es da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da nn da da da da da nb en als en da sv da da en da da it sv da da da da da da da da da da da da da de en da nn da da da da da da da da da da da en da da da da es da da da nb en als en da sv da da en da da it sv da da da da da da da de nl en da da nb nb nb da da nb nb sv nb da da sv sv sv da da da nn da da da sl da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da fr da en da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Referat fra brugerrådsmøde øst d. 4. november 2004
Mødet blev afholdt på Nordals Naturskole.
Jens Hangaard Nielsen, Danmarks Jægerforbund
Jens Ole Juhler, Sønderjyllands Amt
Erik Clausen, Danmarks Naturfredningsforening
Erling Lundsgaard, Sønderborg Kommune
Sille Marcussen, Sydals Kommune
Lars Overgaard, Briager Kommune
Kristian Toustrup, Danmarks Idrætsforbund
Kristian Staadsen Petersen, landbrugsorg.
Andreas Hermann, SNS, Gråsten Statsskovdistrikt
Inge Gillesberg, SNS, Gråsten Statsskovdistrikt
Keld Rysgaard (ref.), SNS, Gråsten Statsskovdistrikt
Naturskoleleder Andreas Hermann startede med at byde velkommen til Nordals Naturskole. Han fortalte kort om arbejdet med at opbygge skolen, de institutionelle rammer og den praktiske undervisning. Ombygningen til naturskole har i høj grad taget hensyn til de eksisterende bygninger, med et smukt resultat til følge. Bygningshensynene har også betydet, at man skal vænne sig til døre der er et hoved lavere end et gennemsnitligt voksent menneske.
1. Godkendelse af referat fra sidste møde d. 26. februar 2004
Referatet blev godkendt uden bemærkninger. I fremtiden vil referatet blive sendt ud til kommentering, hvorefter der udsendes et endeligt referat.
2. Struktur og organisering på skovdistriktet
Inge Gillesberg fortalte kort om den nye organisering af skovdistriktets arbejde. Organiseringen indebærer hovedsageligt, at skovfogederne ikke længere har ansvar for bestemte arealer, men derimod for bestemte funktioner. Det kræver en stor arbejdsindsats at få tingene til at køre i begyndelsen, og vi er endnu "på vej op ad bjerget". Samtidig kan det mærkes, at det nye distrikt i alt har 6 færre funktionærer.
Jens Hangaard Nielsen nævnte, at skovens brugere naturligvis kun ser hvis der er synlige resultater af omstruktureringen, og brugerne har naturligvis interesse i at aktivitetsniveauet fortsat holdes højt.
Inge Gillesberg nævnte, at f.eks. vil antallet af jagter gå ned, da der simpelthen ikke kan afsættes tid til at være repræsenteret på lige så mange jagter som på de to tidligere distrikter. Skovdistriktets kerneydelser, som f.eks. publikumsarbejdet, forventes dog at blive styrket, hvilket specialiseringen gerne skulle bidrage til. Prioriteringen af opgaver inden for dette område vil blive bedre, og "underforsynede" områder vil lettere blive tilgodeset.
3. Ny skovlov pr. 1. oktober 2004
Keld Rysgaard gennemgik hovedreglerne i den nye skovlov, samt de væsentlige ændringer der er foretaget i forhold til den tidligere skovlov.
Med den nye lov har skovejeren nu ret til at opføre et arbejdsskur, en spejderhytte eller en bygning til en skovbørnehave. Det forudsættes at byggerierne er beskedne. Bekendtgørelsen om disse byggerier er endnu ikke færdig.
Den nye skovlov giver desuden ret til at holde visse fredskovsarealer uden bevoksning der kan blive til højstammet skov. F.eks. må 10% af en skov henligge som åbne naturarealer, og yderligere 10% må holdes med skovgræsning eller stævningsskov.
Skovlovens forbud mod udstykning af fredskov gælder nu kun for fysisk sammenhængende skovarealer.
Endelig indeholder den nye skovlov regler som sikrer beskyttelsen af de internationale naturbeskyttelsesområder (Natura 2000-områder) der ligger i fredskov.
Gråsten Statsskovdistrikt administrerer skovloven i Aabenraa, Rødekro, Tinglev, Bov, Lundtoft, Gråsten, Sundeved, Broager, Sønderborg, Sydals, Augustenborg og Nordborg kommuner.
Skovdistriktet har fået tildelt bevilling til yderligere et par projekter inden for den såkaldte velfærdspulje. Puljen skal understøtte projekter som udføres i et samarbejde med f.eks. kommuner eller interesseorganisationer. Fælles finansiering er oftest en forudsætning. I den kommende tid arbejder skovdistriktet med følgende projekter:
Etablering af en handicapvenlig fiskebro ved Østersø i Gråsten
Als-stien - et samarbejde med Nordborg Kommune
Bynær Natur ved Augustenborg - i samarbejde med Augustenborg Kommune
Etablering af en handicapvenlig fiskebro på Kalvø
Indretning af opholdsarealet Cathrinelund ved Sønderborg til naturlegeplads incl. toilet
Formidling af tørvegravning i Rode Mose (mellem Holbøl og Hokkerup)
Det tyder ikke på at der kommer yderligere velfærdsmidler nu. Ideen om at lave projekter i et samarbejde med andre skal dog køre videre.
Erik Clausen nævnte muligheden for etablering af et fugletårn ved Fredsmaj i Sønderskoven.
Kristian Toustrup nævnte behovet for at få de farlige broer ved den kommende Als-sti renoveret, samt at den eksisterende primitive overnatningsplads er dårligt placeret.
Erling Lundsgaard spurgte til en statistik for anvendelsen af de primitive overnatningspladser. Inge Gillesberg nævnte, at de kystnære pladser bruges mest.
Sven Dall spurgte om der kræves fisketegn til fiskeri fra den kommende fiskebro ved Østersø i Gråsten. Inge Gillesberg svarede, at der kræves et generelt fisketegn til fiskeri i Danmark, men herudover ikke et særligt fisketegn til Østersø.
Kristian Toustrup stillede forslag om at åbne skoven på kælkebakken ved "Himmelbjerget" i Sønderskoven, da der sjældent falder tilstrækkeligt med sne dér, og da skoven efterhånden er ret lukket på det sted.
Jens Hangaard Nielsen nævnte, at de åbne arealer ved Nygård måske kunne anvendes til en form for dyrehave med hjortevildt. Inge Gillesberg nævnte, at anvendelsen af Nygård i fremtiden er under overvejelse. Herunder skal anvendelsen arealerne omkring stedet indtænkes, så de indgår i en helhed med den øvrige anvendelse af stedet.
5. Politik for jagt og vildtforvaltning på Gråsten Statsskovdistrikt
Inge Gillesberg gennemgik skovdistriktets jagtpolitik, fra den lovmæssige del af arbejdet som vildtkonsulenten udfører, til den praktiske afholdelse af jagter, jagttryk, invitationspraksis m.m.
Jens Hangaard Nielsen spurgte til mulighederne for at få jagtpolitikken ændret inden de første fem år er gået - f.eks. hvis der ønskes højere jagttryk på visse vildtarter. Inge Gillesberg svarede, at papiret ændres hvis der konstateres et behov for det.
Kristian Toustrup spurgte til repræsentationsjagter med riffel. Inge Gillesberg svarede, at der findes mange dygtige riffeljægere i området, som er egnede til at invitere til disse riffeljagter. Der tages i høj grad hensyn til at invitere erfarne riffeljægere. Der deltager forholdsvist få jægere i riffeljagterne, hvorfor disse i sagens natur er mindre repræsentative end jagter med hagl.
Jens Hangaard Nielsen gav forslag til et par præciseringer af jagtpolitikken, f.s.v.a. jagter for publikum og den kommende forvaltningsplan for kronvildt.
Erik Clausen nævnte, at det er fint hvis der arbejdes på at give muligheder for oplevelse af kronvildtet på de åbne arealer v. Frøslev. Det er en "publikumsmagnet". Inge Gillesberg nævnte, at der er et såkaldt Interreg-projekt under udarbejdelse, som netop vil søge at give mulighed for dette. Projektet er dansk-tysk.
Kristian Toustrup nævnte, at der virker uforståeligt at kronhjorte må skydes i brunstperioden, hvor de ikke evner at være forsigtige over for mennesker, og hvor kødet i øvrigt er uspiseligt. Jens Hangaard Nielsen svarede, at hinderne er meget på vagt i brunstperioden, og dermed passer på de uopmærksomme hjorte.
Jens Hangaard Nielsen nævnte, at der nord for Hamborg ligger et moseområde med kronvildt, hvor publikumstrafikken er kanaliseret. Det kan understøtte at kronvildtet vil opholde sig på åbne arealer om dagen. (I f.eks. Frøslev Mose må man kun færdes på afmærkede stier - se amtets og skovdistriktets folder om mosen, Ref. )
Erik Clausen spurgte, om det overvejes at tage prøver af råvildtet i Sønderskoven, for måske at kunne konstatere årsagen til en tilbagegang i antallet af dyr. Inge Gillesberg svarede, at noget tilsvarende havde været prøvet i Nørreskoven for nyligt, uden at der kunne findes nogen årsag til tilbagegangen.
6. Økonomi og budget 2005
Inge Gillesberg nævnte kort, at skovdistriktet er i gang med at udarbejde budgettet for 2005. Med de faldende træpriser og ringe afsætningsmuligheder bliver det stedse vanskeligere at levere et godt økonomisk resultat. Muligheden for at beskæftige medarbejderne med tilplantning efter stormfaldet ophører nu, da tilplantningerne er færdige. Dette kan på sigt give et beskæftigelsesproblem.
Der regnes med en omsætning på 10-11 mill. kr., og der kan forhåbentligt leveres et nettoresultat på omkring ½ mill.
Det bliver mere og mere aktuelt at udlicitere opgaver. Vi håber på at en forøgelse af mængden af udliciterede opgaver kan gå hånd i hånd med den naturlige afgang på skovdistriktet.
Erik Clausen nævnte, at dér hvor skovdistriktet har fældet underskoven for at imødegå et stort antal trafikdræbte dyr, der er opvæksten nu igen ved at hindre overblikket for bilister og for vildt. Inge Gillesberg nævnte, at det skal sikres, at arealerne holdes åbne.
Cirkulære om sikring af bæredygtigt træ
Du kan købe brænde i Naturstyrelsens online Netbutik.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden