da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da de da da en da en da da da da da en da da da da da en es da da da da da da da da en sv da en da da da en fr da da da en da da en da en da en da da da da da en da da da da da en da da de de da en da da da da en da en da nb da fr da en da en da en da da da en da en da en da en da da da da da da da en da en da en da da en da da da en da da da da da it fr fr fr nb es hbs_lat en fr de ceb en fr fr nb de de fr en en ca ca en fr en de ceb en en en eo de fr it fr de de fi cs fr pt it en fr fr el sv eo de en pt en en eo fr nb de it da da da da it fr es hbs_lat ca fa fr pt ru it da da da ca fr fr fr hbs_lat da da da da it it eu pl pl tl fr fr fr en pl war en da da da fr eu it fr de sv de eu it da da da fr tr fr da da da de en en en da da da pt en en de es da da da pt sv fr hbs_lat pt ca ca da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Prævention - Find information på Medicin.dk
Sex er dejligt, men kan desværre overføre kønssygdomme. Hvordan undgår du at blive smittet? Og ikke mindst smitte andre?
Læs mere om Tema om kønssygdomme
pro.medicin.dk i afsnittet Hormonale kontraceptiva, tabel 1 og 2.
Prævention (svangerskabsforbyggelse, kontraception) er anvendelse af metoder eller medicin til at forhindre graviditet.
Alle præventionsmetoder går ud på at forhindre æg og sædceller i at mødes. Det kan gøres på forskellige måder:
Ved at opstille en mekanisk barriere for æg og sædceller, som det gøres ved anvendelse af kondom, pessar eller ved mandlig eller kvindelig sterilisation.
Ved at stoppe ægløsningen, som det gøres med mange hormonale metoder (p-piller, p-ring, p-plaster, p-stav, højdosis minipiller og depot injektion).
Ved at ændre sekretet ved livmoderhalsen og slimhinden i livmoderen, så sædcellerne har vanskeligt ved at trænge "levende" igennem. Eller at slimhinden i livmoderen bliver "uimodtagelig" for et befrugtet æg (det gøres kemisk med kobberspiral, hormonelt med hormonspiral eller lav-dosis minipiller).
Ved at sædcellerne aldrig "når frem", som det sker ved afbrudt samleje (verdens mest udbredte metode, som er meget lidt effektiv).
Ved at "time" samlejer til "sikre perioder", så tidspunktet fra to dage før til 3 dage efter ægløsning undgås (det tidsrum, hvor man lettest bliver gravid). Ægløsningstidspunktet bestemmes enten ved måling af morgentemperatur hos kvinden, fastlæggelse af ægløsningstidspunktet ud fra tidspunktet for menstruation, eller ved anvendelse af "ægløsnings-stiks", hvor man ved undersøgelse af urin fastlægger tidspunkt for ægløsning. Alle meget usikre metoder.
Kondom, som er det eneste præventionsmiddel, der findes til mænd. Det beskytter både mod graviditet og kønssygdomme, fx klamydia og gonoré. Kondomet forhindrer, at sæden kommer ind i skeden, og hvis manden har kondomet på under hele samlejet, er metoden ret sikker.
Creme og skum er sæddræbende midler, som har en usikker virkning. Midlerne bliver mere sikre, hvis de bruges sammen med kondom eller pessar.
P-piller indeholder en blanding af to syntetiske hormoner (et østrogen og et gestagen), der ligner de naturligt forekommende kvindelige kønshormoner. P-piller stopper ægløsningen og påvirker slimen i livmoderhalsen, så sædcellerne ikke kan trænge ind i livmoderen. Derudover ændrer de slimhinden i selve livmoderen, så et befrugtet æg har svært ved at sætte sig fast. P-piller tages almindeligvis dagligt i 21 dage, herefter holdes en pause på 7 dage, hvor der opstår en menstruationslignende blødning. Fordelen er den høje sikkerhed mod graviditet. Ulempen er, at man ikke er beskyttet mod kønssygdomme og hiv. Inden du begynder med p-piller, skal lægen sikre sig, at du kan tåle at få p-piller.
P-plaster indeholder samme typer hormoner som p-piller. Plastret påsættes én gang om ugen i tre uger. Herefter holdes pause i én uge, hvor en menstruationslignende blødning opstår, nøjagtigt som under p-pillepausen.
P-ring (vaginalindlæg) indeholder samme typer hormoner som p-piller. Midlet er udformet som en lille plastikring, der sættes op i skeden. Efter tre uger tages ringen ud, og der holdes pause i én uge, hvor menstruationslignende blødning opstår, nøjagtigt som under p-pillepausen.
Både p-piller, p-plaster og p-ring kan bruges uden pause, hvis du ikke ønsker blødning.
Mini-piller indeholder et hormon, der minder om det kvindelige kønshormon, progesteron. Mini-piller påvirker dels slimhinden, så et befrugtet æg ikke kan sætte sig fast, dels gør de slimet i livmoderhalsen sejt, så sædcellerne ikke kan trænge igennem. Højdosis mini-piller forhindrer også ægløsning. Disse mini-piller er lige så sikre som p-piller, og de egner sig især til de kvinder, der ikke kan tåle p-piller, fx kvinder med forhøjet blodtryk og rygere over 35 år. Minipiller skal tages hver dag uden pause. Blødninger kommer uden fast mønster - en ud af fem kvinder, der tager minipiller, bløder slet ikke.
Præventionsstav er en stav (4 cm lang og 2 mm tyk), der indeholder et hormon, som minder om det kvindelige kønshormon, progesteron. Den bliver sat ind i underhuden på indersiden af overarmen. Staven afgiver langsomt hormonet, som hæmmer ægløsningen og gør slimet i livmoderhalsen sejt, så sædcellerne ikke kan trænge igennem. En præventionsstav kan holde i tre år, før den skal skiftes. En præventionsstav er den mest sikre præventionsform, der findes, fordi du ikke kan glemme en dosis eller på anden måde komme til at anvende midlet forkert, sådan som det er tilfældet ved de øvrige præventionsformer.
Indsprøjtning (P-sprøjte) Et hormon, der minder om det kvindelige kønshormon progesteron (gestagen), indsprøjtes som depot under huden. Metoden virker på samme måde som præventionsstaven. Sprøjten skal gives hver tredje måned
Hormonspiral findes i to udgaver, som begge indeholder det kvindelige kønshormon progesteron (gestagen) i en lille dosis, som afgives lokalt og påvirker slimen i livmoderhalsen, så sædcellerne ikke kan trænge ind i livmoderen. Derudover ændres slimhinden i selve livmoderen, så det befrugtede æg har svært ved at sætte sig fast. Den traditionelle hormonspiral indeholder hormon til 5 år og har ud over virkningen som svangerskabsforebyggelse også en glimrende effekt på kraftige blødninger og menstruationssmerter. Der findes 2 typer minispiraler, som er mindre end den traditionelle hormonspiral og indeholder lidt mindre hormon. De har en anvendelsestid på henholdsvis 3 og 5 år, afhængigt af hormonindhold, og har også en gavnlig, dog lidt mindre effekt på blødning og menstruationssmerter.
Spiralen sættes op i livmoderen og virker dels ved at ændre slimhinden i livmoderen, så et befrugtet æg har svært ved at sætte sig fast, dels ved at påvirke sædcellerne, så de ikke kan befrugte ægget så nemt. Den havde tidligere form som en spiral - deraf kommer navnet - men i dag er den som regel T-formet. Spiralen er lavet af plastic med kobber viklet om for at forhøje virkningen. En spiral kan afhængig af type sidde i 5 - 10 år, før den skal skiftes. Kobberspiraler er ikke registreret som lægemidler og er derfor ikke med i medicin.dk.
Fortrydelsespiller (nødprævention, postcoital antikonception)
Fortrydelsespiller findes i to udgaver. Den mest anvendte indeholder det samme hormon som i minipiller(gestagen) - blot i en højere dosis. Det skal indtages 12 - 72 timer (op til 3 dage) efter, du har haft ubeskyttede samleje, og metoden virker kun i 85 % af tilfældene. Desuden findes et præparat, som indeholder stoffet ulipristalacetat. Midlet kan anvendes ind til 5 dage efter, du har haft ubeskyttede samleje, og virker i ca. 90 % af tilfældene.
Begge former for nødprævention er i håndkøb. Nødprævention skal (som navnet siger) kun bruges i akut opståede nødsituation og erstatter ikke andre forebyggende metoder. Det anbefales at lave en graviditetstest ca. 3 uger efter brug af nødprævention.
Sterilisation består i, at mandens sædledere eller kvindens æggeledere bliver skåret over eller afklemmes. Det er en meget effektiv metode, men bør kun benyttes, hvis du er sikker på, at du ikke skal have flere børn. Du kan anmode om sterilisation fra du er 18 år. Hos 18 til 25-årige er der en obligatorisk betænkningsperiode på 6 måneder.
Sikre perioder eller afbrudt samleje
Begge disse metoder er meget usikre at bruge som præventionsmiddel. Hvis du vil have stor sikkerhed, skal du derfor bruge nogle af de andre metoder.
Spiral, p-stav, p-piller, p-ring og p-plaster hører til de mest sikre metoder - afbrudt samleje er en af de mest usikre.
I praksis er de metoder, hvor brugeren ikke skal huske metoden - det vil sige spiral og p-stav, de mest sikre. Undersøgelser, der sammenligner sikkerheden ved præventionsmetoder har vist, at disse metoder - også kaldet LARC (Long Acting Reversible Contraceptives) - har en 20 % højere effektivitet end de øvrige metoder.
Alle kvinder kan bruge pessar, og alle mænd kan bruge kondom. De fleste kvinder kan tåle p-piller og minipiller. Spiral kan de fleste også bruge, og med minispiralerne er metoden blevet meget udbredt også hos kvinder, der ikke tidligere har født.
Hvis der anvendes en metode, hvor du ikke får menstruation, så er der andre tegn på, at graviditet kan være opstået, fx træthed, kvalme, hyppig vandladning og brystspændinger.
Ved mistanke om graviditet
Hvis menstruationen ikke kommer som forventet, skal du gennem en graviditetstest, som kan foretages hos egen læge eller ved at købe testen på apoteket. Undersøgelse for graviditet foregår ved en  urinprøve, og svaret får du efter nogle minutter. En graviditetsprøve bliver positiv kort tid efter det tidspunkt, hvor du skulle have haft menstruation.
Hvordan forhindrer hormonmidler en graviditet?
Hormonmidler hare flere virkningsmekanismer:
Livmoderhalsens slim ændres, så sædcellerne ikke kan trænge igennem
Livmoderslimhinden ændres, så det befrugtede æg ikke kan sætte sig fast.
Der findes flere slags hormonmidler mod graviditet:
Kombinationsmidler, der indeholder hormonerne østrogen og gestagen, fx p-piller, p-ring eller hormonplaster.
Midler, der kun indeholder hormonet gestagen (minipiller).
Hormonspiral, der afgiver hormonet gestagen.
P-stav, som afgiver hormonet gestagen.
Midler, som indeholder både østrogen og gestagen
Kombinationsmidler er meget effektive, da de gør brug af alle de tre mekanismer, som er nævnt ovenfor.
Midlerne deles op i de monofasiske med en konstant hormonpåvirkning gennem hele cyklus og de flerfasiske med varierende hormonniveau gennem cyklus.
Monofasemidlerne findes som tabletter, depotplastre eller vaginalindlæg (ring). Flerfasemidler findes kun som tabletter.
Vaginalindlæg (P-ring) er en lille plastikring, som sættes direkte ind i skeden. Her udskiller den hormoner, som har samme virkning som p-piller. P-ring er meget sikker og enkel at bruge.
Kombinationsmidlerne inddeles i 3 forskellige generationer alt efter hvilken gestagentype, præparaterne indeholder:
2. generation indeholder levonorgestrel og norgestimat.
3. generation indeholder desogestrel, gestoden og etonogestrel (p-ring).
4. generation indeholder drospirenon.
Ikke klassificeret: norethisteron og dienogest.
Få kvinder får bivirkninger ved brug af p-piller, og ofte går bivirkningerne over, hvis man skifter til et andet præparat. Risikoen for blodprop er meget lille og mindst for 2. generations p-piller.
Hormonsammensætningen i monofasepræparater og flerfasepræparater er vist på pro.medicin.dk i afsnittet Hormonale kontraceptiva, tabel 1 og 2.
Hormonmidler, som kun indeholder gestagen (minipiller)
Minipiller indeholder kun hormonet gestagen. Der findes 2 typer - en lavdosis og en højdosis pille. Behandling med gestagen gør slimhinden i livmoderen tyndere, så den ikke tager imod et befrugtet æg, det ændrer slimen i livmoderhalsen, så sædceller ikke kan trænge igennem, og det nedsætter antallet af ægløsninger (især højdosis).
Minipiller kan bruges af kvinder, der ikke tåler normale p-piller. De giver en høj sikkerhed, men er ikke helt så sikre som p-piller. De bør tages på samme tidspunkt hver dag.
Behandling med gestagen i højere dosis som tabletter, implantat eller indsprøjtning hver tredje måned virker både ved at blokere ægløsningen og påvirker livmoderhalsens slim.
En hormonspiral indeholder gestagen, som er det samme hormon som findes i minipiller, hvilket giver en meget sikker prævention. Der findes to typer hormonspiraler. Den ene er fortrinsvis til kvinder, der har født, og som både kan gives som prævention og mod langvarige og kraftige blødninger, den kan sidde i op til 5 år. Den anden er kun beregnet som prævention og anbefales også til kvinder, der ikke har født. Den kan sidde i 3 år.
P-stav er en præventionsmetode, hvor en tynd plaststav på størrelse med en tændstik lægges ind under huden på indersiden af den ene overarm. Staven udskiller en lille mængde gestagen, som er tilstrækkelig til at give en sikker prævention. Den dosis, der udskilles, er højest i starten og aftager over tid. Efter 3 år er hormonmængden blevet så lav, at staven bør skiftes.
Risiko og bivirkninger ved brug af hormonmidler mod graviditet
Risikoen for blodpropper ved brug af p-piller er generelt lav.
Hos kvinder i aldersgruppen 15-49 år uden brug af p-piller, er risikoen for en blodprop i venerne i størrelsesordenen 2-3 tilfælde pr. 100.000 kvinder pr. år.
Hos kvinder, der anvender 2. generations p-piller stiger risikoen til 4-6 tilfælde pr. 100.000 kvinder pr. år.
Hos kvinder, der anvender 3. og 4. generations p-piller er risikoen 6-9 tilfælde pr. 100.000 kvinder pr. år.
Risikoen ved anvendelse af p-ring er den samme, som risikoen ved 3. og 4. generations p-piller, da gestagenet i ringen er 3. generation.
Risikoen for blodpropper ved anvendelse af p-plaster er ca. 7 gange højere end risikoen hos ikke-p-pillebrugere.
Da der er forskel i risikoen for at få en blodprop mellem de forskellige slags p-piller, anbefaler Sundhedsstyrelsen altid at starte med en 2. generations p-pille. Samtidig bør man vælge det middel, der har lavest indhold af østrogen.
Kvinder over 35 år som ryger bør ikke bruge p-piller pga. den øgede risiko for blodprop. Det samme gælder kvinder, der tidligere har haft blodprop eller er arvelig belastet pga. høj risiko for blodpropper.
Hos kvinder, der har født, bør kombinationspræparater først begyndes, når amningen er godt i gang og normalt ikke før 6 uger efter fødsel, da disse p-piller kan mindske mælkedannelsen.
Midler som kun indeholder gestagen (minipiller), er særligt egnede under amning, da gestagenet ikke påvirker mælkeproduktionen eller modermælkens sammensætning.
De kan desuden anvendes til kvinder over 35 år, som ryger, og ved andre tilstande, hvor man ikke bør bruge kombinationsmidler. De kan også forsøges, hvis der kommer bivirkninger af kombinationspræparater.
Ulempen ved minipiller er en lidt lavere sikkerhed pga. den manglende blokering af ægløsningen og tendens til uregelmæssige blødninger.
Desuden findes der P-piller til kvinder med akne.
Ved monofasepræparater forstås P-piller, hvor alle tabletterne indeholder samme mængde hormon.
Ved flerfasepræparater forstås P-piller, hvor tabletterne indeholder forskellig mængde hormon i de enkelte faser. Flerfasepræparater kan bestå af enten 2 eller 3 faser i løbet af én menstruationscyklus.
P-piller til kvinder med akne
Minipiller er et hormonmiddel beregnet til at forhindre graviditet.
Indsprøjtning eller placering under huden
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø