da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da en da en de de da da en da en da en da da da da en da en es tr da da en da da cs da en da da en da da da da da da da da da da da da en da da da da en da da da en da da en da da en da da en da da da en da da da en da da da da da da en en da en da en da en da en da da de da da de es es lb ca nb de en fr ca en pl en en de en id da da da en en es de hbs_lat hbs_lat it en it ca en pl en ceb en tr en nl en de da da da da en en en en en en en en en la eo en pt da en nb hbs_lat lt hbs_lat hbs_lat sl en tr en en hbs_lat en en it da da da en en en it en it en en en tr it en en de en pl en hu eu en en en en ca en en en da da da fr hu en da da en en en en en it en en en en en nb it it fi en de en en fr it it it es it en en en it en da da en en en en hu pl en da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Multipel sklerose - Find information på Medicin.dk
Multipel sklerose (MS) eller dissemineret sklerose er en kronisk sygdom i centralnervesystemet (hjerne og rygmarv). Symptomerne skyldes inflammation (betændelsesforandringer) i afgrænsede områder af hjernen og rygmarv (plaques). Disse forandringer medfører, at isoleringen omkring nervetrådene, de såkaldte myelinskeder, primært i centralnervesystemets hvide substans, men også i den grå substans (i storhjernen, lillehjernen, hjernestammen og rygmarven) bliver ødelagt, og nervetrådene ødelægges. Derved kan signaler fra hjernen til fx øjenmuskler, arme, ben og blære ikke komme frem, og funktionen nedsættes.
MS giver tilbagevendende attakker med symptomer fra forskellige steder i centralnervesystemet. Sygdommen begynder hyppigst med føleforstyrrelser i en arm eller et ben eller nedsat kraft af et eller begge ben, sjældnere af en arm. Omkring 20 % af patienterne (dvs. 1 ud af 5 patienter) starter med betændelse i synsnerven, hvilket medfører nedsættelse af synet på det ene øje. Nogle patienter har flere symptomer allerede fra starten af sygdommen.
Depression ses hyppigt hos mennesker med MS, sjældnere eufori.
Almindelige symptomer ved fremskreden multipel sklerose:
Følelse af, at man kan ikke overkomme noget
Nedsat syn på et eller begge øjne
Nedsat kraft og øget spænding (spasticitet) i arme og ben
Styringsbesvær af arme og ben
Smerter i arme og ben
Omkring 85 % af patienterne (dvs. 85 ud af 100 patienter) har den såkaldte attakvise form for MS, hvor der er episoder (attakker) med neurologiske (nerve) symptomer, fx nedsat kraft i en arm eller ben, føleforstyrrelser, nedsat syn på et øje eller manglende styring af benene. Symptomerne udvikles over timer til få dage, og aftager efter uger til måneder, i starten ofte fuldstændigt, men senere i sygdomsforløbet kun delvist. Sygdomsforløbet varierer meget: fra lette tilfælde med få attakker og uden væsentlig invaliditet til svære tilfælde med en hurtig udvikling af total invaliditet. Ved begyndelse af sygdommen er det meget vanskeligt at forudsige sygdomsforløbet på langt sigt.
De fleste patienter, som starter med attakvis MS, vil typisk efter 10-15 år overgå til en mere alvorlig form for MS med stigende invaliditet, som er uafhængig af attakker. Det er den såkaldte sekundære progressive form.
Omkring 15 % af patienterne (dvs. 15 ud af 100 patienter) har progressiv sygdom fra starten med typisk tiltagende spastisk lammelse af benene. Det er den såkaldte primære progressive MS.
Et meget ondartet, men sjældent MS-forløb rammer mest unge mennesker og kan føre til svær invaliditet eller død inden for et år.
Mere end dobbelt så mange kvinder som mænd får MS, og sygdommen begynder som regel i 25-45-års alderen. Det er sjældent, at sygdommen begynder før puberteten og efter de 60 år.
Lidt over 2 ud af 1.000 danskere har MS, dvs. omkring 16.000 personer. Hyppigheden af sygdommen har været stigende, men har de sidste år stabiliseret sig, og hvert år får ca. 600 nye patienter konstateret MS.
Hvad er årsagen til multipel sklerose?
Vi ved ikke præcis, hvorfor MS opstår, men der er et samspil mellem arvelige og miljømæssige årsager.
Hyppigheden af MS hos begge tvillinger er højere hos enæggede end tveæggede tvillinger, og MS er ca. 10 gange hyppigere hos mennesker, der har forældre, søskende eller børn med MS. Der kendes i dag mere end 100 forskellige gener, der disponerer til at udvikle MS, specielt har visse vævstyper stor betydning. Hyppigheden er høj i tempererede klimaområder (især i Vesteuropa og USA), mens den næsten ikke ses hos de indfødte befolkninger i troperne eller hos eskimoer.
Vi ved i dag, at mennesker, der har haft mononukleose (kyssesyge) har dobbelt risiko for at få MS, at mangel på D-vitamin, cigaretrygning, overvægt i puberteten og overdreven saltindtag øger risikoen, mens sollys, der øger D-vitamin produktionen, beskytter mod at få sygdommen.
Undersøgelser ved multipel sklerose
Den vigtigste undersøgelse er MR-skanning af hjernen og rygmarven, eventuelt efter indsprøjtning af et kontrastmiddel. MR-skanning kan både påvise MS-forandringer og udelukke andre sygdomme.
Ved hjælp af en lumbalpunktur undersøges rygmarvsvæsken. Ved MS vil der som regel være tegn på inflammation (betændelseslignende forandringer), der viser sig ved såkaldte oligoklonale bånd ved elektroforese og forhøjet indhold af immunglobulin.
Behandling af multipel sklerose
Hvad kan du selv gøre?
Det er vigtigt, at du holder dig i god form, da det modvirker de begrænsninger, nedsat kraft og nedsat styring af arme og ben medfører. Du kan træne i motionscenter, og selv hård træning, som dog ikke må give skader på dig selv, har en gavnlig virkning på symptomer og almenbefindende. Du er også berettiget til gratis fysioterapi, der oftest gives som holdtræning, men som også kan gives som personlig træning, hvis særlige forhold taler for dette.
En sund levevis med varieret kost er også vigtig. Du kan få målt dit D-vitamin indhold i blodet hos din læge, og hvis det er for lavt, bør du tage tilskud af D-vitamin.
Hvis du er ryger, bør du stoppe med dette, da det er vist, at rygning nedsætter effektiviteten af sygdomsmodificerende behandling.
Du bør søge læge, hvis du får nye symptomer, så behandling af attakker og følgesygdomme, fx blærebetændelse begyndes så hurtigt, som muligt.
Som forebyggende behandling kan anvendes beta-interferon og andre præparater, der hæmmer plaque-dannelsen. I nogle tilfælde kan denne behandling nedsætte antallet af MS-attakker hos patienter med moderat invaliditet.
Behandling af akutte attakker
De akutte attakker behandles ved indsprøjtning eller tabletbehandling med store doser binyrebarkhormon i 3 dage, eventuelt med nedtrapning af tabletbehandling i nogle uger. Denne behandling forkorter det enkelte attak, men påvirker ikke den endelige invaliditetsgrad.
Behandling med effekt på sygdomsforløbet
Sygdomsaktiviteten og forløbet ved attakvis MS kan påvirkes med såkaldt sygdomsmodificerende medicin. Der findes i dag mere end 10 forskellige slags medicin.
Nogle behandlinger anvendes ved starten af sygdommen. Disse kaldes moderat effektive behandlinger. Langt de fleste patienter starter med tabletbehandling, enten med teriflunomid eller dimethylfumarat, men hvis der er udtalt sygdomsaktivitet med attaker eller mange forandringer på MR-skanning, kan man starte med en såkaldt andenlinje-behandling (se nedenfor).
Hvis der ikke har tilstrækkelig effekt af en førstelinje-behandling, skiftes til en såkaldt høj-effektiv behandling. Disse behandlinger er mere effektive, men har også flere bivirkninger.
Til høj-effektiv behandlingerne hører fingolimod tabletter, cladribin tabletter, siponimod tabletter, ozanimod kapsler, natalizumab, ocrelizumab, ofatumumab og alemtuzumab, der gives som infusion ind i en blodåre.
Valg af det bedste præparat til den enkelte patient er vanskeligt, og derfor behandles MS kun på neurologiske specialafdelinger.
Den sygdomsmodificerende behandling nedsætter antallet af attakker, mindsker forværring af sygdommen efter gentagne attakker og kan forsinke eller hindre udviklingen af sekundær progressiv MS.
Ocrelizumab er af det europæiske medicinagentur (EMA) godkendt til behandling af primær progressiv MS i tidlig fase til voksne patienter i alderen 45 år eller yngre med primær progressiv multipel sklerose (PPMS).
Behandling af symptomer ved multipel sklerose
Mange patienter med MS er generet af smertefulde spændinger (spasmer, kramper) i muskulaturen. Disse kan behandles med muskelafslappende midler, fx baklofen eller tizanidin, evt. kombineret med cannabidiol (stadig under vurdering).
Hos nogle patienter kan behandling med fampridin bedre gangfunktionen.
Vandladningssymptomer kan behandles med medicin, der virker på bærefunktionen.
Impotens behandles med potensfremmende medicin.
Smerter kan behandles med smertestillende medicin med effekt på nervesmerter, fx gabapentin, pregabalin eller tricykliske antidepressiva.
Lægemiddelstyrelsen har efter en Folketingsbeslutning startet en 4-årig forsøgsordning med "Medicinsk cannabis" til behandling af smerter og spasticitet hos patienter med MS.
Ved medicinsk cannabis forstås tørrede plantedele eller udtræk af plantedele (Cannabisolier) af stamplanten Cannabis Sativa. Medicinsk cannabis i form af topskud fra planten kan overhældes med vand og drikkes som te, eller dampen kan inhalaleres. Rygning frarådes kraftigt.
De hyppigste bivirkninger er svimmelhed og sløvhed, men alle formodede bivirkninger skal indberettes til Lægemiddelstyrelsen. Som hovedregel må du ikke køre bil, mens du er i behandling med medicinsk cannabis.
Læs mere om forsøgsordningen med cannabis hos Lægemiddelstyrelsen.
Du kan få mere information om din sygdom hos Scleroseforeningen.
Moderat effektiv behandling mod sklerose
Høj-effektiv behandling mod sklerose
Binyrebarkhormoner til systemisk anvendelse
Binyrebarkhormoner til systemisk anvendelse er fx behandling med tabletter eller indsprøjtning (injektion).
Midler mod muskelkramper (spasticitet)
Per Soelberg Sørensen (Forfatter)
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø