da da da da da en da da eo da da it ro en da en en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da fa en th da da sv da da da da da da sv da en da en da da en da en da da en da en da da en da en da da da da en da en da da da da en da en da da en da en da da en de en da da en da en da da en da en da da da fa en en da da da da da da en en sv da ms de da ms en da da da da en da da eo da da it ro
Kulturforståelse: Har folkeskolen givet op overfor udsatte minoritetsbørn?
Her kan du læse nærmere om Integrationsinfo’s andre ydelser
Folkeskolen skal have kulturforståelse ind i arbejdet med minoritetsbørn
Lærere og pædagoger arbejder dagligt med minoritetsbørn, som udfordrer og selv er udfordret i vores institutioner, skoler og på uddannelsesinstitutionerne.
Og selv om flere minoritetsunge får sig en uddannelse er der også en stor gruppe, som har det svært. De halter langt bagefter deres etnisk danske jævnaldrende kammerater på en række områder. Og derfor falder mange af dem igennem i uddannelsessystemet.
Mange fagprofessionelle forklarer dette med, at de kommer fra ringe sociale vilkår, og at de er vokset op i traumehjem, samt forklarer det med forældrenes ringe uddannelsesniveau. Det kan selvfølgelig også være en del af årsagsforklaringen, men den opdragelse nogle minoritetsforældre giver deres børn er bestemt også en del af forklaringen.
I denne artikel vil jeg med udgangspunkt i kulturforståelse sætte fokus på de kulturelle forskelle i børnesyn og opdragelse. Og ikke mindst på hvad disse forskelle kan have af konsekvenser for minoritetsbørnenes muligheder for at klare sig godt i skole- og uddannelsessystem.
Børn opdrages til at passe ind i den kultur de lever i
Enhver kulturs børneopdragelse har til formål at iklæde barnet kompetencer og færdigheder så barnet kan klare sig i det samfund barnet skal leve i. Der er store kulturelle forskelle på de danske normer og værdier og den ikke-vestlige verdens. Derfor er der ofte stor forskel på den opdragelse danske børn får og den opdragelse mange minoritetsbørn får.
Mange minoritetsbørn bor i områder hvor den ikke-vestlige verdens normer og værdier præger boligområderne. Og det er ofte børn fra sådanne områder, der kan have udfordringer i institution, skole og uddannelsessystem.
Her i landet fungerer næsten alt demokratisk også den måde vores børn bliver opdraget på. Vi ser vores småbørn i stand til at modtage læring i samme øjeblik de er kommet til verden. Derfor går vi straks i gang med at stimulere barnets læring via stemmeføring, mimik, legetøj, kropskontakt, regulering af døgnrytme og mad m.v. Målet for selve opdragelsen er at træne barnets selvstændighedsevne, så det som voksen er i stand til at klare sig selv. Uden at lægge hverken sin familie eller samfundet til last.
At leve i et demokrati kræver særlige kompetencer og færdigheder. Det er ikke noget vi tænker så meget over, da vi helt naturlig har fået disse færdigheder via vores opdragelse. At leve i et demokrati kræver selvstændighed, personligt ansvar, samarbejdsevner, empati, ligestillings- og solidaritets tankegang m.v. Disse værdier er blevet dyrket frem via en demokratisk tankegang.
I den verden ikke-vestlige flygtninge og indvandrere kommer fra, er der ikke ret mange demokratiske samarbejdsformer at spore. Her fungerer stort set alt autoritært og hierarkisk. End ikke ægtefæller har et demokratisk samarbejde, da de har hver deres faste rolle i familien og i livet.
I denne kultur er der ikke et velfærdssystem der kan holde hånden under den enkelte. Her er det familien der udgør sikkerhedsnettet. Og jo større familien er og jo stærkere den holder sammen, jo bedre et sikkerhedsnet udgør den. Derfor kræver det også et helt andet sæt kompetencer og færdigheder at skulle begå sig her.
Børn i denne kultur får derfor en meget anderledes opdragelse end de vil få i et demokrati. En opdragelse hvor børnenes køn bestemmer deres roller, og hvor børnene bliver opdraget med et sæt kompetencer og færdigheder, der tilgodeser familiekollektivets normer og værdier.
Da både familiekollektivet og samfundet fungerer autoritært og hierarkisk, er det helt andre kompetencer der er brug for. Her er det kompetencer og færdigheder som lydighed, familieloyalitet, afhængighed af familien, ære, accept af køns- og aldershierarki m.v., der er målet for opdragelsen. Her er det ikke individet der er i centrum, men familien med en respektfuldhed for de ældre og dem som bestemmer.
Et anderledes syn på børns læring
Man har også et helt anderledes syn på børns læring. Blandt andet ser man ofte, at barnet ikke er i stand til at lære i barnets første leveår. Ja faktisk helt frem til 3-5 årsalderen. Det betyder at barnet ikke på samme bevidste måde får stimuleret indlæringen, fra da barnet kommer til verden, som ved danske børn.
På grund af de opdelte kønsroller, er det moderen der står for opdragelsen af børnene indtil de er ca. 10 år. Og da man ikke har tradition for at styrke småbørns læring, er moderen ikke bevidst om at have øjen- og kropskontakt, tale, sang, lyde, legetøj og leg med barnet, og at dette er en vigtig forudsætning for at sætte gang i barnets indlæring. Det vil sige at småbørn med ikke-vestlig baggrund ikke får bevidst stimuli og læring i deres første leveår. Det er ikke et problem for børnene i den ikke vestlige verden, da alle bliver opdraget på samme måde. Men i et demokratisk samfund mangler børnene de kompetencer og færdigheder de ville have tillært, hvis det havde fået en opdragelse hvor der var fokus på den tidlige indlæring.
Ingen regulering af adfærd i de første leveår
Der er ofte heller ikke meget adfærdsregulering i barnets første leveår. Her er moderens opgave at sørge for at barnet har det godt. Hvis barnet græder, opfattes det som om at barnet ikke har det godt, og at man tolker det som at barnet er utilfreds med sin familie.
Derfor er hele familien optaget af, at barnet helst ikke skal græde. Og derfor sker der heller ikke meget adfærdsregulering i alderen 0-5 år. Det betyder, at der oftest ikke er faste senge- og spisetider. Det er barnet, der selv styrer det hele. Man kan sige, at børn i denne alder styrer hele familien med sin gråd.
Når børnene bliver ca. 5 år, sætter den autoritære opdragelse ind. Opdragen går fra at være styret af barnets lyst til at blive ydre reguleret af hele familien. Nu skal barnet lære at indordne sig under alders- og kønshierarkierne. Og da alt fungerer autoritært, foregår adfærdsreguleringen også autoritær. Det vil sige, at adfærden primært reguleres gennem trusler, psykisk afstraffelse og vold.
Dermed lærer børnene hurtigt at gøre som der bliver sagt. Dette bevirker at de ikke får lært at tale i dialog form, at stille spørgsmål til ting de ikke forstår at være kritiske og nysgerrige, at diskutere med sine forældre og søskende osv. Således bliver reflektionsevnerne heller ikke styrket på samme måde, som de vil blive, i et demokratisk samarbejde med forældrene, hvor fokus her er at selvstændiggøre børnene frem for at afrette dem.
Den autoritære opdragelse giver problemer i Danmark
Den autoritære opdragelse har en række uheldige konsekvenser for børnene, når de skal leve deres liv i Danmark.
Disse konsekvenser bliver tydelige allerede når børnene kommer i dagtilbud. Her kan personalet have svært ved at rumme børnene da de endnu ikke er reguleret i deres adfærd. Det vil sige, at de ”fylder” og er kimen til uro og konflikter med de andre børn.
Undersøgelser viser, at de ikke vestlige børn er bagud i deres udvikling på en række områder. Sammenligner man de ikke-vestlige og de etnisk danske børn i alderen 3-5,5 år. Og kigger på empati, selvregulering og samarbejdsevner, kan man se at i 5,5 årsalderen er de ikke-vestlige børn i gennemsnit over to år bagud de etnisk danske børn. Faktisk har de ikke-vestlige børn i gennemsnit mindre udviklede evner på disse 3 områder, end et etnisk dansk barn på bare tre år.
I skolen bliver den autoritære opdragelse en hæmsko for børnene.
Det ser ikke ud til, at børnene får indhentet disse kompetencer inden de går ud af folkeskolen.
Hvis man kigger på børn fra lande hvor man typisk har et autoritært og hierarkisk familiesystem. Vil det blandt andet sige børn med tyrkisk, pakistansk, irakisk, somalisk, syrisk og palæstinensisk baggrund. Her kan man se, at de i gennemsnit klarer sig dårligere end andre etniske grupper. Dette gælder desværre også efterkommerbørn.
Hvis man ser på folkeskolens afgangsprøve, og sammenligner efterkommerbørnenes karakterer fra de ovenstående lande med de etniske danske, kan man se deres karaktergennemsnit ligger 1,8 under de danske børn. Værst ser det ud med efterkommerdrengene, som i gennemsnit ligger 2 karaktertrin under de danske børns gennemsnit.
Årsagerne hertil kan være mange, men ud fra en kulturforståelse, er det let at finde forklaringer. Den autoritære opdragelse fungerer rigtigt godt, til at klæde børn på, til at fungere i en autoritær og hierarkisk verden hvor familiekollektivet er i centrum. Men i Danmark er sådan en opdragelse uheldig, da børnene ikke får de rette kompetencer til at kunne fungere optimalt i det danske institutions-, skole og uddannelsesmiljø.
Minoritetsbørns udfordringer skyldes ikke kun sociale parametre, traumer og eksilstress
Hele vores system bygger på demokratiske normer, solidariske værdier og samarbejdsformer. Og dem har en gruppe af vores minoritetsbørn ikke tilegnet sig, før de træder ind i vores skole- og uddannelsessystem. Det er derfor rigtig svært for disse børn at forstå læringsformer og social adfærd. F.eks. har man ikke lært at samarbejde, er det rigtigt svært at deltage i et gruppearbejde. Hvis man skal tolke en tekst med ringere analyse- og refleksionsevner, er det svært at gøre det lige så godt som de danske børn. Det kan også være svært at forstå de sociale koder og hvordan man skal opføre sig, hvis man som skolebarn hjemmefra opdrages med tydelige rammer, konsekvenser og straf. Mange forældre vil tillige have en forventning om, at skolen ligeledes sørger for at afrette deres børn.
Vi skal selvfølgelig ikke se bort fra de sociale parametre, traumer og eksilstress som for mange familier også har indflydelse på nogle af de udfordringer børnene møder. Men børnenes opdragelse, er en ikke ubetydelig del af forklaringen, og som er vigtig at forstå hvis vi skal hjælpe børnene til en bedre fremtid.
Fokus på at arbejde med kulturforståelse
Der er stor forskel på, om fagprofessionelle møder børnene med en forforståelse af at børnenes udfordringer er socialt betingede, eller skyldes traumer og eksilstress m.v. i forhold til hvis de fagprofessionelle derudover møder børnenes udfordringer med en kulturforståelse. Ser vi børnenes udfordringer kun som socialt betingede, vil mange fagprofessionelle tænke at det ikke ligger indenfor deres fagområde. En folkeskolelærer skal jo lære barnet at lære, og socialrådgiveren må tage sig af de sociale problematikker, men på den måde får børnene ikke den hjælp ej heller i skolen som de har behov for, for at kunne indlære.
Hvis man møder minoritetsbørnene med en viden om den kultur de kommer fra, om deres opdragelse, vil det være muligt af finde et hav af indsatsområder, løsninger og nye metoder til at hjælpe børnene, der hvor de færdes.
Desværre er mange fagprofessionelle forforståelse, at børnenes udfordringer intet har med deres kulturelle ophav at gøre. Og netop fordi fagprofessionelle ikke ved hvad de ikke ved, kan det være svært at få øje på det der sker lige foran næsen på dem.
Hvis det stod til mig
Hvis det stod til mig, så skulle der i langt højere grad arbejdes ud fra kulturforståelse og en bevidsthed om, på hvilke områder børnene hæmmes af den kulturelle opdragelse. Vi skal med vores kulturforståelsesbriller forstå hvilken baggrund børnene kommer af som det første og dernæst kan vi kigge på familien yderligere udfordringer. Ved at medinddrage den kulturelle forståelse kan de fagprofessionelle dermed naturligt sætte ind med stimuli og læring. Og indsatsen skulle starte i 0-6 årsalderen – jo tidligere jo bedre. Forskning viser, at børns hjerner i 0-3 årsalderen, er som en kæmpe port man kan blive ved at proppe læring ind i. Herefter går det ned af bakke med indlæringsevnen.
Kulturforståelse er heldigvis noget man kan lære, og derfor er opkvalificering og efteruddannelse et nødvendigt skridt på vejen, hvis vi skal hjælpe minoritetsbørnene til at klare sig godt i vort samfund.
Tilmeld dig vores nyhedsbrev.
Artikel af Henrik Kokborg
Specialist i formidling af kulturforståelse til fagprofessionelle
Henrik Kokborg er specialist i formidling af kulturforståelse til fagprofessionelle, omkring de kulturelle og religiøse aspekter af integrationsarbejdet. Henrik beskriver sig selv som integrations nørd, der er optaget af at skabe den bedste integration af de flygtninge og indvandrere som er kommet til Danmark.
Henrik har mere end 20 års erfaring i arbejdet med flygtninge og indvandrere. Henrik har arbejdet med flygtninge og indvandrerfamilier, og unge kriminelle. Både i det pædagogiske- og beskæftigelsesrettede system.
Henrik har i 10 år undervist og rådgivet alle grupper af fagprofessionelle i deres arbejde med med integration af flygtninge og indvandrerfamilier.
For at tilegne sig viden om flygtningenes og indvandres kultur og religion, rejser han 2 gange årligt til forskellige konfliktområder for at studerer den kultur flygtningene har med i bagagen. Han besøger også flygtningelejrene, yder nødhjælp, møder befolkningen i konflikt områderne for ved selvsyn at få indsigt i konflikternes indvirkning.
Desuden har Henrik under krigen i Syrien og Irak rådgivet forældre, hvis børn er draget i krig til fordel for religiøse ekstremistiske grupper .
Når statistisk materiale på integrationsområdet bruges til at udvande problemerne
By Henrik Kokborg Debat
Når statistisk materiale på integrationsområdet bruges til at udvande problemerne Skrevet af: Henrik Kokborg Med jævne mellemrum sættes der via rapporter og analyser, fokus på hvordan det går med integrationen...
Indvandrere i Danmark 2021, så er den her
By Henrik Kokborg Debat
Indvandrere i Danmark 2021   Publikationen fra Danmarks Statistik giver et indblik i, hvordan de mennesker, som er indvandret til Danmark - og deres børn – indgår i samfundet. Den...
Hvorfor skal der undervises i Muhammed-tegningerne?
By Henrik Kokborg Debat
Hvorfor skal der undervises i Muhammed-tegningerne? Skrevet af: Henrik Kokborg Nu har diskussionen om Muhammed-tegningerne skal indrages i folkeskolens undervisning, efterhånden raset noget tid. Så nu syntes jeg det er...
At øge beskæftigelsen blandt indvandrerkvinder kræver Kierkegaard´sk tankegang.
By Henrik Kokborg Debat
På denne temadag, går vi i dybden med de udfordringer og problematikker minoritetbørn -og unge ofte slås med, og som har sit udspring i familiens  kulturelle, religiøse forventninger til dem.
Der undervises i familiekultur, ikke-vestlig børneopdragelse, ære og skam, identitets splittelse, dobbeltliv og social kontrol, kriminalitet og ekstremisme og radikalisering.
Med fokus på forebyggelse gives der bud på, hvordan fagpersoner fremadrettet, og bedst muligt støtter børnene/de unge og deres familier til bedre trivsel, inklusion og integration i skolegangen, udd. systemet samt i fritiden.
Har folkeskolen givet op overfor udsatte minoritetsbørn?
By Henrik Kokborg Debat
På denne temadag, går vi i dybden med de udfordringer og problematikker minoritetbørn -og unge ofte slås med, og som har sit udspring i familiens  kulturelle, religiøse forventninger til dem.
Der undervises i familiekultur, ikke-vestlig børneopdragelse, ære og skam, identitets splittelse, dobbeltliv og social kontrol, kriminalitet og ekstremisme og radikalisering.
Med fokus på forebyggelse gives der bud på, hvordan fagpersoner fremadrettet, og bedst muligt støtter børnene/de unge og deres familier til bedre trivsel, inklusion og integration i skolegangen, udd. systemet samt i fritiden.
Hvorfor gik det galt i Afghanistan og hvad sker der nu?
By Henrik Kokborg Foredrag
Foredrag til højskoler, gymnasier, uddannelser og foreninger. Hvorfor gik det galt i Afghanistan og hvad sker der nu? Imens vi i medierne kan følge de tragiske begivenheder der udspiller sig...
Flygtninge og indvandrere i Danmark, skal ikke behandles som ofre
By Henrik Kokborg Debat
Af Henrik Kokborg, Integrationsinfo.dk Flygtninge og indvandrere skal ikke behandles som ofre, men som vindere Flygtninge, indvandrere samt efterkommer mødes ofte med uvidenhed eller berøringsangst fra dem, som...
By Henrik Kokborg Debat
Kursuskatalog Vi tilbyder kurser i hele Danmark To gange årligt sender vi vores kursuskatalog ud. Heri kan du orienterer dig om hvilke specialiserede kurser vi afholder. Nogle af vores kurser...
Politikere kan ikke løse integrationsudfordringerne – det kan de fagprofessionelle
By Henrik Kokborg Debat
Af Henrik Kokborg Politikere kan ikke løse integrationsudfordringerne – det kan de fagprofessionelle For mig at se, kan politikerne ikke løse integrationsudfordringerne ved at føre kampen om vælgerne via deres...
Indvandrere i Danmark 2020, så er den her
By Henrik Kokborg Debat
De nyeste statistikker fra Danmarks Statistik,  på flygtninge indvandreområdet udkommet. Indvandrere i Danmark 2020. Publikationen giver et indblik i, hvordan…
Tilmeld dig vores nyhedsbrev
Om vores arbejde med integration
Integrationsinfo er primært en videns og undervisningsvirksomhed, der har en specialiseret integrationsviden om flygtninge, indvandrere og efterkommere. Integrationsinfo kan også hyres til oplæg, foredrag, konsulentbistand, sagssupervision m.v. Du kan finde nogle af vores kurser som online kurser på Fagklog.dk
Hvilke flygtninge og indvandrere er vores undervisning rettet mod?
Her kan du læse om vores forskellige kurser, der er målrettet alle faggrupper. Kurserne har alle til formål at klæde de fagprofessionelle på til at arbejde med kulturforståelse i arbejdet med flygtninge, indvandrere og efterkommere. Hvem af vores flygtninge og indvandrere vore undervisning og rådgivning omhandler, kan du læse mere om her
Se vores specialiserede kurser her
More posts by Henrik Kokborg
Telefon +45 4233 0966
Telefon +45 4231 4463
Specialiserede kurser og oplæg
Her kan du læse nærmere om Integrationsinfo’s andre ydelser