nb ru da en pt da da da id en nn da da da da da da da da da en da en da da da da da da da da en nb da en nb da da en nb en en da en da en da en da da da da da da da da da da da en da de da da da da da da da en en da da da da sv da da da da sv da da da da da da da en da da da da da da da da da en en da da da da da da da da da en es da da sv da
Når Lars mister livsgnisten, spiser han svampe | TV2 Lorry Staging
Lars tager svampe for at holde sin depression i skak, der fuldstændig kan ødelægge livet for ham.
Det, han gør, kaldes "mikrodosering".
Den psykedeliske svamp indtages i så små doser, at der ikke kommer en mærkbar rus - men alligevel opleves en effekt:
- Jeg har været på stort set samtlige lykkepiller, der findes. Men alle de løfter, som lykkepillerne gav, blev først indfriet, da jeg begyndte at mikrodosere, fortæller Lars til TV 2 Lorry.
Han er 44 år og fra hovedstadsområdet, og vi kender hans fulde identitet, men i artiklen har han fået lov til at være anonym.
Det har han, fordi han fortæller om handlinger, som er ulovlige, men som, vi synes, er væsentlige at fortælle om, fordi mikrodosering tilsyneladende er genstand for voksende interesse, erfaringsudveksling og lettilgængelige guides på nettet.
En tår af en hallucinerende sydamerikansk drik blev Lars' første møde med den psykedeliske verden.
Og efterfølgende er små bidder af svampen "Golden Teacher" blevet det, han oplever som sin vej ud af det allerværste mørke.
Jeg har været på stort set samtlige lykkepiller, der findes. Men alle de løfter, som lykkepillerne gav, blev først indfriet, da jeg begyndte at mikrodosere.
Lars fortæller også sin historie i en video i bunden af artiklen.
Folk, der mikrodoserer, indtager typisk svampe eller LSD.
De befinder sig begge inden for det, man kalder psykedeliske eller "hallucinogene" stoffer. I større doser kan de blandt andet forstærke eller forvrænge sanseindtryk og fremkalde stemninger, følelser og erindringer - men også ubehag, angst eller paranoia.
Psykedeliske stoffer er i disse år genstand for voksende interesse blandt forskere, der vil undersøge, om stofferne kan bruges til behandling.
Der er blandt andet lovende resultater for, hvordan psilocybin, det aktive stof i psykedeliske svampe, kan lindre depression og angst - og måske komme mennesker til gavn, der ikke reagerer på anden behandling.
I Danmark er psykedeliske svampe kun lovlige i medicinsk og videnskabelig øjemed.
Alligevel oplever Margit Anne Petersen, der er lektor på Center for Rusmiddelforskning på Århus Universitet, også en voksende opmærksomhed omkring privat brug.
Foto: Screendump fra Facebook
I et projekt om mikrodosering har hun nemlig i flere år fulgt online fællesskaber, hvor flere tusind medlemmer, foruden forskernes artikler, også udveksler egne erfaringer omkring psykedeliske stoffer.
Foto: Screendump fra Facebook
- Siden jeg startede med det her projekt, er medlemstallet i nogle af grupperne vokset voldsomt. Og så er der bare rigtig meget diskussion af det på nettet i forskellige fora – og selvfølgelig også i medierne, fortæller Margit Anne Petersen til TV 2 Lorry.
På nuværende tidspunkt kan hendes forskning dog ikke sige noget konkret om omfanget.
Foto: Screendump fra Facebook
Det var et menneske, der for første gang for alvor følte, hvordan det var ikke at være depressiv
-  Forstil dig du mister livskraften og livsgnisten. Simpelthen total selvisolation og apati.
-  Forstil dig du mister livskraften og livsgnisten. Simpelthen total selvisolation og apati.
Sådan beskriver Lars de mest mørke perioder i sit liv.
Han lider af en kronisk depressiv personlighedsforstyrrelse og ramte et lavpunkt, da han fra 2010 til 2014 måtte langtidssygemeldes.
Han har prøvet flere forskellige antidepressiva. Alle uden ønsket effekt:
- Enten så virker de overhovedet ikke, eller også er der kun bivirkninger, siger Lars.
Det var en kronik i avisen, der inspirerede ham til at prøve psykedeliske stoffer, og hans første oplevelse med stofferne var den hallucinerende drik Ayahuasca, der kendes fra ceromonier i Amazonas.
Fulde doser af Ayahuascaen tog ham fra lavpunkt til vendepunkt. For han kom, med sine egne ord, ud på den anden side som "et andet menneske":
- Et menneske, der for første gang for alvor følte, hvordan det var ikke at være depressiv, husker Lars.
Oplevelserne var alligevel for voldsomme til, at han ønskede at fortsætte med Ayahuascaen.
- Og så fandt jeg ud af, at der er noget, der hedder mikrodosering, og det kunne man gøre med svampe, som man ovenikøbet kan dyrke selv, siger han.
Jeg har flere informanter, der siger, at de taler med deres læge om at tage LSD. Og lægerne siger, at de ikke kan anbefale det, men gerne vil høre, hvordan det går.
Margit Anne Petersen fra Århus Universitet fortæller, at hun oplever to hovedgrupper inden for folk, der mikrodoserer:
Dem med psykiske diagnoser, smerter og andre lidelser - og dem, der blot ønsker, at doserne skal føre til en slags "selvoptimering" med større kreativitet eller produktivitet.
- Nogen døjer med angst, depressioner, afhængighed, humørproblemer, ensomhed eller kroniske smerter, fortæller hun.
- Det bliver en form for selvbehandling. De kæmper for at få det bedre i hverdagen.
Nogle af dem Margit Anne Petersen har talt med, oplever ligesom Lars, at deres ordinerede medicin ikke gør nok eller ikke gør det rigtige.
Der er dem, der har mistet tilliden til sundhedssystemet, men der er også nogle, der kombinerer ordineret behandling med egne mikrodoserings-eksperimenter.
- Jeg har flere informanter, der siger, at de taler med deres læge om at tage LSD. Og lægerne siger, at de ikke kan anbefale det, men gerne vil høre, hvordan det går, fortæller hun.
Når jeg mikrodoserer, har jeg et mere positivt livssyn.
Der skal ikke mange kliks på nettet til, før man sidder med en mikrodoserings-guide foran sig, og før man ved, hvor man for eksempel kan købe et sæt til hjemmedyrkning af psykedeliske svampe.
Ulovligt, skal det igen understreges.
Mens nogle knuser svampene og doserer dem i kapsler, spiser Lars blot de friske svampe, skåret i stykker. De smager "lidt hen ad hø", fortæller han.
Men er der ikke en risiko for, at du får skåret for meget af eller har fat i en svamp, der er ekstra stærk?
- Jo. Men netop for at undgå, at der skulle komme en bid for meget, så tager jeg hellere én for lidt.
Lars mikrodoserer i perioder: Når depressioner for alvor blusser op, begynder han.
-  Jeg kommer aldrig til at slippe helt for de depressive perioder. De vil være der hele tiden i et eller andet format. Men når jeg kan mikrodosere mig ud af det, så har jeg et mere positivt livssyn, siger han.
Han mener, mikrodosering både har hjulpet ham igennem et studie, og hjælper ham nu som iværksætter.
- Det stabiliserer mig på en måde, hvor jeg bliver mere modstandsdygtig over for nederlag.
Han oplever også at føle mere empati med mennesker omkring sig.
Men kan det ikke også bare være noget, du forestiller dig - altså placebo?
- Jo, det kunne det godt være. Og det er en af grundene til, at jeg mener, der skal forskes langt mere i det, svarer han.
Forskerne har kastet sig over stofferne
Rigshospitalet er ét af de steder, hvor man lige nu undersøger mikrodosering, men der er endnu ikke fremlagt resultater.
Mikrodosering virker til at være noget af det nyeste og hotteste, som forskerne har kastet sig over, for blandt andet at kunne svare på, om der virkelig er en effekt, og om der er potentielle skadevirkninger ved den længerevarende brug.
Og forskerne fra Rigshospitalet understreger, at de fraråder, at man selv forsøger sig med de ting, som de gør i kontrollerede, medicinske omgivelser.
Der er ikke påvist egentlige fysiske skadevirkninger af de klassiske psykedeliske stoffer, og de er ikke vanedannende i samme grad som mange andre euforiserende stoffer. Der er dog rapporteret om dødsfald ved brug af nyere 'designerdrugs' med psykedeliske egenskaber
(TIlføjelse:)  Derudover kan doseringen være vanskelig: Det præcise indhold af fx psilocybin i en svamp kan variere med voksestedet, ligesom indholdet af LSD i "et frimærke" varierer. Man ved, at risikoen for forbigående angst- eller paranoiareaktioner er relateret til dosis, og hvis en person i forvejen har paranoide overvejelser eller en egentlig diagnose indenfor psykosespektret, er risikoen for at få udløst en egentlig psykose større (Kilde: Sundhed.dk).
Også Margit Anne Petersen har jeg spurgt, om hun ser nogen bagsider ved mikrodosering:
- Man kan sagtens sætte spørgsmålstegn ved, om det er psykologisk risikabelt at tage nogle substanser for at klare sin hverdag frem for at løse det på en anden måde. Eller om det fører til anden stofbrug, svarer hun.
Det er dog ikke noget, hun har data på eller indtryk af fra sine informanter.
"Jeg risikerer at miste en stor del af mit liv på at være syg"
Uanset hvad er mikrodosering af psykedeliske endnu ikke en godkendt behandlingsform, og at købe og besidde stofferne til at mikrodosere bryder loven.
Det faktum er også Lars blevet konfronteret med, og han tager en dyb indånding, inden han svarer på, hvorfor han alligevel synes, han kan tillade sig det:
- Fordi jeg har prøvet alt andet.
- Så begynder man at se på loven som et udtryk for, at man ikke forstår, hvad man har med at gøre.
Men er det ikke mere sikkert at vente på, at man måske når til at have et rigtigt og gennemprøvet lægemiddel, spørger jeg Lars.
- Det kan man sige. Men spørgsmålet er: Hvor længe skal vi vente? Jeg risikerer at miste en stor del af mit liv på at være syg, svarer han.
Der første resultater fra Rigshospitalets forskning i mikrodosering forventes at blive offentliggjort næste år.
Historien om Lars, mikrodosering og forskning i psykedeliske stoffer kommer fra vores YouTube-serie "Adgang".