedssystem var svagt allerede inden kata-strofen, og mange hospitaler blev delagt eller beskadiget. Flere af de fungerende hospitaler er allerede begyndt at krve, at patienterne betaler for at blive behandlet.
Meget af den statslige ndhjlp organisationer og grupper med bnd til regeringer der installerede felthospitaler umid-delbart efter jordsklvet, har allerede forladt Haiti igen. Deres patienter har stadig brug for opflgende operationer og for pleje og rehabilitering i mange mneder endnu.
Mange medicinske organisationer har bedt os om at tage os af deres patienter, og det er problematisk, for vi har overvldende mange af vores egne patienter i forvejen. Haitis sundhedsvsen har heller ikke kapacitet til dem, fr hospitalerne bliver genop-bygget.
Det rejser sprgsmlet, om medicinske organisationer ikke har ansvar for deres patienter, efter at de har opereret dem? Jeg taler
ikke om, at de br blive i landet de nste ti r, men blot seks til ni mneder ekstra ville vre p sin plads, synes jeg.
Hvor lnge vil Lger uden Grnser blive i Haiti?Det vil tage tid, inden sundhedsvsenet er p et acceptabelt niveau. Der var ikke mange sundhedstilbud inden jordsklvet, og der er endnu frre nu. Det vil tage to-tre r at genopbygge hospitalerne i det offentlige sundhedssystem, s lige nu koncen-trerer vi os om at udfylde hullerne s lnge og overvejer at stille midlertidige bygninger op i mellemtiden.
Lger uden Grnsers ml er at n samme kapacitet, som vi havde inden katastrofen, og formentligt strre, men lige nu kon-centrerer vi os om at udfylde hullerne, indtil sundhedssystemet er bygget op om et par r.
Mange medicinske organisationer har bedt os om at tage os af deres patienter, og det er problematisk, for vi har overvldende mange af vores egne patienter i forvejen.
Journalen_april_2010.indd 5 06-04-2010 12:46:11
Journalen_april_2010.indd 6 06-04-2010 12:46:17
7ingen tiDi mit liv
Den svenske psykolog Monika oswaldsson var lige kommet hjem fra sin frste udsendelse til Haiti f uger inden, jordsklvet ramte den 12. januar. et par dage efter var hun tilbage i Port-au-Prince - en helt anden by end den, hun huskede. P de nste
sider kan du lse uddrag fra hendes dagbog.
Journalen_april_2010.indd 7 06-04-2010 12:46:22
818. januaRHusene er styrtet sammen, der er ingen biler p gaderne og alt for f mennesker. Det er alt for stille. Lugten er ogs anderle-des. en tung, sdlig lugt af forrdnelse. Det vender sig i maven, da jeg indser, at den kommer fra menneskene, som stadig lig-ger under de sammenstyrtede huse.
Et kort jeblik senere begynderpatienterne at synge for at fejre barnets an-komst. Der sker alligevel noget godt midt i al elendigheden.
Vel fremme ved koordinationskontoret studser jeg ved synet. Parkeringspladsen er fuld af patienter. Under briefingen hrer jeg en, der skriger og skriger. Da jeg kommer ned ad trappen ser jeg en mor og hendes helt nyfdte barn. Det er noget, jeg genkender. et kort jeblik senere begynder patienterne at synge for at fejre barnets ankomst.
Der sker alligevel noget godt midt i al elendigheden.
23. januaRen lille pige p omkring 12 r grder i sin seng. Jeg vil ikke amputeres... Sengen str i omrdet for henvisning til Choscal-hospitalet for kirurgi. Hendes far overvejer, om han skal give tilladelse til at sende hende til Choscal. Hun er bange for at blive opereret og miste sit ben. Jaime danser. Jeg elsker at danse.
Journalen_april_2010.indd 8 06-04-2010 12:46:24
9USa, s de kan f hjlp. S vil han fylde flyet med mad, vand og medicin og flyve tilbage til Haiti.
Hans mor sidder ved siden af og grder stille. af glde denne gang. Han er tilbage.
12. FebRuaRJeg str ved siden af Julien, vores projektchef, midt i felthospi-talet og kigger ud over personale, besgende og de patienter, som kan st op. Blikkene er slet ned, og stemningen er tung. Lger uden Grnsers flag hnger foran apoteket med et sort bnd over. Vi skal holde et minuts stilhed for ofrene for jord-sklvet den 12. januar.
Katarine overstter Juliens tale til kreolsk. Hun er lille og spinkel, og megafonen ser alt for stor ud i hendes hnder. ordene, som giver ekko over hospitalet, handler om tab, sorg og at alles tanker er vendt mod Haiti lige nu.
i morges fik Katarine at vide, at hendes sster var dd. Hun l begravet under et hus, og familien troede, at hun var dd. efter flere dage fandt de hende i live. Hun blev amputeret, men koldbranden havde allerede spredt sig for meget. Det er s hrdt at miste hende to gange, sagde Katarine, da jeg mdte hende foran akutafdelingen.
Trerne stiger i jnene, men hun fortstter med at over-stte. S bliver der helt stille. et evighedslangt minut.
14. FebRuaRDen frste, akutte fase er overstet. Vi er net til fase to: at hjlpe de overlevende med at genopbygge krop og sjl. Det kommer til at tage lang tid. Lger uden Grnser kommer til at blive lnge i Haiti.
19. FebRuaRingen tid i mit liv har vret s intens, s fyldt med indtryk, flelser og hrdt arbejde.
en varm flelse spreder sig i maven, nr jeg ser, hvordan haitianerne arbejder for at rydde op i byen, hvor solidarisk de deler deres mad med naboen, som intet har, hvor tlmodigt de venter i vandken.
De brer en uhrt tung byrde, men de holder aldrig op med at g. De giver ikke op.
4. FebRuaRDer er en lille dreng p hospitalet, som ikke vil tale. Han l i flere dage under et hus ved siden af sin dde ftter. Tilstrkkeligt tt p til at kunne rre ham. Jeg kan ikke forestille mig, hvordan det m have vret: Lugten, mrket, fastklemt under murbrok-ker, rdslen, ensomheden. Han fr mareridt, s snart han falder i svn. Han er der stadig.
Vi ses hver dag, og han fr blyanter og papir. Han tegner dde mennesker under sammenstyrtede huse. Jeg taler med ham og stiller ham sprgsml for at hjlpe ham videre, men han svarer ikke.
S en dag tegner han et fly, som flyver over de sammenstyrte-de huse og menneskene. Langsomt begynder ordene at komme.
Han vil fylde flyet med alle de srede mennesker og flyve til
Den frste, akutte fase er overstet. Vi er net til fase to: at hjlpe de overlevende med at genopbygge krop og sjl. Det kommer til at tage lang tid. Lger uden Grnser kommer til at blive lnge i Haiti.
Journalen_april_2010.indd 9 06-04-2010 12:46:26
15 minutter efter, at jordsklvet ramte Haiti, begyndte Lger uden Grnser at hjlpe ofrene. i dagene og ugerne efter flj vi mandskab og udstyr ind i massivt omfang, og vi kommer til at blive i landet lnge endnu. Haiti er Lger uden Grnsers strste katastrofeindsats i vores snart 40-rige historie.
Grunden til, at vi kunne reagere s hurtigt, var, at vi ikke skulle ud og bede om penge frst. alle bidrag nytter, ogs de remrkede, men kun fordi vi i forvejen havde afsat midler til uforudsete og akut opstede kriser, kunne vi hjlpe s kort tid efter, at behovet opstod.
Nr Lger uden Grnser vlger at arbejde i et land, er det p baggrund af en medicinsk vurdering af behovene p stedet.
ofte handler det om, at der ellers ikke er nogen som helst lgehjlp at f det pgldende sted, forklarer Michael G. Nielsen, direktr for Lger uden Grnser i Danmark.
Nr vi arbejder p den mde, betyder det ogs, at men-nesker i kriser og katastrofer, som ikke har mediernes opmrk-somhed, stadig kan f den hjlp, de har brug for. De ikke-re-mrkede midler giver os frihed til at handle efter situationen og hjlpe mennesker i nd verden over, siger Michael G. Nielsen.
Samtidig koster de ikke-remrkede bidrag mindre at admi-nistrere. Det er vigtigt for Lger uden Grnser, at omkostnin-gerne til administration holdes s lave som muligt, s pengene kommer vores patienter til gode.
Nr vi fr remrkede midler til vores arbejde, er vi som organisation forpligtet til at srge for, at pengene kommer der-hen, hvor de er tiltnkt. Kravene til dokumentation og revision er meget hjere, og det betyder, at vi er ndt til at bruge flere ressourcer og dermed ogs udgifter p at sikre, at pengene havner det rette sted, fortller Michael G. Nielsen.
Frie midler koster mindre at admini-strere og sikrer en hurtig indsats, hvor behovet er strst.
er afgrende for akut hjlp
Journalen_april_2010.indd 10 06-04-2010 12:46:38
Her er tre kriser, der foregik samtidigt med jordsklvet, som vimener ogs fortjener opmrksomhed:
RoHingya-Flygtninge uDen Hjlp i banglaDesHomkring 400.000 flygtninge fra det etniske mindretal rohin-gyaerne i Burma (Myanmar) lever i dag i Bangladesh. Kun omkring 28.000 har officiel status som flygtninge. resten m leve som illegale flygtninge under elendige forhold i den mid-lertidige Kutupalong-lejr. Fordi de ikke har flygtningestatus, har de ikke ret til at arbejde eller modtage fdevarehjlp, og de m leve uden beskyttelse mod overfald og forflgelse.
i februar opfordrede Lger uden Grnser FNs flygtninge-hjkommissariat, UNHCr, og Bangladesh regering til at srge for beskyttelse til rohingya-befolkningen, der adskillige gange har vret udsat for voldelige overfald og chikane blandt andet af Bangladesh grnsepoliti.
500.000 Flygtet i DR CongoDen stlige del af Den Demokratiske republik Congo har vret
plaget af kampe i revis, men i oktober 2009 opstod nye kampe i den ufremkommelige equateur-provins i den nordvestlige del af landet. omkring 1.500 mennesker mistede livet, og omkring 100.000 er flygtet til nabolandet Congo Brazzaville. Her lever de nu i spredte grupper p en over 500 km lang strkning langs Ubangi-floden.
efter fire mneder har ingen endnu fet status af flygtninge en status som skal sikre flygtningenes basale menneskeret-tigheder.
oveRsvmmelseR og malaRia i buRunDii januar fik kraftig regn rusizi-floden til at g over sine bredder, og oversvmmelserne gik blandt andet ud over Lger uden Grnsers fdeklinik i Kabezi, hvor 42 kvinder og ti nyfdte var indlagt. i det nordlige Burundi har regnen frt til alarmerende mange tilflde af malaria. Der er langt mellem de sundheds-centre, hvor befolkningen kan blive testet. Lger uden Grnser yder gratis test og behandling via mobile klinikker og p den overfyldte brneafdeling p hospitalet i Kayanza.
tre kriser du nok ikke har hrt om
Rohingya-flygtninge uden hjlp i Bangladesh / Foto: Javier Arcenillas
500.000 flygtet i DR Congo / Foto: Clmentine Lacroix Oversvmmelser og malaria i Burundi / Foto: Isabel Corthier
Mens verdens og mediernes jne var rettet mod Haiti, hjalp Lger uden Grnser ogs mennesker i nd i mere end 60 andre lande i verden.
I den frste, kaotiske tid efter jordsklvet den 12. januar drejede arbejdet sig om at redde s mange liv som muligt. Selv om flere af Lger uden Grnsers klinikker var intakte, foregik operationerne ofte udendrs under presenning af frygt for eftersklv. Foto: Frederic Sautereau
Journalen_april_2010.indd 11 06-04-2010 12:46:49
Rejsebrev fra indiens bagside
Lge Niels Munksgaard Sndergaard arbej-dede ud fra byen Bhadrachalam i det cen-trale indien i ni mneder blandt ofre for en nrmest ukendt konflikt. Her er et uddrag fra et rejsebrev, han sendte hjem i januar.
WWWLs hele rejsebrevet p www.msf.dk/niels
Journalen_april_2010.indd 12 06-04-2010 12:46:53
Mlet for dagens ekspedition er landsbyen Maitha, beliggende cirka to timers krsel fra Bhadrachalam f kilometer p den anden side af grnsen til nabodelstaten Chhattisgarh. at krydse denne grnse er mere end bare at kre fra en delstat til en an-den. Grnsen markerer ogs grnsen mellem to vidt forskellige verdener, fra det civiliserede kaos i Bhadrachalam til de enorme skove, der strkker sig mod nord fra det sydlige Chhattisgarh og dkker nogle af indiens mindst udviklede delstater.
realiteterne i denne del af indien er fjernt fra guidebgernes dragende beskrivelser af en fremadstormende iT-industri, ma-giske templer, hellige ker og yoga for begyndere. Skovene be-bos af millioner af indiens stammefolk, og at trde ind i denne verden i det sydlige Chhattisgarh er en tidsrejse af dimensioner. Her er intet sundhedssystem, ingen skoler, ingen elektricitet. Her er landsbyer med sm lerklinede hytter med adskillige beboere i hver, her er fattige bnder, der pljer markerne med okser og plove af tr, her er de offentlige transportmidler oksekrrer eller en sjlden traktor-transport.
Maitha er sdan en landsby en hndfuld lerhytter spredt over en idyllisk dal mellem de lave skovkldte bjerge. Stilheden er berusende. idyllen er til at f je p. Det er som en scene fra Herredet i Tolkiens Hobbitten. Men bag roen og sknheden gemmer der sig en grusom virkelighed, der handler om en re-lang vbnet konflikt, om flygtninge i tusindvis, om nedbrndte landsbyer, om mord og voldtgter. og om et forblffende lille kendskab til, hvad der foregr her internationalt som i indien.
sKaR tRe FingRe aF DRengens HnDDe kom for ti dage siden tidligt om morgenen. De var mindst hundrede. De drbte min kone og min onkel samt fire andre personer fra landsbyen. Mange huse blev brndt ned. og da min dreng ikke ville holde op med at skrige, skar de tre af hans fingre af.
Den unge mand foran mig fjerner tppet over sin et-rige sn og viser den lille maltrakterede hnd frem. Han er bare et af utallige ofre for en blodig konflikt, som er dagligdagen for tusindvis af mennesker her - og i store dele af de fattigste omrder af indien.
Siden 1970erne har dele af det centrale indien vret skueplads for en vbnet konflikt mellem myndighederne og en rkke radikale venstreorienterede grupper med inspiration fra Maos kinesiske revolution. De er kendt som maoister eller naxals og har med vekslende intensitet frt deres voldelige kamp mod de lokale myndigheder, politi og magthavere i nogle af indiens fattigste og mest underudviklede delstater.
Konflikten har indtil for f r tilbage vret et ganske ukendt fnomen selv for den almene inder i den moderne del af lan-
det, for kampene foregr primrt i landets mest underudvik-lede omrder langt vk fra det indiske konomiske mirakel.
Men konflikten intensiveredes markant i 2005 med dannelsen af Salwa Judum en milits bestende af lokale indbyggere men angiveligt bevbnet og stttet af det lokale politi, som i det sydlige Chhattisgarh gik til kamp mod maoisterne og deres stigende indfly-delse i omrdet. resultatet har vret en relang blodig kamp mellem folk fra de samme stammer, landsby mod nabolandsby, nedbrndte byer, mord og voldtgter og som konsekvens har op imod 70.000 personer vret tvunget til at flygte fra kampomrderne.
Den store mngde af internt fordrevne var hovedrsagen til, at Lger uden Grnser i 2006 bnede et projekt p grn-sen mellem delstaterne andhra Pradesh og Chhattisgarh og stadig er her i dag. og intensiveringen af konflikten i efterret 2009 med indsttelsen af 70.000 specialtrnede politistyrker i omrdet, med flere nedbrndte landsbyer og nye fordrivelser, gr vores fortsatte tilstedevrelse yderste relevant.
mobile KliniKKeR til tusinDvis aF patienteRVores daglige arbejde her bestr i at bringe lgehjlp ud til de tusindvis, der lever i randomrderne af konflikten i landsbyerne p grnsen og i lejrene for de fordrevne inde i Chhattisgarh. Folk i de enorme skovomrder i det sydlige Chhattisgarh har ikke adgang til nogen form for lgehjlp omrderne har vret under maoisternes kontrol i revis, og myndighederne har ingen adgang her.
Lger uden Grnser tilser flere end 30.000 patienter i dette omrde om ret. Patienterne dukker op til fods fra skovstierne, der binder det sydlige Chhattisgarh sammen. Veje og infra-struktur er stort set ikke-eksisterende. Folk vandrer langvejs fra for at komme til klinikkerne og m ofte sove undervejs.
Man ser tydeligt fravret at et fungerende sundhedssystem. Sygdomme og skader, som ofte vil blive hurtigt behandlet i et vestligt sundhedssystem, fr her lov til at udvikle sig til ofte groteske dimensioner. en ti-rig dreng med hj feber dukker op 14 dage efter at vre vltet ind i et bl. Hans venstre arm er en ildelugtende klump af strittende knogler og sorte trvler. Vi overflytter ham til det kirurgiske hospital i Bhadrachalam, og 14 dage og en amputation senere kan han udskrives.
De fleste af patienterne bliver behandlet her i skovbunden, medicin bliver udleveret, sr og bylder bliver givet simpel kirur-gisk behandling, og information om sundhed og forebyggelse bliver givet, fr patienterne til fods vender tilbage til deres ofte fjerne landsbyer.
Den unge mand foran mig fjernertppet over sin et-rige sn og viser den lille maltrakterede hnd frem. Han er bare et af utallige ofre for en blodig konflikt, som er dagligdagen for tusindvis af mennesker her.
Realiteterne i denne del af Indien er fjernt fra guidebgernes dragende beskrivelser af en fremadstormende IT-industri, magiske templer, hellige ker og yoga for begyndere.
Journalen_april_2010.indd 13 06-04-2010 12:46:55
DiT TeSTaMeNTe KaNredde liv Med en testamentarisk gave til Lger uden Grnser kan du vre med til at sikre en fremtid for ndlidende brn og voksne. Hvis du nsker at betnke Lger uden Grnser i dit testamente, kan du f bistand hos advokatfirmaet DaNDerS & More uden beregning. Lger uden Grnser er fritaget for at betale boafgift til staten. Det betyder, at det belb, der testamen-teres til Lger uden Grnser, gr ubeskret til vores arbejde for mennesker i nd. Kontakt DaNDerS & More p telefon 33 12 95 12 og henvis til aftale med Lger uden Grnser. Ls mere p www.msf.dk eller kontakt os p telefon 39 77 56 25 eller [email protected]
DonoRSerViCeHvis du har sprgsml om donationer, PBS, gavebreve, sttteformer og skattefradrag, er du velkommen til at kontakte vores medarbej-dere i donorservice.e-mail: [email protected] 3977 5656 (man-fre 9.30-15.30)www.msf.dk/sttvoresarbejde
KiDS For KiDSVeNDer TiLBaGe
Den 13. juni optrder en rkke af kendte danske bands og solister blandt andre Lis Srensen, Basim og alien Beat Club - ved stttearrangementet Kids for Kids p Vedbk Skole i Nordsjlland. Det er sjette r i trk, at brnetjs-firmaet Ticket to Heaven a/S str bag arrangementet, der udover koncerterne indeholder masser af aktiviteter for hele familien. Siden 2005 har Kids for Kids givet over 1,1 million kroner til Lger uden Grnsers arbejde.
Ls mere p www.kidsforkids.dk
FoRRssmyKKeFra PiLGriMPilgrim str igen i r bag et nyt Lger uden Grnser-smykke. Hals-kden fra forrskollektionen 2010 bestr af to kder i henholdsvis l-der og slvbelgning. Vedhnget er en lille slvkugle med et diskret indgraveret verdenskort samt en slvindkapslet sten. Smykket kan blandt andet kbes p www.msf.dk for 249 kroner. Heraf gr 75 kroner til Lger uden Grnser.
lis sRenseni CHriSTiaNS KirKei november 2009 gav sangeren Lis Srensen to udsolgte koncerter i Christi-ans Kirke p Christianshavn. Sammen med sit band un-derholdt hun et begejstret publikum med et reper-toire af sange fra sin lange karriere. overskuddet fra koncerterne blev 177.390 kroner, som gik ubeskret til Lger uden Grnser.
Lis Srensen har i r valgt at gentage succesen og spiller to koncerter den 20. og 21. november i Christians Kirke. Billetterne er al-lerede sat til salg p www.billetnet.dk. alt overskud gr til Lger uden Grnsers generelle ndhjlpsarbejde.
Journalen_april_2010.indd 14 06-04-2010 12:46:57
Alle var derPort-au-Prince, Haiti den 29 januar 2010
* Denne ti-rige dreng blev ramt af skud under et angreb p hans landsby Torkey i delstaten Upper Nile i Sydsudan. Drengens mor blev drbt sammen med 56 andre. Han bor nu hos slgtninge i Hai Majak, hvor mange fra Torkey er flygtet til. Kampe mellem etniske grupper er steget dramatisk overalt i Sydsudan i lbet af 2009. Mindst 2000 blev drbt sidste r.
Lger uden Grnser arbejder der, hvorbehovet er strst, uanset om medierne er der eller ej. Stt Lger uden Grnser med ikke-remrkede midler. S kan vi
andre er der hvor mennesker lider i ubemrkethed. Sydsudan er sdan et sted.
Sms STT til 1241 og giv 150 kronerTjenesten udbydes af Lger uden Grnser. Det koster 150 kr. + almindelig sms-takst.
Lger uden Grnser arbejder der, hvor
INGeN var Her*Hai Majak, Sydsudan den 26. november 2009
Journalen_april_2010.indd 15 06-04-2010 16:58:14
ogs arbejde der, hvor ingen
Hvad har vret din str-ste oplevelse indtil nu?Det m vre en 11-rig pige, der kom ind med kramper og stiv kbe fra en af vores klinkker i oplandet. De kunne ikke finde ud af, hvad der var galt med hende, og det tog ogs ti minutter, inden tiren faldt for mig, for stivkrampe er ikke noget, man ser derhjemme, hvor alle er vaccineret. Hun havde fet lavet hul i ret en uge inden og havde fet bakterier ind ad den vej.
P et tidspunkt holdt hun op med at trkke vejret, men hun reagerede p behandlingen og kom sig. efter en uge kunne hun igen g og spise og var glad og smilende, da vi udskrev hende. Det er en diagnose, der slr 80 pct. ihjel, s det var en dejlig oplevelse, at det lykkedes.
Hvad har vret den svreste situation, du har vret i?Den morgen, hvor to brn dde, helt klart. Det ene barn var underernret med lungebetndelse, og var kommet ind dagen fr. Jeg havde set til barnet flere gange i lbet af natten, fordi det havde kramper. Det var frst, da sygeplejersken kom med morgen-medicinen, at vi fandt ud af, at barnet var ddt. Moderen havde af
en eller anden grund ikke sagt noget. Da jeg bar barnet vk, kom faren til et andet barn med lungebetndelse og sagde, at hans barn var ddt. Jeg var ikke i stand til ret meget andet end at tude den dag. Det er ikke sjovt.
Forldrene kommer ofte ind med brnene ret sent, fordi de bor langt fra et sundhedscenter, og det tager lang tid at g hertil, og s er det desvrre svrt at hjlpe. Nr brnene har vret her i 48 timer, og jeg har haft en chance for at gre noget, er det hrdt alligevel at miste dem. Der er ogs masser af gode historier, men de drukner bare nogle gange.
Nytter det at hjlpe?Ja, helt klart! Det er jeg ikke i tvivl om. Det kunne ogs vre sundhedsministeriets opgave, hvis det var et samfund, der funge-rede, men det er det bare ikke. Mske det kommer med tiden?
Hvad fr du med dig? Lrer du noget?Jeg lrer rigtigt meget fagligt. Det er selvflgelig isr trope-sygdomme, men man bliver ogs god til at vurdere patientens generelle tilstand, fordi man ser s mange, der er rigtigt drlige. Man bliver hurtig til at finde ud af, hvad det egentlige problem er. og s har jeg ogs lrt at lave mindre amputationer.
Hvad savner du mest?Min kreste! og venner og familie. Her er 44 grader i dag, s jeg kunne godt bruge, at det var lidt kligere ind i mellem. M-ske en swimmingpool eller en tur i havet. Der mtte ogs godt komme en is-bil forbi, men det gr der bare ikke!
Fem sprgsml til lge Sidsel Lykke Nielsen, der er ud-sendt til sundhedscenteret i Pibor i SydsudanUDSeNDT
mohamed eltom Hamid, medicinsk koordinator, lge, Zimbabwe
Himedan mohammed Himedan, projektkoordinator, Yemen
edda schmidt-bambach, Hr-koordinator, Kenya
Cheme andersen, lge, etiopien assia amal bada, lge, Sydsudan Heidi Christensen, lge, indien jan Herzog, lge, Sydafrika sidsel lykke nielsen, lge, Sydsudan
birgit olsen, administrator, Burundi
Ronald van beest, logistiker, Sydsudan taus Hansen, logistiker, indien palle mortensen, logistiker, etiopien Carl johan af Rosenborg,
WWWSe ogs Sidsels video, hvor hun viser rundt p sundsheds-centeret p www.msf.dk/sidsel
Journalen_april_2010.indd 16 06-04-2010 12:47:03
Journalen: På operationsgangen i Nigeria
Jeg troede ikke mine egne øjne - Familie Journalen 2014
Unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt · PDF file 2019-09-25 · 2019 Tilstandsrapport om uddannelse Unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt (18-24 år) Kilde: Eurostat
Det må vi aldrig glemme – heller ikke når vi arbejder med
Journalen: Viden redder liv
GU Journalen nr 5-2014
sv journalen nr 6_2012
JOURNALEN · PDF file 2017. 4. 10. · 4 JOURNALEN NR 4 I 2016 JOURNALEN NR 4 I 2016 5 Nå med forhåndsgodkjent refusjon til behandling av type 1-diabetes TRESIBA® MER ENN 42 TIMERS
Agner i Familie Journalen
Journalen - Sulten efter hjælp
H-D Journalen 05 2012
Tidligt Hjemme Ophold (THO) tilbud til for tidligt fødte ... · PDF fileForord Der rettes en stor tak til Neonatalklinikken, Juliane Marie Centret, Rigshospitalet - og især til Dorthe
GU Journalen nr 3-2014
Journalen - Sydsudan mangler akut nødhjælp
Journalen - Den Danske Dyrlægeforening Journalen DDD – FAGGRUPPE FAMILIEDYR Oplag ca. 1.400 stk. Bladet udsendes 8 gange om året Udkommer i format 170x240mm på glittet papirJournalen
Journalen 90: Konflikt og fødevarekrise i Vestafrika
GU Journalen nr 2-2014
H-D Journalen 04 2012
GU Journalen nr 4-2013
Journalen: Hadet smitter som en virus
STARTUP - SHARE TO SUCCESS