sv da nb da da nb nb nb nb nb nb nb nb ro nb nb nb da nb nb da da da da da nb sv es sv en en nb en nb fi nb en pl nb nb nb nb nb da nb nb nb nn nb nb nb nb da nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb sv nb da nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb da nb nb nb nb da nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb nb da nn da da da nb nb nb nb nb nb nb nb da nb da nb en nb nb da en da nb en da da nb nb nb nb nb nb en es es nb da es en da da da da da da nb da en da nb da nb da nb pl da fr nb da nb nb sv en nb en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en en en sv id nb da nb nb nb nb nb nb nb nb sv nb it en sv da nn nn nl sv nn sv da nb nb nn nb da nb nb nb nb nb nb nb nn da nb en nb en
peter ulrik magnus hount : presentert av h.g. heggtveit | BORGERSKOLEN
hvem står bak “borgerskolen” ?
enkelthendelser, bedrifter og tragedier i det 18. og 19. århundre
lokal kulturskatt til gode for hele nasjonen
spesielle taler ved spesielle anledninger under 1800-tallet
tidligere tiders beskrivelser av norsk natur og kultur
norske historiske personlige inntrykk, tidsbilleder og tildragelser
nordmænds levnedsbeskrivelser – biografier av nordmenn
harkel johnsen myhrebøe : “oplevelser og erindringer”
personer med spesielle gudgitte gaver
personer som har satt spor langs ulike “grener av det norske tre”
bønder på eidsvoll (eidsvold) (1814)
markante personer blant vår bondebefolkning innen politisk virksomhet utover 1800-tallet
ulike skildringer av den norske bondestand og dens betydning
den økonomiske og industrielle omforming
utfordringer ved adskillelsen fra danmark i 1814
ved overgangen fra det 18. til det 19. århundre
byer (kjøbsteder) og steder (bygder) i gamle norge
gode og viktige taler holdt omkring i vårt land under det 19. århundret
kirker i gamle norge
overgangen fra hedensk til kristen kultur ulike steder i norge
prestegårder i gamle norge
sangens betydning i samfunnet
ideologiske og samfunnsmessige skiller
de(n) religiøse og folkelige vekkelse(r) under 1800-tallet
frikirke-tenkning fra midten av 1800-tallet
kampen for tros- og religionsfrihet
kulturelt “hamskifte” i midten av det nittende århundre
oppstander og grunnleggende stridsspørsmål under unionstiden 1814-1905
politiske omveltninger i norge og norden forøvrig i løpet av det 18. århundret
rasjonalisme – ideologisk og kulturelt
tilbakeblikk på det nittende århundret
ulike syn på overgangen fra det 18. til det 19. århundre
den nasjonale bevegelse i norge
kirkelige skiller i norge
bøker og skriftserier om norske kirkelige skiller og utviklingstrekk på 1800-tallet
kirkelige stridssaker under 1800-tallet
viktige kirkelige forordninger og tidsskiller
bøker om den norske kirke/de nordiske kirker
huspostiller og gammel lesning
lokale kristendomsforhold under 1800-tallet
norske forfattere av bøker om religiøse og kulturelle forhold på 1800-tallet
presteutdanningen ved universitetet i kristiania
salme- og sangbøker benyttet i kirker og forsamlinger
“det overordentlige storthing” høsten 1814
den norske grunnlov av 1814
det umiddelbare forspill til begivenhetene i grunnlovsåret 1814
riksforsamlingen på eidsvold i 1814
politiske, økonomiske og sosiale forhold under 1800-tallet
de politiske tilstander i europa og betydningen for norge
det norsk-danske kongehus under 1700-/1800-tallet
det norsk-svenske kongehus under 1800-tallet
norske kunstnere og forfattere på 1800-tallet
norske politiske rørelser under 1800-tallet
omformingen av norge fra primær- til industri-samfunn
skolevesenets utvikling i norge på 1800-tallet
utvandring til amerika på 1800-tallet
viktige spørgsmål og saker under 1800-tallet
virkninger i norge av revolusjonen i 1830
liberale og liberalistiske ideer
slaveriets opphør/end of slavery
europeisk politisk historie med betydning for norden/skandinavia
norge som del av personalunionen med sverige
norge som del av unionen danmark-norge
viktige historiske milepæler i felles skandinavisk/nordisk historie
gamle ord og uttrykk benyttet.
“at falde med døren ind i huset”
“liggendefæ” – eller “liggendefe”
“som knyttet næve til blaat øie”
ord og uttrykk direkte fra dansk
hvorfor gjengi eldre stoff og tidligere forfattere ?
en del av livsbevegelsen
Hjem » DET NORSKE SAMFUNN » kirkelige skiller i norge » kirkelig rasjonalisme » rasjonalistisk sinnede prester på 1800-tallet » peter ulrik magnus hount » peter ulrik magnus hount : presentert av h.g. heggtveit
peter ulrik magnus hount : presentert av h.g. heggtveit
– i bokverket : “Den norske Kirke i det nittende Aarhundrede. Et Bidrag til dens Historie”. Første Bind. Haugianismens Tid – Første Halvdel. 1796 – 1820. Christiania 1905 – 1911.
– fra s. 486 – 488 :
I Tilslutning til, hvad der allerede tidligere er meddelt herom, og for gjennem Typer og Karakteristsike Personer at give et saavidt mulig tro og alsidigt Billede af Tiden, vil vi forsøge at levere en Række Skildringer af rationalistiske Prester af forskjellig Farve, Art og Værd, spredte rundt om i vort Land.
En af sin Tids betydeligste Geistlige var Peter Ulrik Magnus Hount (Pavels’s Autobiografi. S.29, 183-185; 233; Pavels’s Biografi og Dagbøger. S 357 pg 410-417; Pavels’s Dagbogsoptegnelser. 1815-1816 paa flere Steder; se Registeret: Moe, Tidsskrift for norsk Personalhistorie.I. S. 177-181; Moe, Eidsvolds-Repræsentanter. S. 85-86; Thrap, Bidrag I.S. 276-291; Lampe, Bergens Stifts Biskopper og Prester I. S. 440-441; Bricka, Lexikon. VIII. S.127-128; Halvorsen, Forfatter-Lexikon.II.S. 770-771).
Han blev født 31. Marts 1769 i Ilgens Sogn paa Als, hvor Faderen Jacob Nilsen Hount dengang var Prest. Allerede samme Aar blev denne Sogneprest til Søgne og derfra 1789 forflyttet til Tvet, hvor han døde 5. April 1793.
Sammen med en ældre Broder blev Peter Hount i 1783 sat ind paa Christianssands Cathedralskole, hvor han blev Student 1786 med Laudabilis, dimitteret af den fremragende Skolemand Rektor Søren Monrad; i 1791 tog han theologisk Embedseksamen med Udmærkelse. Som Kandidat laa han sammen med Claus Pavels paa Ehlersens Collegium, hvor de i Fællesskab studerede “Religion og Moral”, veiledede af Tidens rationalistiske Forfattere; Hount, der var en forstandig, tør, prosaisk Natur, interesserede sig hverken for Skjønliteratur eller Theatervæsen og var vistnok i flere Henseender en fuldstændig Modsætning til sin nævnte Ven.
Under 1. Marts 1793 blev Hount ansat som resid. Kapellan til Voss, hvor han særlig tog sig af Fattig- og Skolevæsenet.
Samlivet med Stedets Prester tjente neppe til at afsvække hans udprægede Rationalisme, men snarere til at befæste og udvide den. I et Brev til en Ven af 18. Februar 1797 taler han med øiensynlig Glæde om “Religionen eller, om du vil, Orthodoxien” som “staaende paa Stylter og færdig til at falde, ved det første Stød, saa dens Tolke maa til ubodelig Skade for deres Punge beklage Faarenes rasende Forbindelse” (Lærde Efterretninger 1797. S.92).
Aaret efter fik Voss Besøg af J.N. Brun og Hount maatte prædike. Biskoppen saa straks i ham en Mand af den nye Tid, der ikke faldt i hans Smag. I Hounts Prædiken om, at “Menneskene ledes ved sin Sandselighed til Foragt for Evangeliets Lærdom”, fandt Brun liden Opbyggelse og uklar Orden; han havde en klangfulød Røst, men deklamerede som fra et Katheder.
Efter at have gjort en Tur til Kjøbenhavn for at søge Lægehjælp kom han hjem delvis helbredet, men økonomisk ruineret. Han maatte da se sig om efter et Embede, der baade havde et gunstigt Klima og var bedre aflønnet. Straks søgte han Moss Sognekald, hvortil han blev udnævnt 21. Februar 1800. Biskop Brun skrev paa hans Ansøgning, at “de Videnskaber, som udmærker ham, kunne gjælde mod et Anciennitets-Tillæg af en hel Decade”.
Han var forresten kommen i et spændt Forhold til Haugianerne i sin Menighed, hvorfor man ansaa det ønskeligt, at han blev forflyttet. Men han blev ikke længe i det nye Embede; allerede Aaret efter meldte han sig til et Landskald og blev 27. November 1801 udnævnt som Sogneprest til Bergs Prestegjæld ved Fredrikshald; et Par Aar senere valgtes han til Provst i Nedre Borgesyssel.
Som fuldblods Rationalist betragtede han Mysterierne som noget “dumt sværmerisk Tøi” og gjorde neppe Lykke som Prædikant trods sine store Evner og Kundskaber, da han helt igjennem var forstandsmessig og tør, ofte ligetil snusfornuftig.
Hans Virksomhed gik væsentlig ud paa at danne sine Sognebørn til oplyste og nyttige Medlemmer af Samfundet. Ogsaa paa det nye Sted tog han sig med Iver og Dygtighed af Skolevæsenet og arbeidede med Held paa sin Menigheds materielle Fremgang.
Han grundlagde i 1810 Bergs Prestegjælds Agerdyrknings- og Industriselskab og lagde altid for Dagen et opofrende Fædrelandssind. der ikke mindst kom frem i Krigsaarene. Hans rationalistiske Biskop, F.J. Bech, omtaler ham, 3. December 1807 som “en vigtig Lærer uden Løn i det militær-civile Institut og en vigtig Raadgiver til Institutets Held”.
En frimodig og patriotisk Artikel, som han lod trykke i “Tiden” No. 39 for 1809, vakte Opmærksomhed i høiere Kredse og havde nær voldt ham alvorlige Ubehageligheder; men Regjeringen lod sig nøie med hans formildende Erklæring.
Han blev i 1814 valgt til Medlem af  Rigsforsamlingen paa Eidsvold som 2. Repræsentant for Smaalenenes Amt. Under dette betydningsfulde Møde optraadte han ikke meget; han talte med Varme Jødernes Sag; ved Kongevalget stemte han paa Prins Christian Fredrik, men neppe med videre Begeistring; han indtog idethele ikke nogen udpræget Stilling overfor Muligheden af en Forening med Sverige. Dette kom ham siden tilgode; sammen med Statsraad Carsten Tank overbragte han efter Fredrikstads Kapitulation 4. August 1814 Carl Johans Fredsforslag 3 Dage senere i det norske Hovedkvarter. Herfor fik de begge høre ilde; men de havde paa Grund af Forholdene maaske ikke noget Valg.
Hount udtalte senere, at det var “ham alene, der havde udvirket, at Norges Grundlov vedtoges og anerkjendtes af den svenske Konge” (Pavels’s Biografi og Dagbøger. S. 278) og kaldte denne “Ambassade” for sit Livs bedste Handling.
Sikkert er det, at han fra nu af stod høit i Gunst hos Carl Johan.
— Hount var ogsaa valgt til Repræsentant for samme Amt paa det overordentlige Storthing 1814 og i 1815-1816; men han døde allerede efter et kort Sygeleie 17. Juli 1815; hans Læge, Professor Michael Skjelderup, mente “at Sindsbekymring var Sygdommens første Aarsag”.
Biskop Chr. Sørensen i Christiania troede, at Ærgrelse var den egentlige Oprindelse til, at han fik en saa brat Ende, da Hount var “overvættes stolt og irritabel“.
Efterretningen om hans plutselige og uventede Bortgang vakte stor og almindelig Deltagelse. Der blev sørget rigelig for hans Efterladte.
Pavels skriver 9. Mai 1816 : “Tank fortalte mig, at Kronprinsen (Carl Johan) paa hans Forbøn har skjænket Provstinde Hount (jeg tror) 7000 Rdl. engang for alle samt tilstaaet hende en aarlig Pension og endelig givet hver af Døtrene 2000 Rdl., som sættes paa Rente og udbetales dem ved deres Giftermaal eller ved Moderens Død. Kronprinsen havde i den Anledning udladt sig med, at han gjerne vilde give de betydeligste Summer for at kunne kalde Hount tilbage til Livet. Jeg vilde ikke give en Rigsbankdaler; thi jeg tror, han døde i den allerbeleiligste Tid baade for sig selv og sit Fædreland” (Pavels’s Dagbogsoptegnelser 1815-1816. S. 434-435).
Han var 7. Januar 1815 bleven geistligt Medlem af Nordstjerneordenen “for sit Fædrelandssind og sine Fortjenester som Formand for Bergs Agerdyrknings- og Industriselskab”.
— Hount blev 27. August 1795 gift med Ollegard Margrethe Jersin, født 1769, død i Christiania 9. December 1829, Datter af Sogneprest paa Voss, Jacob Christian Jersin og dennes første Hustru Elsebe Lem.
ideologiske og samfunnsmessige skiller
kirkelige skiller i norge
rasjonalistisk sinnede prester på 1800-tallet
presten j.h.berg på kongsberg
presten dybdahl i øyer og trette
peter ulrik magnus hount
peter ulrik magnus hount : presentert av h.g. heggtveit
peter hount : presentert i dansk biografisk lexikon
jens sørensen holst : presentert av h.g. heggtveit
niels windfeld : presentert av h.g. heggtveit
august peter top : presentert av h.g. heggtveit
laurentius andreas oftedahl : presentert av h.g. heggtveit
georg burchard jersin : presentert av h.g. heggtveit
cornelius thomas rønnau : presentert i dansk biografisk lexikon
den kirkelige rasjonalismens grobunn
rasjonalistisk sinnede biskoper på 1800-tallet
viktige kirkelige forordninger og tidsskiller
bøker og skriftserier om norske kirkelige skiller og utviklingstrekk på 1800-tallet
kirkelige stridssaker under 1800-tallet
politiske, økonomiske og sosiale forhold under 1800-tallet
den økonomiske og industrielle omforming
Design/utvikling: Satrya / birkeland web
© Copyright 2022 BORGERSKOLEN