da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de da da da nl da de de da da en da da da da da da da da da nl da da da de da da da fi da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Seværdigheder i Drastrup Skov
Gravhøj med udsigt og bålplads
Hent pdf-kort over seværdigheder
Ved P-pladsen ved Grøndalsvej på et højtliggende plateau finder man Ørnhøj Jættestue, der hører til i tiden omkring 3.200 før vor tidsregning. Jættestuen er en gravbygning, der består af et kammer og en gang bygget af store sten og dækket af en cirka to meter høj og 12 meter bred høj. Ørnhøj blev første gang registreret i 1887-89 og er senere blevet udgravet og restaureret af flere omgange. Der er fundet få skeletdele i graven. En af restaureringerne blev foretaget efter 2. Verdenskrig, hvor tyske tropper havde brugt jord fra højen til opfyldning af sandsække. Den seneste restaurering af Ørnhøj stod Skov- og Naturstyrelsen for i 1998. Her blev jættestuens gravkammer og gang gravet fri, og man fandt ikke blot tydelige spor efter de foregående restaureringer i form af for eksempel ølkapsler, men det blev også klart, at jættestuen Ørnhøj er speciel i konstruktion og byggemåde. Nogle af stenene var bevidst placeret på en måde, som har gjort konstruktionen mere vanskelig end nødvendig. Byggeriet af storstensgrave som Ørnhøj har under alle omstændigheder krævet en række faste retningslinjer og et nøje kendskab til råmaterialerne. Det er vanskeligt at afgøre om tragtbægerkulturens storstensgrave oprindeligt blev bygget til en enkelt person eller slægt, da de ofte er blevet genbrugt flere gange til nye begravelser.
2. Gravhøjen ved Oddershøj
Gravhøjen ved Oddershøj er ikke udgravet, men den stammer med stor sandsynlighed fra bronzealderen. Fra toppen er der en fantastisk udsigt over Aalborg og Limfjorden. Gravhøjen ligger ved en grusgrav, der har en dejlig overdrevsflora med mange blomster og sommerfugle.
Der er parkeringsplads ved Gl. Nibevej, og en afmærket vandresti fører derfra forbi grusgrav og gravhøj.
Syd for Frejlev mark ligger den imponerende langhøj Mules Grav. Gravmonumentet, der er af en sjælden type, stammer fra den tidlige bondestenalder. Langhøjen er cirka 70 m lang, 5 m bred og cirka 2 m høj. Mules grav er ikke udgravet, og man kender derfor ikke nærmere til dens konstruktion, men det monumentale gravbyggeri giver en fornemmelse af, at disse grave ud over at rumme betydningsfulde enkeltpersoner i høj grad tjente som markeringer for samfundet, fællesskabet og territoriet. Langhøjen ligger ved en sidevej til Duedal.
4. Gravhøj med udsigt og bålplads
I den østlige udkant af Drastrup Skov ligger en gravhøj, hvorfra der er en god udsigt over Aalborg by. Ved gravhøjen finder man såvel P-plads som bålplads. Indkørsel fra Drastrup Hedevej/ Kirkedalen.
Den nyeste del af Drastrup Skov er den fire hektar store Klimaskov, der blev plantet i efteråret 2009 i forbindelse med FN´s Klimatopmøde. ”Genplant Planeten” hed klimaprojektet, som inviterede skolebørn over hele landet ud for at plante træer. Hovedtræarten i Klimaskoven er bøg, men blandet med lind, ask, skovelm, fuglekirsebær og spidsløn. Klimaskoven bliver drevet efter principperne om naturnær skovdrift. Målet er en varieret skov med træer i alle aldre og med bøg som hovedtræart.
Klimaskoven finder man 850 m nord for Svenstrup ud for Kirkedalen 30.
Læs mere om Klimaskoven
Et skov- og kratområde syd for hundeskoven, som har sået sig selv. Skoven er ikke en ægte urskov, da en sådan er helt upåvirket af mennesker, men området er mere uregerligt og ”vildt” end resten af Drastrup Skov. Der er dog anlagt stier, så det er til at komme frem.
Øst for Kirkedalen ligger et område, hvor man har plantet poppel, der fungerer som ammetræer for bøgeskov, det vil sige, at poplerne er udelukkende plantet for at hjælpe bøgetræerne på vej. Det gør de ved at skabe det mikroklima, som bøg har brug for. Poplerne vokser hurtigt og skygger så meget, at græs og ukrudt hæmmes, og så kan der sås bøg mellem rækkerne. Når bøgen er godt på vej, høstes poplerne. De hukkes derefter til flis og bruges til energiformål. Poppelskoven kan nås ved at gå ind ad sti fra Kirkedalen gennem de høje bøge.
Mere om Drastrup Skov:
Aktiviteter Dyr og planter Året rundt Historie Praktisk
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden