da en da da da la en da da da en da sv da fr da de da de da fr da en fr nb en fr da en sv da en en da fr da en en da en ja da fr da de da fr da en es da en nb da en fr da de da en en da en da sv da nb da sv sv en en en da da da da en da en da da da fr da da en
i Rytter=Districterne sig i det ham anbetroede Skolemesters Embede
Hafniæ den 28. Martii Anno 1721
Hand skal dagligen holde Skole i det dertil beskikkede Huus for ald Ungdommen Drenge og Piger i de Byer, som ere den hannem anbetroede Skole underlagde, og bør hand antage sig ej allene Boemænds, Huusmænds og Indersters Børn, men endog deres Tiunde naar de sligt af hammen begierer.
Skulle der findes nogle Fattige forladte Fader og Moderløse Børn, som ingen Tilhold have, men lever af Almisse, bør hand og antage dennem, og ikke mindre besørge end andres Undervisning.
Saasnart hand sit Skolemester Embede antræder, skal Sogne-Præsten give ham et rigtigt og udførligt Mandtal paa alle Børnene og alt Tiunde i de Byer som ligge til hans Skole, paa det hand deraf fand erfare om Børnene saavel Drenge som Piger, naar ei før da saasnart de ere over fem Aar gamle, alle flitteligen søge Skolen, skulle nogle af Børnene uden deres Forældres Videnskab , og imod deres Willie udeblive af Skolen, giver hand det Forældrene tilkiende, som da med Riis straffer dennem, men holder Forældrene selv deres Børn modvilligen tilbage, bør hand sligt strax for Præsten at anmelde, som kalder deslige Forældre for sig, og foreholder dennem saadan deres Forseelse, hvorved de giver Aarsag at Børnene ikke oplyses i den Salliggørende Guds Kundskab, og intet lære, hvormed de i sin Tiid kunde tiene deres konge og Fæderne-Landet; kand Præsten med deslige Formaninger ey i Mindelighed formaae Forældrene at holde deres Børn flittig til Skole, angiver hand det uden Ophold for Ambtmanden, som strax bør raade Bod derpaa, og efter Sagens samt Omstændighedernes Beskaffenhed, see Forældrenes afstraffede, enten med Pengemulct eller Fængsel paa Wand og Brød eller ogsaa staa aabenbare Skrifte for den tredje Forseelse.
Hand haver med lige Fliid og Omhue at antage sig alle Børnene, saavel den allerfattigste Inderstes som den Boemands, der kan have noget til Beste, thi hand bør ikke reflectere paa Forældrenes Tilstand og Formue, men hans eeneste Øiemærke skal være, at faa de hannem anbetroede Børn, den ene saavelsom den anden, forsvarligen underviiste.
Udebliver nogen af Børnene i den Bye, som Skolen holdes, skal hand saasnart han merker at de ei ere komne i Skolen, lade Forældrene det vide og af dem kræve lovlig Forfald, hvorfor de ikke ere komne i Skolen.
Paa det og Forældrene ei skal have Aarsag at klage over, at de sagne den Hielp og Tieneste af deres Børn, som de ellers kunde vente i fald de ei saa jævnlige søgte Skolen, da seer hand derhen, at de Børn over otte Aar gamle, hvilke om Formiddagen haver været i Skolen, om Eftermiddagen bliver hjemme, dog tager hand i agt, at de der søge Skolen den ene Dag om Formiddagen, skulle den anden Dag gaa i den om Eftermiddagen, saa deslige Børn haver den halve Dag fri, naar Forældrene det begiære, thi Børn under otte Aar, samt de af Forældrene ingen Hielp begiære, kand saavel Formiddag som Eftermiddag søge Skolen.
Fra Paaske til Michaelis Dag, holder hand Skolen fra klokken 7 til 11 om Formiddagen, samt fra Klokken 2 til Klokken 6 om Eftermiddagen, men fra Michaels Dag til Paaske fra Klokken 8 til Klokken 12 om Eftermiddagen, saa og fra Klokken 2 til Klokken 4 om Eftermiddagen.
Hver Morgen skal hand begynde med Bøn saaledes, at der først siunges en Morgen-Psalme, siden læses Morgen Bønnen samt et Capitel af den Hellige Skrift, og endelig siunges en Poenitentses eller anden Aandelig Psalme, medens Morgenbønnen læses, skal alle tilstedeværende Børn ligge paa deres Knæ, og bør hand see til, at Børnene imidlertiid med Andagt siunge Psalmerne, bede Bønnerne og høre GUDS Ord læse, dog tages derved i agt, at efter Veirets  Beskaffenhed om Vinteren naar det er ondt Veir, da ikkun siunges et par Vers af en Psalme, som det at Børnene ved Lys-Aften kunde hiemkomme, og ei ved Snee-Fog og udi Mørke skal komme til Skole.
Naar Morgen Bønnen er holdet, skal hand strax begynde at læse for Børnene, men siden saavel Piger som Drenge møde i Skolen, saa bør hand see derhen, at Drengene sidder ved et eller flere Borde for dem selv, og Pigerne for dem selv, saasom de ingenlunde maa sidde iblandt hverandre.
Hand skal med al Fliid lære Børnene Doct. Luthers liden Catechismum, hvilket  de bør viide Oord for Oord at oplæse uden ad, siden den i Stiftet brugelig Forklaring, hvilken han ei skal venne dem til at læse saaledes uden ad, at de binde sig til Oordene, men hand bør tit og ofte forandre Spørgsmaalene til dem, saasom det er bedre at kunde giøre forrede for Meeningen, end at de kunde læse Oordene op uden at forstaa dem.
Alle Børn i Skolen skal hand desforuden lære at læse inden i Bøger, som hand og tillige, naar Forældrene det begærer, bør informere dem i at skrive og regne, hvorfore Forældrene da bør betale ham for et Barn Maanetlig Otte Skilling Danske til Skriv-Materialer, men for Læsningen betales intet.
Som Læsningen om Morgenen begynder med Sang, Bøn og GUDS Hellige Ords læsning, saa bør den ligeledes om Aftenen endes, da der først siunges en aandelig Psalme, hvorpaa alle Børnene nedknæle medens Aften-bønnen læses, siden læses et Capitel af den Hellige Skrift, og endelig endes med en Aften Psalme, saa skal og førend Børnene gaar af Skolen om Middagen læses for dem af Lov-Bogen efter Tidens Beskaffenhed, 2, 3 a 4re Artichler.
Naar saaledes Aften-Bønnen er holdet, gaar Børnene hver hiem til sit, da de Børns Forældre, som ikke boer i den Bye, hvor Skolen holdes, skal lige saavelsom de Børns Forældre i den Bye hvor Skolen holdes, selv drage Omsorg for, at faa Børnene af Skolen hiem.
Medens Børnene er i Skolen, skal Skolemesteren for alting give nøye Agt, at de ikke bande, bruge Skields-Oord og utugtig Snak eller Støye, kives og slaas, men finder hand een eller anden af dem, dermed at forsee sig, da straffer hand saadanne med Oord, og foreholder dem alvorligen, at de i Skolen bør sidde stille og med Agtsomhed, uden at fortørne Gud eller forarge hverandre.
Om Søndagene og Hellig-Dagene samt Maaneds Bededage, skulle Børnene møde Skolemesteren ved Kirken, og følges hand med dem i Kirken, og der forbliver indtil Prædiken og Catechisationen er ude, hand skal og nøye give Agt, at Børnene fra de fraliggende Byer ligeledes møde i Kirken, did de med deres Forældre skulle følge, men nødes Forældrene til iblandt at lade et Barn blive hjemme for at see til Huuset, skal hand mage det saa, at det Barn, som have været hjemme en Søndag, kommer i Kirken den næste derefter, da een af dem der forrige Søndag var i Kirken, kand derimod blive hiemme, naar Fornødighed det udkræver.
Naar Biscopen engang hver tredje Aar eller tiere besøger Kirkerne samt overhøre Ungdommen, da skal Skolemesteren med alle Børnene der søge hans Skole være tilstæde, dennem haver hand at inddele i visse Classer, først de, der allerneste have lærdt een eller flere af de fem Parter i Luthers liden Catechismo, dernæst de, der viide de(n?) gandske Catechismo uden Forklaringen, omsider de, der have tillige lært Forklaringen og Centenserne, men endeligen de, som desuden kunde de 7 Davids Poenitentzes Psalmer. Når Børnene saaledes ere satte i Orden, kand Biscopen overhøre enhver i det de haver lærdt, hvorved Skolemesteren stedse skal være tilstæde, for at stande til Rætte, om noget paa hans Underviisning kan være at sige, til hvilken Ende Biscopen skal have Magt lydeligen at tilspørge ei allene Provsten, Præsten og Degnen, men end og den ganske Meenighed  om de noget paa Skolemesteren vide at sige, som om hand enten er forsømmelig i sit Embede, eller uskikket i sit Liv og Levned, og naar Biscopen finder, at der er Klage over Skolemesterens Forhold, at hand ei sin Instruction efterlever, siger han det til Provsten og Præsten, og dennem reprimanderer, at sliig en uduelig Skolemester have ladet hensidde, som af Amtmanden og af dennem burde at have været casseret, hvorfore de det for Amtmanden havde at andrage og uden viidere Process ham at cassere.
Provsten skal og besøge Kirkerne hvert Aar, og skal der da paa lige Maade, som naar Biscopen hver tredje Aar besøger Kirkerne, hvorom næst foregaaende Post melder, forholdes baade med Børnene som Provsten overhører, saa og med at undersøge om noget paa Skolemesteren kunde være at sige, som da for Amtmanden andrages, og naar da Amtmanden, Provsten og Præsten befinder, at hand hans Instruction ei haver efterlevet og hans Embede at have forbrudt, haver de ham strax uden viidere Protest at afsætte.
Hand skal og ved saadanne Biscopens og Provstens Kirke-Besøgelser stedse have Mandtallet ved Haanden paa dem der søge hans Skole, hvorved eenhvers Navn og tegnet, om - og hvortit han eller hun har forsømt Skolen, thi der erforster Biscopen og Provsten enten sligt er Forældrenes eller Børnenes Skyld, paa det de Skyldige efter Sagens Beskaffenhed kunne blive anseete.
Naar Børnene i Skolen ere saaviit underviiste, at de kand tages til det Højærværdige Altarets Sacramente, skal hand dog siden een eller tvende gange om Ugen igennemgaa deres Børne-Lærdom med dennem, paa det de ei skulle glemme, hvad de tilforn have lært, begiere og nogen af deslige at vorde desforuden mere underviiste i at regne og skrive, maa hand dem det ikke nægte.
Saafremt endeel af de til Land-Militien enroullerende eller og andre fremmede voxen Mennisker nys komme til Sognet, skulle findes saa grove og u-oplyste i deres Saligheds Sag, at Sognepræsten dem ei med en god Samvittighed til Hærrens Bord kand annamme, da naar Sognepræsten henviser saadanne til ham, skal han være pligtig dennem paa visse Tider saaledes at underviise, at de kand faa den fornødne Kundskab om GUD og deres Salighed.
Han maa ingenlunde med Hug og Slag, ilde medhandle Børnene, men deres Feil skal hand paa lemfældigste Maade søge at rette, findes nogen u-flittig i at lære, da lader han saaden een sidde længer i Skolen end de andre, dog bør hand giøre Forskiæl mellem Børnenes Nemme, med hvilket een sand og bedre begavet end den anden, og derfor i kortere Tid fatte det, som en anden maa have langt længere Tiid at lære. Vil hans Formaninger og den maadelige Straf hand lader Børnene udstaa med at sidde længere i Skolen end de andre, intet hjælpe, siger han det til deres Forældre, af hvilke eller af ham i deres Nærværelse, de da med Riis efter deres Forseelses Beskaffenhed straffes.
For Børnenes Underviisning i Læsning, maa hand ei noget enten af dem deres Forældre eller anden begiære eller tage, under Straf efter lovlig Medfart at miste hans Embede, men hand skal lade sig nøye med den hannem tillagde Løn, nemlig aarlige Fire og Tyve Rigsdaler, som hannem Qvartaliter af Kirke-Inspecteuren skal betales, og desforuden leveres trende Skovlæs Brændeved, og af hver Tyve Tønder Hartkoorn et læs Tørv, samt af hver Tønde  Hartkoorn til hans Qvegs Underholdning et Lispund Høe og et Lispund Halm Foeder, og skal han desforuden nyde fri Græsgang iblandt Bøndernes Qveg til tvende Kiør og sex Faar, saa og være fri for Skatter, Contributioner og Paalæg hvad navn de have kunde, og skal de Huusmænd som Børn haver, enten giøre Skolemesteren tu Dages Arbejde om Aaret eller betale ham een Mark, begiærer eller modtager hand videre, bør hand, naar det hannem lovligen er overbeviist, uden ald Indvending miste sit Embede.
Denne Instruktion skal trykkes og opslaas i hver Skole til alles Underretning, som den og i alle Maader bør og skal efterkommes, men hvilken Skolemester sig samme efterrettelig holder og desforuden lader se nogen særdeles Fliid med de Unges Underviisning, hannem vil Vi, naar hand er Student, til ledigvordende Degne-Kald ja vel også til Præste-Kald, om hand skal have været fiire Aar eller i det mindste tree Aar Skolemester før hand noget sligt Embede maa søge, og ville Vi allernaadigst at denne Instruction skal hvert Aar læses fra Prædikestolene efter Prædiken den første Søndag efter hellig Tre Kongers Dag.
Givet paa Vor Slot Kiøbenhavn den 28. Martii Anno 1721
Under Vor Kongl. Haand og Signet
F r i d e r i c h  R
Hvorefter Wi i Friderich den Fierde af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Wenders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn og Ditmarsken, Greve udi Oldenborg og Delmenhorst, allernaadigst ville, at hver Præst angaaende de i hans Sogn eller Sogner oprettede Skoler sig skal rette og forholde.
1. Skal Præsten foreslaae en Person til Skolemester der kand oplære Ungdommen i Doct. Luthers liden Catchismo, samt regnen og skriven, hvilken Person af Provsten udi Amtmandens Overværelse skal examineres, og naar hand er dygtig befunden, antages hand af Amtmanden og Provsten, uden Bestalling, mens forsynes med den Instruction som for Skolemesteren er forfattet.
Instruktionen af 28. marts om opførelsen af ´De kongelige Skoler´ bestod i virkeligheden af fire forskellige instruktioner, nemlig: instruktioner for kirkeinspektøren, for amtmanden, for præsten og for skolemesteren. Herover er gengivet begyndelsen af instruktionen til præsten.
Instruktionen eller fundatsen til skolerne blev underskrevet på kongens 50-års fødselsdag den 11. oktober 1721, som derfor må betragtes som rytterskolernes egentlige stiftelsesdag.
Den første paragraf i Instruktionen for præsterne anviser proceduren, når der skal antages skolemestre til rytterskolerne. Det fremgår tydeligt, at hovedformålet med undervisningen var at lære børnene ´Luthers lille Katekismus´. Undervisning i regning og skrivning var også vigtig, men i praksis blev det langt mindre udbredt, fordi den fordrede, at forældrene til barnet betalte ekstra for denne undervisning.
Rytterskolerne oversigt (klik på billedet)
Hovedmenu (klik på billedet)
(Besøgstælleren er sidst nulstillet den 27. juli 2020).  Midlertidig pauseret 1. oktober 2020, da webhotellet ikke længere understøtter den aktuelle besøgstæller.)