da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de da en da da da da da da da da da da de da pl da da da en da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da en en en da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Gråsten skovene dyr og planter
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Dyr og planter i Gråstenskovene
Hasselmusen er fredet og kan i dag kun findes i meget få områder i Danmark – blandt andet i Gråstenskovene. Den er sandsynligvis tæt på at uddø i grænseregionen, og man har derfor igangsat et samarbejde med tyske myndigheder om at sikre, at hasselmusen har så gode levebetingelser som muligt. Blandt andet har man plantet mindre områder til med bærbærende buske, så hasselmusen har føde nok.
Hasselmusen er slet ikke en mus men tilhører en gruppe gnavere, der hedder syvsovere. Den  ligger i dvale i vinterhalvåret og er om sommeren stort set kun fremme om natten, så ikke ret mange mennesker har set den. Desuden skal man kikke op ad,  hvis man vil møde den, da den klatrer i buske og træer. Syvsoveren er lille, kun cirka 15 centimeter inklusiv halen, som er lang og busket.
Læs mere om det dansk-tyske projekt, der skal beskytte hasselmusen
Læs om hasselmusen i Miljøstyrelsens artleksikon
I Gråstenskovene findes der mindst otte forskellige flagermusarter, dværgflagermus, pipestrelflagermus, troldflagermus, vandflagermus, brunflagermus, langøret flagermus, frynseflagermus og sydflagermus. Især de fem første ser man tit.
Tæt ved Slotssøen findes yngledammene, hvor karperne gyder i sommerperioden. Om efteråret sættes ynglen ud i produktionssøer i skoven. Tre år senere har karperne nået spisestørrelse – cirka 1,5 kg. Søerne tømmes da for vand, karperne fanges og sælges. Karper er en typisk julespise i blandt andet Tyskland.
Karpen er en høj og kort fisk med en lang rygfinne. Munden er lille og har to par skægtråde på overlæben. Ryggen er mørkegrøn. Siderne er messingfarvede og bugen gullig. Skællene er store og tykke med "årringe". Karpen kan nå en størrelse på 90 – 120 centimeter i længden og en vægt på 25 – 30 kg. Der er mange myter om karpens alder - den formodes at nå en alder 40 eller måske 50 år.
Læs om karpedambrug under Seværdigheder
Gråstenskovene rummer rigtig mange gamle, store og spændende træer – nogle af dem er næsten 40 meter høje. De højeste er Hingstbjergbøgene fra 1732, der står i Dyrehaven.
Se kort over store og specielle træer i Gråstenskovene
Se liste over store og specielle træer i Gråstenskovene
I Gråstenskovene dominerer den EU-beskyttede naturtype ’Bøgeskov på muldbund’.
Jordbunden er overvejende fed ler, som hverken er sur eller meget kalkrig. Det passer fint for bøgetræet, som vokser bedst på en næringsrig skovbund, der ikke er for fugtig.
Gråstenskovene har en rig underskov af buske og en frodig skovbundsflora af urter og græsser.
Urørt skov i Hingstbjerg
I Dyrehaven ligger området Hingstbjerg, der er urørt skov. Her får den 250 år gamle bøgeskov lov at passe sig selv, og en afstikker fra skovvejen er en tur ind i en anden verden. Her ligger kæmpe bøgetræer på kryds og tværs, bækken skærer sig dybt ned mellem de store bakker, og nye træer er på vej op. Desuden er der et meget rigt dyre-, svampe og insektliv på grund af de henfaldne træer.
Området ligger tæt på Agernhuset.
På engene ved Margrethe Sø kan man opleve de smukke orkideer, der blomstrer i maj-juni.
Den lilla majgøgeurt findes i tusindvis på engene. Skovgøgeliljen med sine smukke hvide blomster er ikke helt så almindelig, men ses alligevel med flere hundrede blomstrende planter. Desuden findes der lav skorsoner og hjertegræs. Den sidste kun i ganske få eksemplarer.
I øvrigt kan man i skoven omkring engene finde tre andre orkidé-arter: tyndakset gøgeurt, skovhullæbe og ægbladet fliglæbe.
Først når orkideerne er afblomstret og har sat frø hen i juli, bliver  der sat kvæg ud som kan holde vegetationen lav.
Gråstenskovene er udpeget som EU-fuglebeskyttelsesområde på grund af ynglende hvepsevåge, rørhøg og isfugl.
I søerne yngler blandt andet gråstrubet lappedykker og en pæn bestand af grågås og toppet lappedykker. Desuden er der en fiskehejrekoloni ved Slotssøen.
Søerne er kendt for deres rastende fugle, hvor troldanden er den dominerende art. Om vinteren ligger der normalt 3-4.000 troldænder i Slotssøen.
Ud over disse arter findes alle almindelige skovfugle i skovene. Dertil kommer ravn, duehøg, huldue, bjergvipstjert, korttået træløber og af og til rødtoppet fuglekonge.\u2028
I Margrethe Sø findes den højt kvækkende grøn frø.
De typiske blomster i skoven ses mest om foråret, hvor især den hvide anemone dominerer. Hist og her ser man også gul anemone og almindelig lungeurt. Senere dukker guldnælde, skovmærke og den for Sønderjylland specielle tandrod op. Man kan også være heldig at støde på den meterhøje elfenbenspadderok, den imponerende kæmpestar og den lille smukke gule lundfredløs.
I slotshaven ved Gråsten Slot vokser de berømte Gråstenæbler. Det siges, at grev Frederik Ahlefeldt i slutningen af 1600-tallet fandt æbletræet i nærheden af et kloster i Savoyen i Frankrig købte et eksemplar og bragte det med hjem til Gråsten. I slotshavens gartneri blev træet plejet og passet. Det blev navngivet Gravensten, datidens ord for Gråsten.
Omkring 1750 fremavlede slotshavens gartner Petersen flere former af sorten, der hurtigt spredte sig i landsdelen.
I 2005 blev Gråstenæblet udnævnt til Danmarks Nationalæble. Det blev det, fordi det er et af de ældste danske æbler, og fordi det indgår i mange forskellige danske traditioner.
Kort med seværdigheder Aktiviteter Året rundt Historie Praktisk
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden