da da da da sv it tr de da da da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en de de fr da da da da da da en en da tr da da de en it en da fr de da da da da da da pt da en da da da da en da da da da da en da da da da da da da da da en da da da da da da de en da da da da da da en da da da en da da en en en en en en en en en en en da en en en en en en en en en en en en en en en en en en nl da sv it da de de da sv da da da da da da fi en da da nn en de en fr en de en en en en da en da en en en en es en en es da da en da da
Parkinsonisme - information til sundhedsfaglige - Medicin.dk
Levodopa, decarboxylasehæmmer og COMT-hæmmer i kombination
Karen Østergaard (Forfatter), Dansk Neurologisk Selskab
Tove Henriksen (Referent), Dansk Selskab for Bevægeforstyrrelser
Indledning | Bivirkninger | Behandlingsvejledning | Patienter under 70 år | Patienter over 70 år | Præparatvalg | Referencer
Parkinsonisme er et syndrom karakteriseret ved fire kardinalsymptomer:
hypo- og bradykinesi (reducerede og langsomme bevægelser)
rigiditet (tonusøgning i musklerne ved passive bevægelser)
postural instabilitet (kompromitteret gang og kompromitteret balancereflekser).
For at stille diagnosen Idiopatisk Parkinsons Sygdom (IPS) kræves tilstedeværelse af bradykinesi og efter de nyeste kriterier rigiditet eller hviletremor eller begge dele (812). Postural instabilitet viser sig først år senere i forløbet ved IPS. Er postural instabilitet til stede fra starten, må man overveje anden diagnose, herunder en af de "atypiske" parkinsonlidelser som Multipel-System-Atrofi (MSA), Progressiv Supranukleær Parese (PSP) og Cortiko-Basal-Syndrom (CBS).
Parkinsons sygdom skyldes tab af dopaminproducerende nerveceller i hjernestammen, inklusiv disse nervecellers axoner og terminaler i putamen og caudatus. De præsynaptiske dopaminerge nerveceller stimulerer de postsynaptiske GABA-erge nerveceller i putamen og caudatus. Disse postsynaptiske GABAerge projektionsneuroner udtrykker dopamin D1- og dopamin D2-receptorer og er sæde for dopamin-effekten.
Prævalensen for IPS angives meget forskelligt i den internationale litteratur. I Europa varierer prævalensen mellem 108-257/100.000 og incidensen mellem 11-19/100.000/år (5493).
I en nylig opgørelse foretaget af Parkinsonforeningen i Danmark har de praktiserende neurologer og neurologiske afdelinger estimeret, at de følger henholdsvis ca. 5.000 og 7.000 med diagnosen Parkinsons sygdom. Der er taget hensyn til overlap (www.parkinson.dk).
tab af dopaminerge neuroner i substantia nigra (præsynaptisk parkinsonisme). Ses ved IPS inkl. hereditære former som udgør ca. 5 % af alle former for IPS, efter virusinfektion (postencefalitisk parkinsonisme) og efter toksisk påvirkning af cellerne fx efter indtagelse af syntetiske morfika kontamineret med MPTP (1-methyl-4-phenyl-1,2,3,6-tetrahydropyridin), som er neurotoksisk. Den kemiske lighed mellem MPTP og visse pesticider har givet anledning til hypoteser vedrørende sprøjtemidlers toksiske betydning,
tab af både dopaminerge præsynaptiske nigraneuroner og postsynaptiske GABAerge projektionsneuroner i striatum (præ- og postsynaptisk parkinsonisme) ses ved de "atypiske" parkinsonsygdomme, MSA, PSP og CBS. Tabet af de postsynaptiske receptorceller, som udtrykker dopamin D1- og D2-receptorer forklarer, hvorfor den sædvanlige parkinsonmedicin fra starten, eller efter nogen tids behandling kun har ringe eller ingen effekt ved disse lidelser. Demens med Lewy bodies (DLB) klassificeres også ofte som atypisk parkinsonsygdom. Der er tab af dopaminerge neuroner og i starten af sygdommen ofte effekt af levodopabehandling på de motoriske symptomer. Grundet demens bør levodopa administreres med forsigtighed i små doser for ikke at provokere psykotiske symptomer
tab af postsynaptiske GABAerge receptorceller i striatum (postsynaptisk parkinsonisme). Ses ved kronisk manganforgiftning og ved følger af svær CO-forgiftning (813)
medikamentel dopaminreceptorblokade (postsynaptisk parkinsonisme). Ses under behandling med antipsykotika eller andre D2-receptorblokerende medikamina herunder metoclopramid. Ved seponering af antipsykotika er tilstanden ofte reversibel over 6-18 måneder.
En relativ hyperfunktion af kolinerge synapser i striatum ved parkinsonisme skønnes at være en mindre betydningsfuld faktor ved IPS. Den relative kolinerge hyperfunktion er dog særlig udtalt ved det medikamentelt udløste syndrom, og farmaka med central antikolinerg virkning har derfor en bedre afdæmpende virkning på medikamentel parkinsonisme (såkaldte ekstrapyramidale bivirkninger ved antipsykotikabehandling) end på parkinsonisme af andre årsager.
Se de enkelte præparater. Flere studier har peget på en øget risiko for hudkræft i form af malign melanom og non-melanom hos patienter med idiopatisk Parkinsons sygdom.
Der findes ikke belæg for, at den øgede risiko skyldes behandling med levodopa eller andre antiparkinsonmidler (2656).
Patienter under 70 år
Hos patienter under 70 år kan behandlingen indledes med MAO-B hæmmer eller non-ergot deriveret dopaminagonist. Effekten af MAO-B hæmmere er beskeden i monoterapi og må ofte suppleres med non-ergot deriveret dopaminagonist efter måneders behandling. MAO-B hæmmere kan også anvendes som adjuvans til dopaminagonister og levodopa i hele sygdomsforløbet.
Indtræder betydende søvnanfald eller impulskontrol-relaterede bivirkninger (se nedenfor) må behandlingen undertiden erstattes med levodopa. Behandling med levodopa alene udelukker dog ikke helt risikoen for impulskontrol sygdom, og 3-4 % af patienter behandlet med levodopa udvikler dopaminergt dysreguleringssyndrom, som er kendetegnet ved et stigende krav fra patienten om øget medicinering, som ikke er begrundet i sygdomsprogression. Det betegnes også levodopaafhængighed.
Efter ca. 2-4 år er behandlingen med dopaminagonister under alle omstændigheder utilstrækkelig og må suppleres med levodopa. Optræder der wearing-off-symptomer, kan behandlingen suppleres med en COMT-hæmmer, som forlænger levodopas virkningsvarighed.
Non-ergot deriverede dopaminagonister anbefales før levodopa behandling hos patienter under 70 år af flg. grunde:
Dopaminagonister har længere halveringstid og dermed en længere virkningsvarighed end levodopa, hvilket formentlig er medvirkende til, at man kan udskyde tidspunktet for motoriske komplikationer ved at starte behandling med dopaminagonister.
Grundet hyppigere forekomst af kardial valvulær fibrose ved behandling med de ergot-deriverede dopaminagonister anbefales non-ergotderiverede dopaminagonister som førstevalg.
Dopaminagonister er ofte tilstrækkeligt effektive i sygdommens første år. Men i det årelange behandlingsforløb kan patienterne ikke undvære det mere effektive levodopa.
Når tillæg af levodopa bliver nødvendig, opnås en betydelig levodopabesparende effekt i kombination med dopaminagonister.
Undertiden vil bivirkninger til dopaminagonister, bl.a. i form af uvarslede søvnanfald og impulskontrol sygdom (1615), nødvendiggøre reduktion af dosis eller seponering med erstatning af dopaminagonister med levodopa på trods af risiko for tidligere udvikling af motoriske komplikationer. Grundet risiko for abstinenssymptomer (dopamine withdrawal syndrome, DAWS) skal udtrapning så vidt muligt foretages gradvis.
For skift mellem dopaminagonister, se Tabel 1.
Patienter over 70 år
Levodopa anbefales af flg. grunde som førstevalg hos ældre over 70 år og/eller patienter med betydende kognitive forstyrrelser:
ældre udvikler sjældnere end yngre parkinsonpatienter motoriske komplikationer
hyppigere bivirkninger ved behandling med dopaminagonister
ældre patienter uden kognitive forstyrrelser kan godt behandles med dopaminagonister i kombination med levodopa, forudsat man er meget opmærksom på evt. bivirkninger.
Optræder der wearing-off-symptomer, kan behandlingen suppleres med en COMT-hæmmer, som forlænger levodopas virkningsvarighed.
Behandlingen kan også suppleres med en MAO-B-hæmmer, men især hos ældre bør man være meget opmærksom på bivirkninger.
Desuden har studier vist, at patientens køn også kan have betydning for behandlingen (5492).
Til patienter under 70 år er de non-ergotderiverede dopaminagonister pramipexol, ropinirol og rotigotin (plaster behandling) førstevalgspræparater - det er prisen og administrationsform, som afgør, hvilket der vælges. Til patienter over 70 år anbefales levodopa som førstevalg.
5493. Balestrino R, Schapira AHV. Parkinson disease. Eur J Neurol. 2020; 27(1):27-42, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/31631455/ (Lokaliseret 9. marts 2022)
4674. Fox SH, Katzenschlager R, Lim SY et al. International Parkinson and movement disorder society evidence-based medicine review: Update on treatments for te motor symptoms of Parkinson's disease. Mov Disord. 2018; 33:1248-66, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29570866 (Lokaliseret 3. marts 2022)
4675. Höglinger GU, Respondek G, Stamelou M et al. Clinical diagnosis of progressive supranuclear palsy: Te movement disorder society criteria. Mov Disord. 2017; 32:853-64, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/28467028 (Lokaliseret 3. marts 2022)
3545. Postuma RB, Berg D, Stern M et al. MDS clinical diagnostic criteria for Parkinson's disease. Mov Disord. 2015; 30(12):1591-599, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26474316 (Lokaliseret 22. februar 2022)
5492. Kumagai T, Nagayama H, Ota T et al. Sex differences in te pharmacokinetics of levodopa in elderly patients with Parkinson disease. Clin Neuropharmacol. 2014; 37(6):173-6, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/25384078/ (Lokaliseret 9. marts 2022)
1121. Agerbo S, Bakke M, Bode M et al. Parkinsons sygdom. Klinisk vejledning. Dansk Selskab for Bevægeforstyrrelser. 2011; 2. udgave, https://neuro.dk/wordpress/wp-content/uploads/2012/09/Parkinsons_sygdom_Klinisk_Vejledning_2011.pdf (Lokaliseret 10. december 2021)
1615. Weintraub D, Koester J, Potenza MN et al. Impulse control disorders in Parkinson disease: a cross-sectional study of 3090 patients. Arch Neurol. 2010; 67(5):589-95, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/20457959/ (Lokaliseret 15. december 2021)
2927. Ferreira JJ, Neutel D, Mestre T et al. Skin cancer and Parkinson's disease. Mov Disord. 2010; 25(2):139-48, http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20063399 (Lokaliseret 18. februar 2022)
4676. Köllensperger M, Geser F, Ndayisaba JP et al. Presentation, diagnosis, and management of multiple system atrophy in Europe: final analysis of te European multiple system atrophy registry. Mov Disord. 2010; 25:2604-12, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20922810 (Lokaliseret 3. marts 2022)
2656. Olsen JH, Tangerud K, Wermuth L et al. Treatment with levodopa and risk for malignant melanoma. Mov Disord. 2007; 22(9):1252-7, http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/17534943 (Lokaliseret 16. februar 2022)
813. Cersosimo MG, Koller WC. Te diagnosis of manganese-induced parkinsonism. Neurotoxicology. 2006; 27(3):340-6, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/16325915/ (Lokaliseret 7. december 2021)
814. Braak H, Ghebremedhin E, Rüb U et al. Stages in te development of Parkinson's disease-related pathology. Cell Tissue Res. 2004; 318(1):121-34, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/15338272/ (Lokaliseret 7. december 2021)
818. Block G, Liss C, Reines S et al. Comparison of immediate-release and controlled release carbidopa/levodopa in Parkinson's disease. A multicenter 5-year study. Te CR First Study Group. Eur Neurol. 1997; 37(1):23-7, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/9018028/ (Lokaliseret 7. december 2021)
812. Hughes AJ, Daniel SE, Kilford L et al. Accuracy of clinical diagnosis of idiopathic Parkinsons´s disease: a clinico-pathological study of 100 cases. J Neurol Neurosurg Psychiatry. 1992; 55(3):181-4, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/1564476/ (Lokaliseret 7. december 2021)
Om medicin.dk - professionel
39 27 44 88
Om medicin.dk – professionel
Medicin.dk – professionel er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø