da da da et nb en hbs_lat pt nn de da nb da da da de da sv en it de da fr en da da af da da da ro da en en sv en da da af en da da ro da en fr da da et nb en hbs_lat pt nn de da nb da da da de da sv en it de da fr da en da en en da da da da da da da da da da da af da da da da da da fr es es es en da da ca nb nb da da da da da da da nb en da da nl da nl da en
Vaccine-lommepenge er kontroversielle - men de virker - Info Express
Velkomst!Logge ind på din konto
Velkommen! Log ind på din konto
Forgot your password? Get help
En adgangskode vil blive sendt til din email.
Forside Uncategorized Vaccine-lommepenge er kontroversielle – men de virker
Image by DoroT Schenk from Pixabay
Overalt på kloden kæmper sundhedsmyndigheder for at øge andelen af coronavaccinerede. En del regeringer overvejer sågar at give befolkningen penge for at lade sig vaccinere. Men kan man virkelig få folk til at trække ærmet op for et par hundrede kroner? Ja, til en vis grad, viser et forskningsprojekt, der er forankret i Center for Economic Behaviour and Inequality, Københavns Universitet.
Siden marts 2020 har myndigheder og politikere gjort alt for at få verdens befolkninger med på forskellige indsatser mod covid-19-pandemien. En stor del af strategien har ligget i det talte alvorsord. Men selvom der er blevet talt dunder, kæmper flere lande med at hæve vaccinationsraten.
Derfor har myndigheder brugt båd pisk og gulerod i forsøget på at få de skeptiske og tøvende vaccineret. En af gulerødderne er et økonomisk tilskud, varierende lige fra 5 dollars i Vancouver til 150 euro i Grækenland.
Men kan man som regering virkelig købe sig til en højere vaccinationsprocent? Det har en international forskergruppe, anført af bl.a. Pol Campos-Mercade (postdoc ved Center for Economic Behavior and Inequality, Københavns Universitet), undersøgt.
”Vi gennemførte et randomiseret, kontrolleret forsøg i Sverige fra maj til juli 2021. Vi havde 8.286 deltagere i alderen 18-49 år, og en gruppe af disse blev tilbudt 200 svenske kroner for at lade sig vaccinere”, forklarer Pol Campos-Mercade.
Undersøgelsen forløb sideløbende med Sveriges generelle udrulning af covid-19-vaccinen. Forskerne kunne således tydeligt se, om 200 svenske kroner kunne få flere til at takke ja til vaccinen. Og ’lommepengene’ havde en tydelig effekt.
”Det økonomiske incitament øgede vaccinationsraten med 4,2 procentpoint. Mens andelen af vaccinerede blandt dem, der ikke modtog penge, lå på 71,6% (hvilket svarer til tendensen i andre EU-lande, red.), lod 75,8 % af deltagerne, der fik 200 svenske kroner, sig vaccinere”, konstaterer Pol Campos-Mercade.
Figuren viser, at gruppen, der blev tilbudt penge for at lade sig vaccinere (højre søjle), i højere grad takkede ja (4 procentpoint forskel).
Forskergruppen undersøgte samtidig effekten af forskellige ’nudging’-tiltag fra myndighederne. Disse nudges, forstået som påvirkninger, der ikke griber ind i befolkningens handlemuligheder eller økonomi, er f.eks. gentagne påmindelser om, at man nu kan bestille tid til sin vaccination.
”Nudging er blevet brugt med varierende succes i forbindelse med covid-19-pandemien. Men nu, hvor de fleste velhavende lande har høje vaccinationsrater, argumenterer nogle for, at nudging-effekten er ved at nå sin grænse. I vores forskning har vi heller ikke fundet nogen signifikant nudging-indvirkning på vaccinetilslutningen”, siger Pol Campos-Mercade.
Mens nudging-grænsen synes at være nået, peger Pol Campos-Mercades studie altså i retning af, at økonomiske incitamenter kan øge vaccinetilslutningen – selv i velhavende befolkninger med høje vaccinationsrater.
”Det er et relevant studie, ikke mindst fordi det er kontroversielt at bruge penge som tilskyndelse til en sundere adfærd. Det gør det bestemt ikke mindre kontroversielt, når det handler om noget så afgørende som covid-19-vaccinationsprogrammet”, mener Pol Campos-Mercade.
Mens monetære incitamenter i nogle tilfælde kan bane vejen for en sundere adfærd, kan selvsamme incitamenter være ineffektive eller ligefrem kontraproduktive i andre tilfælde, nævner forskeren.
”Man har frygtet, at betaling for at lade sig vaccinere mod covid-19 kunne signalere, at vaccinationen er uønskelig eller endda farlig. Man kunne også forestille sig, at det fjernede folks opmærksomhed på, at man skal lade sig vaccinere for at hjælpe andre. Vores resultater indikerer dog, at et beskedent beløb kan øge tilslutningen til vaccinen”, fremhæver Pol Campos-Mercade og uddyber:
”Men det er vigtigt at bemærke, at vores fund ikke konkluderer, at det er rigtigt at betale folk for at blive vaccineret. Vores undersøgelse tager ikke stilling til, hvorvidt det er etisk korrekt at købe sig til en højere vaccinationsrate. Det må de folkevalgte og myndighederne vurdere”, slutter han.
Tidligere artikelHvordan tackler EU kønsbaseret vold?
Næste artikelUndtagelsen for socialsikringen for Øresundspendlere gælder ikke længere
RELATEREDE ARTIKLERMERE FRA FORFATTEREN
EU’s digitale markeds- og tjenestesakter forklaret
Hvordan tackler EU kønsbaseret vold?
Region Sjælland er klar til at ansætte 200 ukrainske flygtninge
Færre danskere bor i Skåne – men flere svenskere i Østdanmark
To nye stoppesteder for havnebusserne i København
Sverige sender våben til en krigszone for første gang i 83 år
Udgiver: X Solutions HB. Ansv./Chefredaktør Laurentiu Mihai
© Copyright 2022 - Info Express Danmark
Længe ventet universaloplader til mobile enheder bliver en realitet i 2024
Danmark og Sverige sender brev til FN’s Sikkerhedsråd efter gasudslip og...
EU-millioner til STRING-projekt, der skal gøre det muligt for lastbiler at...