da en da nl ca da da it es da da da da da da da da da da da da da en nb it fr da da hu da da da en en da da de da da da da da da da da da da da da da nl da en da da es nl da
Er vi klar til konsekvenserne, hvis det danske sprog lider en ’digital død’? | Alexandra Instituttet
22.2.2022 16:13:42 CET | Alexandra Instituttet
Udviklingen inden for sprogteknologi (Natural Language Processing) går stærkt, og i fremtiden vil vores kommunikation med computere og behandlingen af vores sprogdata ændre måden, vi interagerer på. Problemet er bare, at alt det primært foregår på engelsk...
Artikel af Anders Jess Pedersen, AI specialist ved Alexandra Instituttet
Forleden formåede min fætters børn – som endnu ikke kan stave – at downloade Minecraft til deres fars telefon, udelukkende gennem behagelig samtale med Siri. For dem er den stemmestyrede digitale assistent lige så naturlig at bruge, som en google-søgning er blevet for os andre.
Det er blot et ud af mange tegn på, hvor vi er på vej hen. Udviklingen inden for sprogteknologi (Natural Language Processing) går stærkt, og i fremtiden vil vores kommunikation med computere og behandlingen af vores sprogdata ændre, måden vi interagerer på.
Jeg vil som udgangspunkt ikke sætte et skræmmebillede op, for der er så mange gode ting at hente i den udvikling. For at tage ét eksempel, så kan vi se på den danske virksomhed Corti, der har udviklet et program, der kan hjælpe under samtaler med sundhedsvæsnet. Når computeren er opdateret på al den nyeste viden og forskning, som ét menneske umuligt kan have et overblik over, og den samtidig kan holde det op imod med en betydelig samling af patienthistorik , så kan fejldiagnosticeringer sænkes markant.
Problemet er bare, at alt det primært foregår på engelsk. Tech-udviklingen er nogle gange drevet mere af penge end af etik, og derfor er det ikke så mærkeligt, at det er der, vi er. Engelsksprogede værktøjer rammer unægtelig en større målgruppe end værktøjer på dansk, og amerikanske tech-giganter har, skåret over en kam, en mere afslappet tilgang til etik end den gængse danske virksomhed. Det er eksempelvis blevet afsløret, at Apple har lyttet med og transskriberet samtaler, som folk har haft i nærheden af deres mobil, også mens Siri var slået fra. Det har givet Apple værdifulde data til udviklingen af deres sprogmodeller, men for hvilken pris i forhold til vores privatliv?
Så vi har altså en udfordring. Når en service bliver tilpas værdifuld, som når vores sundhedssystem kan garantere en væsentligt forbedret model til diagnosticering, så bliver det uhyre vanskeligt at vælge det fra. Men hvis systemet kun fungerer på engelsk, skal din bedstemor så til at tale engelsk, når hun ringer til sin læge?
Jeg er, sammen med mine kolleger, ved at løse udfordringen, men det er i sandhed en udfordring, når man vil gå ansvarligt til værks. Skal modeller, som den nævnt ovenfor, virke på dansk, så skal den ikke bare virke på rigsdansk, den skal også virke på sønderjysk og på bornholmsk og på københavnsk og på fynsk og på den lokale dialekt på Mandø, hvor der bor lige på den gode side af 30 mennesker. Alt i alt har vi 33 dialekter i Danmark, hvilket ikke umiddelbart synes af meget sammenlignet med eksempelvis Indien, hvor de har langt over 100 forskellige sprog. Men relativt set er der langt flere mennesker, der taler de respektive 100 sprog end der er mennesker der taler de 33 forskellige sprog i Danmark, og derfor har de et større datagrundlag at indsamle på i Indien.
Derudover er det ikke kun dialekter, vi skal være sikre på, er repræsenterede. Børn og voksne, kvinder og mænd, sorte og hvide – vi skal være sikre på, at alle er repræsenteret i dataene, hvis vi vil udvikle modeller på ansvarlig vis. Vi er i gang med at indsamle data, men det kommer til at kræve nogle runder, hvor vi kvalitetssikrer vores modeller ved at blive ved med at teste den på forskellige befolkningsgrupper, indtil den virker for alle.
Det er et langsommeligt men vigtigt arbejde, hvis vi stadig skal være et digitalt foregangsland i fremtiden, og hvis vi stadig skal tale dansk. Det håber vi, at flere i Danmark får øjnene op for, både på Christiansborg, i det offentlige og i landets mange virksomheder, som også kan drage nytte af teknologierne. Jeg hører gerne fra jer, der er interesserede i udviklingen og måske ønsker at få indflydelse på, hvordan vi udvikler NLP på dansk.
Information om Alexandra Instituttet
Åbogade 34 · Rued Langgaards Vej 7
8200 Aarhus N · 2300 København S
+45 70 27 70 12https://alexandra.dk
100 eksperter under ét tag
Alexandra Instituttet hjælper offentlige og private virksomheder med at anvende den nyeste it-forskning og -teknologi. Vores udgangspunkt er samfundsmæssige problemstillinger og behov for at omsætte den nyeste forskning til innovative løsninger.
Hos os finder du stærke kompetencer inden for blandt andet computer graphics, kunstig intelligens, internet of things, big data, cybersikkerhed, interaktionsdesign og smarte produkter.
Vi arbejder i et tværfagligt miljø og er et hold af højtkvalificerede specialister, der hurtigt kan forstå din organisations og dine brugeres problemstillinger.
Følg pressemeddelelser fra Alexandra Instituttet
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Alexandra Instituttet
AR-teknologi træner mejerister fra hele Norden i digital beslutningsstøtte15.9.2022 09:51:21 CEST | Pressemeddelelse
Alexandra Instituttet har i samarbejde med FORCE Technology og Kold College i Odense bygget en digital tvilling af et pasteuriseringsanlæg, som står for varmebehandling i et mejeri. Det gør op med den traditionelle måde at interagere med produktionen. I stedet for at du styrer maskinen via en skærm med knapper, så kan du gå rundt i produktionen i augmented reality og tage status på maskinernes tilstand.
Digitalt værktøj sparer tid og øger kvaliteten hos hjemmeplejefirmaer3.8.2022 14:00:43 CEST | Pressemeddelelse
Manglende overblik og koordinering er blandt de største tidsrøvere for hjemmeplejesektoren. En it-løsning, der er udviklet af Alexandra Instituttet med inddragelse af en række hjemmeservicevirksomheder, gør det langt nemmere at flytte rundt på aftalerne med borgerne. Virksomhederne har dermed kunnet vinke farvel til gule sedler, overtegnede whiteboards og et puslespil af udprintede vagtplaner.
Hvornår er man cybersikker nok?27.5.2022 10:04:28 CEST | Pressemeddelelse
9 danske virksomheder har gjort sig nogle erfaringer, som andre kan lære af.
Vi vil hylde produktionsvirksomheder, der har fremmet bæredygtighed gennem øget digitalisering – er det jer?18.5.2022 13:42:47 CEST | Pressemeddelelse
Vi vil gerne bringe jeres gode historier frem i lyset, så I produktionsvirksomheder, der allerede er godt i gang med digitalisering og bæredygtighed, kan inspirere andre virksomheder. En datadrevet bæredygtig omstilling af produktionsindustrien er ikke bare en nødvendighed, hvis vi skal reducere CO2-udledningen med 70% i 2030, det kan samtidig styrke virksomhedernes vækst og konkurrenceevne. Hvis vi får de gode historier frem i lyset, vil andre tænke ”hvis de kan, så kan jeg også” og dermed spredes ringene i vandet.
Nye og sikre algoritmer skal beskytte vindmøller, energisystemer og vand-netværk mod hackerangreb8.5.2022 07:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Med en samlet bevilling på 11,7 mio. kr., hvoraf de 7,7 mio. kr. kommer fra Innovationsfonden, går Ørsted og Grundfos sammen med Aalborg Universitet (AAU) og Alexandra Instituttet om at udvikle og teste nye og sikre algoritmer, der kan være med til at forbedre beskyttelsen af vand-netværk, vindmøller og andre kritiske energisystemer mod hackerangreb.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Via Ritzau, Ritzaus pressetjeneste
+45 33 30 00 00
Store Kongensgade 14, 1264 København K
© Via Ritzau, Ritzaus pressetjeneste 2022