da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da da en da da da da da da da en tr hbs_lat tr eo da da cs sv da hbs_lat fr de da da da da da da da nn eo da da da da de sv da da da en da sv de da da da da da en da da da da en da en da en en en da da da da da da en da en da en da da en da da en da da da da da da da da da da en da da da da en da da en da da da da da da da da nb nb nb en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Hysterosalpingografi - Find information på Medicin.dk
Måling af lungefunktion ved astma og KOL
Måling af nitrogenoxid (NO) i udåndingsluften
Podning eller celleskrab fra sår og slimhinder
Røntgen af knogler og led
Hvorfor skal jeg have denne undersøgelse?
En hysterosalpingografi, (hystra = livmoder, salpinx = æggeleder) er en røntgenundersøgelse af livmoderen og æggelederne. Hvis du har problemer med at blive gravid, vil du blive tilbudt en hysterosalpingografi, som kan afklare, om din barnløshed skyldes forandringer i selve livmoderen eller om der mangler passage gennem livmoderen eller begge æggeledere.
Røntgenstråler er elektromagnetiske bølger ligesom almindeligt lys, men med så kort bølgelængde, at det kan trænge gennem kropsvæv. Strålerne sendes fra et røntgenrør gennem en kropsdel til en plade med en fotografisk film. Billederne gemmes elektronisk.
Røntgenbilleder ses i sort-hvide farver. Knogler vil ses som hvide skygger, mens tarme og lunger vil ses som mørkegrå skygger. Til nogle undersøgelser skal der bruges et kontraststof for at man kan skelne de enkelte dele fra hinanden.
Røntgenstråling er radioaktiv stråling og kan derfor være farligt. De mest følsomme celler for stråler sidder i æggestokke og testikler. Man beskytter derfor æggestokke og testikler med en blykappe, hvis du skal røntgenfotograferes i et område i nærheden af underlivet.
Det personale (radiografer), som skal foretage røntgenundersøgelsen, forlader rummet under undersøgelsen, eller bruger blyforklæder, for at undgå at få for meget stråling. Man vil altid vælge undersøgelser, som giver dig den lavest mulige dosis stråler.
Hvad kan undersøgelsen vise?
Ved en normal hysterosalpingografi er livmoderen hul og uden polypper, skillevægge eller muskelknuder.
Æggelederne skal fremstå som lange tynde rør, der udvider sig ud mod æggestokkene. Der skal gerne ses slimhindefolder ude i den yderste del af æggelederne. Man skal også kunne se, hvordan væsken strømmer ud i bughulen omkring æggestokkene.
Selve æggestokkene kan ikke ses på en hysterosalpingografi.
Røntgenbillederne kan vise flere forandringer:
Livmoderhulheden kan være unormal, fx ved at kun den ene side er udviklet, eller der er slimhindepolypper, en skillevæg eller muskelknuder i væggen.
Livmoderen kan være direkte misdannet.
Æggelederne kan være tilstoppede, og tilstopningen kan sidde ved den inderste del af æggelederne eller i den yderste del.
Undersøgelsen foretages bedst lige efter menstruation. Det bedste tidspunkt er omkring 7. - 12. dag i menstruationscyklus, hvor 1. dag er den dag, hvor menstruationen begynder. Undersøgelsen udføres på det tidspunkt for at sikre, at du ikke er tidligt gravid.
Undersøgelsen udføres ved, at du lægger dig på et leje med benholdere, som ved en almindelig gynækologisk undersøgelse. Derefter afvaskes du i skeden og omkring livmoderhalsen. Herefter føres et lille tyndt plastik kateter op igennem livmoderhalsen, hvorefter der indsprøjtes en smule kontrastvæske, som kan ses på et røntgenbillede. Der tages herefter et par røntgenbilleder, der viser, hvordan væsken fordeler sig i livmoderen, og hvordan den strømmer ud gennem æggelederne.
Undersøgelsen udføres på private røntgenklinikker og på røntgenafdelinger på visse sygehuse. Du skal henvises af din egen læge eller gynækolog for at få foretaget undersøgelsen.
Hvor lang tid tager undersøgelsen?
Undersøgelsen tager normalt ca. ½ time.
Før undersøgelsen får du en beroligende tablet, da det kan gøre lidt ondt at få udført en hysterosalpingografi, specielt hvis der ikke er passage gennem dine æggeledere.
Er der noget, jeg skal passe på med bagefter?
Hvis du har fået beroligende medicin før undersøgelsen, eller hvis du føler dig utilpas og svimmel bagefter, bør du ikke køre bil hjem.
Hysterosalpingografi medfører en lille risiko (mindre end 1 ud af 100) for underlivsbetændelse. Symptomer på underlivsbetændelse er smerter i underlivet og feber i dagene efter undersøgelsen. En lille smule blødning efter undersøgelsen er normalt.
Hvordan forbereder jeg mig?
Det er ikke nødvendigt at være fastende, men det er en fordel, hvis du aftenen før undersøgelsen har taget et afføringsmiddel, så din tarm er tom. Herved undgås, at fyldte tarme "skygger" for røntgenbilledet.
Du må ikke have Klamydia, når du bliver undersøgt, da det vil øge risikoen for, at du får underlivsbetændelse efter undersøgelsen. Du skal derfor testes for klamydia inden undersøgelsen. En klamydia-test er en podning fra din livmoderhals, urinrør eller skede.
Undersøgelsen må ikke foretages.
Du må ikke få undersøgelsen, hvis der er mulighed for at du er gravid. En hysterosalpingografi udføres derfor altid i starten af en menstruationscyklus, fra ca. 7. - 12. cyklusdag.
Hvordan får jeg svar på undersøgelsen?
Det er vigtigt at vide, at en hysterosalpingografi kan give falske fund. Fx vil en hysterosalpingografi enkelte gange vise, at det ser ud til at æggelederne er tilstoppede inde ved afgangen fra livmoderen, men hvor det viser sig ved en efterfølgende kikkertundersøgelse (laparoskopi), at der faktisk er passage. Man taler da om et falsk positivt fund.
I de fleste tilfælde vil du kunne se svaret på sundhed.dk, hvor du logger på med NemID.
Det kan nogle gange være svært at forstå svaret, så det er vigtigt, at en læge forklarer dig undersøgelsens resultat.
Forbered dig på, hvad du vil spørge lægen om.
Skriv evt. en huskeseddel.
Hvornår får jeg svar på undersøgelsen?
Hvordan får jeg svar? (samtale, SMS, mail eller brev)
Hvem giver mig svar?
Overvej, om du skal have en pårørende med, når du får svar på undersøgelsen.
Vil du vide mere?
Se også Tema om kønssygdomme.
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø