da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da de en de en da de de da de nb da da da da da da da de de de da da da da da en da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Urørt skov på statens arealer
Hvordan bliver et naturprojekt til?
Allerede få år efter at der er plantet, hvad enten det er læbælter, remiser eller skov, skal det overvejes, hvordan en udtynding skal ske.
Hvis beplantningen overvejende er etableret af hensyn til vildtet, skal dette tænkes ind i tyndingen. Som hovedregel gælder det om at give især buskene plads, da deres formål er at fylde i bunden af beplantningen og sikre læ helt ved jorden samt dækning for fuglene, når der er rovvildt i nærheden. Næsten alle buske får en tættere og mere dækkende vækst, når de har været skåret ned, hvilket gør, at buskene med fordel kan beskæres inden de begynder at vokse sammen.
I remiser er det kun vildtet, der skal tænkes på. Derfor kan der her tilrettelægges pleje, så vildtets krav tilgodeses bedst muligt. Det er vigtigt at tynde så kraftigt, at buskene i yderkanten hele tiden er tætte helt til jorden. Derved undgåes det, at vinden kan komme susende ind under buskene. Inde i remisen kan der være områder med lave buske, som også holdes tætte til jorden, men der kan også være områder med høje  buske, der får lov til at vokse mere til i højden. En af de vigtige ting i vildtremiserne er at sikre, at der til stadighed er områder, hvor solen kan skinne ned og varme området op. Dette kan blive vanskeligere når træer og buske vokser op. Det vil derfor oftest være nødvendigt at fjerne nogle træer og buske helt, når der er gået nogle år.
Særligt i læbælter skal der være opmærksomhed omkring beskæring og tynding, så der bliver plads til buskene inde i hegnet. Mange lidt ældre læbælter har en meget stor andel af træer, hvilket skaber skygge i bunden af hegnet, hvor buskene skal gro. Derfor er det vigtigt i tide at få fjernet mange af træerne. De første der skal væk er ammetræerne. Dette kan som regel gøres i 5-8 års alderen. Derefter skal der løbende holdes afstand mellem bestandstræerne. Her er det godt at have i tankerne, at et voksent egetræ sagtens kan have en krone, der er 20 meter bred. Dette skal herved også være afstanden mellem træerne på det tidspunkt, hvor ammetræerne er fjernet. Hvis et læhegn ikke får lov til at vokse ud i bredden, men bliver sidebeskåret, er det endnu vigtigere at tynde i hegnet, da det så er her buskene skal have deres voksested.
På skovrejsningsarealer er der ofte flere hensyn, der skal tilgodeses. Dels skal arealet kunne blive til højstammet skov, og dels vil der gerne skabes noglegode kår for vildtet. Det er oplagt at lade de indre og ydre bryn blive passet, sådan at de gavner vildtet mest muligt. Dette gøres ved at passe dem på samme måde som beskrevet ved læbælter og vildtremiser. I selve skoven kan nogle holme på 1000 – 2000 m2 tyndes meget kraftigere end resten af skoven, hvilket vil give lys til skovbunden og dermed mulighed for undervækst.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden