da da da da da en id da da da da en en da da fr en da nl da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da nl da da nl da da nl da da nl da da da da da da da da es en da nb en en da da de da de da da fr da da de da en en en de ro da de da en da da de da ca nl de
DEBAT: En grooming-paragraf skal beskytte børn mod overgreb
Af Johanne Schmidt-Nielsen og Anne-Sofie Theilgaard
Hhv. generalsekretær og børnerettighedsjurist, Red Barnet
Straffeloven har brug for at blive opdateret, for børn er ikke godt nok beskyttet mod seksuelle overgreb, som loven ser ud i dag.
Det er bydende nødvendigt, at dommerne får en bedre forståelse af grooming, som desværre er et stort problem.
Grooming betyder kort sagt, at en voksen manipulerer et barn og vinder dets tillid med henblik på at begå et seksuelt overgreb. Grooming har altid eksisteret, men på sociale medier har overgrebsmænd fået let adgang til børn. Det ved vi blandt andet fra vores rådgivning SletDet.
Selvom grooming-begrebet er anerkendt, står det ikke nævnt med et ord i straffeloven. Og i retsvæsenet lader forståelsen af grooming til at være meget mangelfuld.
Vi ser for mange sager, hvor voksne dømmes for sex med mindreårige, men frikendes for at have begået seksuelle overgreb med den begrundelse, at barnet deltog frivilligt, eller at der var tale om et såkaldt "kærestelignende forhold".
Behov for en selvstændig grooming-paragraf
Senest vakte det opsigt, da landsretten i sommer frikendte en 32-årig tidligere lærer for voldtægt af sin 13-årige elev, fordi man mente, at forholdet mellem de to var frivilligt.
Læreren havde blandt andet fikseret pigen, før han penetrerede hende analt. Han havde forinden vundet hendes tillid gennem private snakke og Messenger-samtaler. Han havde med al sandsynlighed “groomet hende”.
For at opdatere straffeloven og dommernes forståelse af den nye virkelighed, foreslår vi for det første, at loven udstyres med en selvstændig grooming-paragraf.
I dag må anklagemyndigheden oversætte grooming til andre begreber i paragrafferne, som ikke er dækkende. Det skaber en usikker retstilstand.
Med en selvstændig grooming-paragraf kan vi sørge for, at fænomenet kommer til at stå klart for dommerne. At de får en større forståelse for den psykiske vold og manipulation, der har udspillet sig mellem offer og krænker op til det seksuelle overgreb.
Målet er, at grooming-sager tages mere alvorligt, og at vi ser færre domme, hvor seksuelle forhold mellem voksne og børn betegnes som frivillige.
Akuthjælp skal ikke skade barnets sag
For det andet foreslår vi at hæve aldersgrænsen for, hvornår der automatisk dømmes for voldtægt af mindreårige fra de nuværende 12 til 15 år.
Vi ønsker dermed at styrke beskyttelsen af 12-, 13- og 14-årige. Det er dog samtidig klart, at der er særlige hensyn at tage, når der for eksempel er tale om en 14-årig og en 16-årig, som er kærester, og hvor begge samtykker til samlejet.
Derfor er vores forslag, at bestemmelsen kun gælder, når gerningsmanden er over 18 år. Altså voksen i juridisk forstand. Anklagemyndigheden vil naturligvis, som i alle andre sager, ud fra en konkret vurdering kunne give et tiltalefrafald.
Endelig foreslår vi at efteruddanne landets dommere. Ikke bare i hvad grooming er, men også i hvordan der arbejdes i de nationale børnehuse.
I lærersagen mente flere blandt dommere og nævninger, at nogle af den 13-årige piges vidneforklaringer ikke kunne tillægges bevisværdi, fordi hun, inden hun afgav dem, havde modtaget krisehjælp i et børnehus.
Det tyder på, at dommerne ikke er klar over, at børnehusene er oprettet netop med det formål at håndtere sager om vold og overgreb mod børn på en måde, så fagpersoner fra kommuner og andre myndigheder ikke ved en fejl kommer til at modarbejde politiets efterforskning.
Den forståelse skal på plads, for børns ret til akut krisehjælp må aldrig kunne skade bevisførelsen og dermed deres sag.
Børnene vender skylden indad
Hvorfor er alt det her vigtigt? Det er det, fordi rigtig mange børn, der har været udsat for seksuelle overgreb, bebrejder sig selv.
Gerningsmanden har ofte manipuleret dem til at tro, at de selv ønskede det eller lagde op til det. At de jo ikke sagde fra og så videre. Men det er jo netop manipulationen, der taler.
Det er ekstremt vigtigt, at vi som samfund ikke bekræfter den oplevelse overfor barnet. Men tværtimod gør det helt tydeligt, at det ikke er barnets skyld. Det er den voksne, der har gjort noget forkert.
I de sager, hvor den voksne frikendes for grooming eller voldtægt, tænker barnet i bedste fald, at samfundet ikke forstår, hvad der skete. I værste fald bekræftes barnet i, at det nok var barnet selv, der var skyld i det, der skete.
Det kan og skal vi gøre bedre. Lad os derfor opdatere straffeloven så vi kan styrke børns retlige beskyttelse mod grooming og overgreb. Vi håber, at Folketingets partier vil være med.
Udgivet på Altinget d. 4.12.20
DEBAT: Antallet af børn uden skolegang vokser, men Danmarks bistand er blevet lavere siden 2020
Der er sket en tredobling af børn og unge i kriseområder, som slet ikke eller i begrænset omfang har adgang til uddannelse. Trods flere kriser er den danske bistand lavere end gennemsnittet i perioden 2017-2020. Red Barnet opfordrer derfor regeringen til at øge den økonomiske støtte.
DEBAT: De fattigste børnefamilier taber mest, når inflationen stiger
Mange børnefamilier lider under den højeste inflation i 40 år. Regeringens løsning er inflationshjælp. Det er ikke nok. Vi skal løfte de fattigste familier og lave en handleplan mod børnefattigdom.
DEBAT: Vi har igen fejlet i Somalia – og nu sulter børn ihjel
Det er en politisk falliterklæring, at vi nu igen står over for en hungersnød i Somalia. Det internationale samfund er blevet advaret adskillige gange i løbet af de seneste års omfattende tørke på Afrikas Horn. Man har vidst, hvad der skulle gøres for at forhindre en sultkatastrofe, men alligevel har man siddet på hænderne, og det koster nu børn livet. Hver eneste dag.
DEBAT: Verdens ledere har et hamrende alvorligt udestående, når de mødes i New York
Situationen i Afrikas Horn er alvorlig – millioner sulter, og tørke afskærer børn og unge fra at komme i skole. Udviklingen risikerer at blive meget værre, hvis ikke verdens ledere vågner op og hurtigst muligt vedtager de nødvendige klima- og bistandspolitikker.
Støt fast og gør en verden til forskel!