da en sv sv sv sv nl sv sv nb de en fr en en en fr en en en en en en en es en en en en en en da da nb da eu sv nb de en pt en en en fr en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi jbo en en en fr en en en da da da da nl de it en da en en da da de en da en en fr en en en de de en de de es en en fr en en tr da da da da da da da da da da si nb en sv en nb fi da de da da fi sv da da fi sv da da fi sv en it en nb fi da de sv sv sv nl sv sv da en en en en en en en en en en es en en en en en da eu da nb nb nb da en en en en fi fi fi fi fi fi fi fi en en en en da nb da en en en en de de de en ceb en en en en
Vi hjælper din kommune med at nå 2030 klimamålene
Klimaforandringerne er en af ​​vor tids største udfordringer og de har stor indflydelse på vores fødevareproduktion. Flere af globale bæredygtighedsmål i Agenda 2030 er påvirket af klimaændringer og vores evne til at tilpasse sig skiftende klima. Som følge af klimaforandringerne risikerer, vi at bevæge os mod en gennemsnitlig global opvarmning der overstiger to grader celsius. Det har allerede alvorlige konsekvenser for vores økosystemer, havmiljø, fødevareproduktion, vandforsyning, sundhed og øger samtidig risikoen for vejrrelaterede naturkatastrofer (United Nations Development Program (UNDP), 13 Combating climate change).
Madspild er penge i skraldespanden
I 2012 stod den Svenske offentlige sektor for 58.000 tons madaffald, hvoraf 52 procent blev smidt ud helt unødvendigt (Svenska Miljöstyrelsen 2014, Madspildsmængder i Sverige). Madspild fra svenske skolemadsrestauranter anslås til 1,1 millioner SEK om dagen (Svensk Miljøstyrelse, Reduceret madspild i skolekøkkener). Hele 20 % af skolemaden smides ud på grund af utilstrækkelig planlægning, fejlkommunikation, fejlfortolkning af regler og mangelfuld kvalitet af råvarer (Livsmedelsverket 2013, Reducering af madspild i kommunen – fakta og gode eksempler).
I Danmark har vi ikke den samme mængde data på madspildet i de offentlige køkkener, som der findes i Sverige. Det er derfor vanskeligt at anslå hvor store omkostninger spildet har for både økonomi og miljø. En opgørelse fra Miljøstyrelsen fra 2021 har kortlagt madaffald og madspild i andre dele af fødevaresektoren. I rapporten er det samlede madspild opgjort til 814.000 ton årligt, fordelt på primærproduktion, fødevareindustri, detail og engros, restaurationer og husholdninger (Miljøstyrelsen 2021). Det må derfor antages at der ligeledes ligger betydelige mængder af madspild i de offentlige køkkener.
For at vi kan blive et bæredygtigt fødevareland, kræves en særlig indsats for køkkenerne i den offentlige sektor. Mange kommuner har allerede bæredygtighedsmål, kostpolitikker og mål for reduktion af madspild. Men for at kunne følge op på målene, skal der generes konkrete data. Ved hjælp af foodtech bliver det nemmere at generere data, opsætte målsætninger i arbejdet for at mindske klimabelastningen og madspildet.
Med de rigtige værktøjer bliver det nemmere for køkkenerne at træffe klimasmartere valg, når der skal planlægges menuer. På samme måde som et køkken har et budget for økonomi der skal overholdes, kan man opsætte et klimabudget i systemet – både for at måle på klimaaftryk, men også for at mindske madspildet. At mindske madspildet er ikke kun godt for vores klimapåvirkning, men også godt for økonomien, når maden bliver spist frem for at blive smidt ud.
Ved at arbejde med klimaforbedringer i menuerne, bliver det muligt at opnå store gevinster for bæredygtigheden og arbejde frem mod agenda 2030. Visning af klimasmarte menuvalg kan også vise vejen til mere bæredygtige madvaner for den spisende gæst, som de kan tage med hjem.
Vi arbejder konstant på at gøre vores kunder i stand til at, arbejde frem mod en mere bæredygtig produktion, så vi sammen kan nå de globale bæredygtighedsmål 2030. Vores værktøjer letter hverdagen i køkkenerne og gør det nemmere at træffe klimasmarte valg og reducere madspild.
Det rette værktøj til næringsdeklarationer
Næringsdeklarationer er et forretningskritisk kerneområde i fødevareproduktionen. Fejl i deklarationerne kan i bedste fald tage langt flere ressourcer end nødvendigt. I værste fald kan det medføre tilbagetrækning af varer, tab af salg og bødeforlæg fra fødevaremyndighederne.
Stigende fødevarepriser rammer de offentlige måltider
Den seneste tid har vi set stigende priser på energi og fødevarer. Det rammer ikke kun de private husstande, men også de fødevareproducenter og de offentlige køkkener kan mærke det på budgetterne. Det lægger især et stort pres på produktionskøkkenerne i kommuner og regioner, der i forvejen kæmper med et stramt budget. Og selvom de allerede er dygtige til at trylle hver en krone frem, holde omkostningerne nede, mindske madspild og lave fornuftige råvareindkøb, kræver situationen at der tages endnu flere skridt mod at holde omkostninger nede.
5 tips til måling af madspild
Følger du op og måler dit madspild? Selvom du lige er begyndt at måle madspildet ,eller har været i gang i et stykke tid, er det vigtigt at nedbryde svindet i flere forskellige delelementer, for kunne reducere madspildet mest muligt. Ved at opsætte klare mål, målinger og en handlingsplan kan madspild reduceres kraftigt på kort tid. Her lister vi vores 5 bedste tips til at få succes med din madspildsmåling.
© 2022 Matilda Foodtech AB
© 2021 Matilda Foodtech AB
© 2021 Matilda Foodtech AB
© 2021 Matilda Foodtech AB
© 2022 Matilda Foodtech AB