da da sv en da da da da da da da da et da da da nb da da en en da nb da da da da da da fr da da da da da da da da da da sv sv da sv da da sv da da id da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de it da de da da da sv da cs da da da da da da da da da da de da da da da da da da fr da da da da da da da da da da da da sv da sv da nn da da da sv sv sv da nn da da sv da da sv da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da sv de da da da da da da da de da da da da da da da da da da sv sv sv sv nb nb sv sv sv da en nl sv nb en en en da hi da sv en da da sv da en en en da nn en da nn da da ar en da da da ar en da da da da da da en da da da da sv sv sv da nn da sv nb sv da nn da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da et da da da en da da da nb da en nn cs sv en da de da en da da da da da da nn zh
Bæredygtig udvikling i byen og på landet
Flere borgere i kommunen - et godt sted at bo og leve
Vækst - erhvervsudvikling og jobs
Lokale uddannelser, tæt på virksomhederne
Infrastruktur - sammenhæng, netværk og forbindelser
Butikker med salg af egne produkter
Byer og landsbyers kvaliteter og potentialer
Landsbyers kobling til det åbne land
Større solcelleanlæg i det åbne land
Blandet bolig og erhverv (BL)
Bebyggelsens omfang og karakter
Master og synligt sendeudstyr
Skilte og facader i byzone
Rammer for Kalundborg planområde
K12 Kalundborg, Sommerhusområde Røsnæs Strandpark
Rammer for Svebølle planområde
Rammer for Ubby-Jerslev planområde
Rammer for Gørlev planområde
G2 Kr. Helsinge by
Rammer for Høng planområde
Hvad gælder for mig?
Hvad gælder for mig?
Rammer for lokalplanlægning /
Karakteristik af planområderne /
Rammer for Kalundborg planområde
Rammer for Svebølle planområde
Rammer for Ubby-Jerslev planområde
Rammer for Gørlev planområde
Rammer for Høng planområde
Karakteristik af Gørlev Planområde
Planområdet på 6.926 ha strækker sig fra Jammerland Bugt og Musholm Bugt ved Storebælt til Bøstrup Å og en række moser syd for Tissø. Landskabet er overvejende fladt bortset fra den sydlige del hvor dødisbakkerne rejser sig omkring Drøsselbjerg.
Gørlev er lokalcenterby i planområdet, der har ca. 5.600 indbyggere. Heraf bor ca. 2.500 i Gørlev.
Ud over at fungere som lokalcenter for bl.a. de kommunale serviceydelser forsyner Gørlev også en stor del af kommunens sommerhuse, beliggende langs Storebæltskysten.
Landskabet er varieret med bølget til fladt og lavtliggende terræn med jordbrug og moser. Langs Halleby Å kiler moser, Bjerge Enge og de lavtliggende områder ved Flasken sig ud til kysten. Disse arealer har, som Bøstrup å og de tilgrænsende moser ved Jødeland, Ulstrup og Rye, status som internationalt naturbeskyttelsesområde af stor ornitologisk og botanisk værdi.
Stærkt kuperede terræner skyder op mellem de lavereliggende områder langs kysterne. Her stiger Urhøj ved Bjerge op med 55 m som det højeste punkt. Områder Dalby og Drøsselbjerg udgør også markante landskabsformationer med høje klinter langs kysten.
Nogle af de ældre sommerhusområder har præg af granplantager, men ellers rummer planområdet ikke større træbevoksede arealer eller skove.
Byens oprindelige karakter af agrar kirkelandsby (16 gårde i 1682) er i dag næsten helt fortrængt af stationsbypræget, som i dag gør byen til et sjældent harmonisk eksempel på en levende stationsby med mange velbevarede træk fra den lange udvikling.
Gørlev station er anlagt 1898, da Slagelse-Værslev-banen blev etableret. Strækningen Høng-Gørlev var godsbane helt frem til o. 1990, men stationen og banen Gørlev-Værslev blev nedlagt i 1971. Allerede før 1898 var der dog sket en vis bydannelse, især langs Kalundborg-vejen nord for vejgaffelen. I 1896 fandtes: farveri, bageri, købmandshandel, maskinfabrik og andelsmejeri samt (sydvest for byen) en vindmølle. Med baneanlægget opstod en vis bebyggelse
Efter jernbanens åbning i 1898 udvikledes byen ved stationen og der opstod en vis bebyggelse øst for og omkring stationen med hotel, valgmenighedskirke, apotek m.v.
Andre byzonebyer udgøres af Kirke Helsinge og Reersø. Her findes tidstypiske parceludstykninger fra 1960-erne og frem samt enkelte tæt-lave bebyggelser.
Reersøs gamle landsby skiller sig ud som en uudflyttet landsby med særdeles velbevarede gamle gårde og huse – det ene med et lille museum.
Planområdet rummer afgrænsede landzonelandsbyer: Bakkendrup, Rye, Vinde Helsinge, Dalby, Mullerup og Drøsselbjerg.
Sukkerfabrikken og stationen har været afgørende for Gørlevs udvikling og er udpeget som værdifulde kulturmiljøer, ligesom den centrale del af Gørlev som har typisk stationsbypræg. Derudover er Mullerup Havn samt dele af Kirke Helsinge, Mullerup og hele Reersø by udpeget som værdifulde kulturmiljøer, hvor helheden i bymiljøet skal bevares. Reersø by og størstedelen af Reersø-halvøen samt området langs kysten til Ornum Strand er også udpeget som et sammenhængende kulturmiljø.
Planområdet indeholder mange fredede fortidsminder med en særlig koncentration ved Dalby, hvor også den kendte, åbne Rævehøj ligger. Kirkerne i Kirke Helsinge og Drøsselbjerg er omgivet af fredning.
Gennem planområdet, tangerende Gørlev, løber Slagelse-Kalundborg landevejen, som den væsentligste færdselsåre. En sekundær landevej er forbindelsen Slagelse/Korsør–Mullerup–Kirke Helsinge–Gørlev.
Gørlev havde tidligere jernbaneforbindelse til Slagelse og Værslev. Nu anvendes sporene mellem Gørlev og Høng til veteranbane.
Ved Mullerup og på Reersø ligger mindre havne, overvejende med lystbåde. På Reersø anvendes havnen også til erhvervsfiskeri og er knyttet til en virksomhed med havbrug.
Faciliteterne inden for fritid og turisme er naturligt koncentreret langs kysten og i det nærliggende kystlandskab. De smukke kyster med gode sandstrande, SOMMERHUSOMRÅDERNE og Reersø udgør de væsentligste rekreative steder i Gørlev-området. Derudover er Naturpark Åmosen i den nordlige del et attraktivt område for naturinteresserede.
Planområdet rummer kommunens største overnatningskapacitet i form af større og mindre SOMMERHUSOMRÅDER ved Storebæltskysten, flere mindre og mellemstore hoteller og kroer, ikke mindre end fire campingpladser, to lystbådehavne og en række feriekolonier og B&B-overnatninger.
Gørlev er beliggende øst for rute 22 og har dermed nem adgang til overordnet infrastruktur. Erhvervsområder i den nordlige del af Gørlev har adgang til Gørlev Landevej via Kalundborgvej. Erhvervsområderne i Gørlev syd og øst har adgang til Gørlev Landevej via omfartsvejen. Erhvervsområderne for det tidligere Gørlev sukkerfabrik er beliggende midt i Gørlev by og adgangsvej er gennem boligområder. Dette er ikke hensigtsmæssigt og der planlægges således for en gradvis reduktion af erhvervsaktiviteterne i disse områder.
Der er gode muligheder for erhvervsudvidelser i Gørlev syd og øst med adgang via omfartsvejen og dermed benyttelse af eksisterende infrastruktur. Erhvervsområder med adgangsvej via omfartsvejen vil ikke gå gennem boligområder og dermed vil erhvervsområderne have en bedre lokalisering i Gørlev.
I de mindre bysamfund i Gørlev planområde er der erhvervsarealer til lettere erhverv eller områder til blandet bolig og erhverv til lokale erhvervs- og håndværksvirksomheder.
Kommuneplanforslag i offentlig høring
Kommuneplanforslag i offentlig høring
Forslag til Kalundborg Kommuneplan 2021-2032 er nu sendt i offentlig høring i 8 uger. Den offentlige høring vil løbe fra 12. august til den 7. oktober 2021. Under høringsperioden bliver det muligt at fremsende forslag og bemærkninger til kommuneplanforslaget til dto@kalundborg.dk.  Der vil blive afholdt borgermøde om Forslag til Kalundborg Kommuneplan 2021-2032 tirsdag den 7. september 2021. Mere information følger på Kalundborg Kommunes hjemmeside www.kalundborg.dk
Dette website bruger nødvendige cookies.
Få teksten læst op
Se pdf-version af Kommuneplan
© 2021 Kalundborg Kommune