da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da nn da da da da da da nb en als da da sv da de da sv en da da da da en da da it sv da da da da da da da da da da da de en da nn da da da da da da da da da da da en da da als da da nb en als da da sv da de da sv en da da da da en da da it sv da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da en sv ca ca nl ja fr eu en fr fr es es en da da da da da en da da en da da da da da da nb da da da da war da da es da da da da nb uk en fr uk fr cs fr fr fr da en en en en vi en fr en en hbs_lat fr fr ca nl oc oc zh da hbs_lat da da da en en da en nl en en da nb pt nb pt nb pt nb pt da it zh it fr it fr it fr war it fr it fr it fr ro oc da it fr it oc it fr it oc da it de it fr de fr it fr es it oc it ca it ca it oc da it oc it oc it oc it fr da en ca en en en en en zh da it ca it fr it de it fr da it fr it oc it fr it ca da da en da nl nl da da nb sv nb sv nb sv nb sv da de fr it en it fr cs fr war it fr it fr it fr it fr da it fr ru fr cs en de fr da it fr sk fr ru fr ru fr es ru fr it fr it fr fr fr da cs fr sk fr ru fr nb fr da en fr en ru en ru en fr da ru fr ru fr ru fr en fr da it fr it fr it fr sl fr da en nn da da da da da als da da da da en en da lt lv en en en en da da fr fr en en ceb en ceb war fr en en en fr en fr da fr fr en en fr en fr es fr en en en fr en fr da fr fr en en fr en fr da fr fr en en fr en fr da fr fr en en fr en fr en da pl fr en en uk en uk da da nn da da da fr da war da da es da da da da fi da da da en en en sv en en en en en fr sv fr da oc oc fr fr fr nb en fr de fr ca ar da nb fr fr fr fr sv en sv en fr fr fr da es ja sv sv en de en sv en de sv fr da fr zh fr fr sv de en en fr fr zh de da de fr sv fr fr en en nb en fr de zh da sv fr fr fr fr fr sv en en fr fr ca da en sv fr en en en en en en sv fr fr da en en fr fr en fr en en sv en de fr da en nb en en en en en en en it nl oc da fr en en de en en en en en fr fr oc de es nb fr fr en en en en en fr fr fr da fr de en sv en en en en en en de fr da en de fr fr en sv en fr en de en it da fr de zh fr fr fr sv fr fr it zh mk da als da de da war da da es da da da da fi da da da en en en sv en en en en en fr sv fr da fr oc nl fr en es en fr fr fr ca ar da en fr fr fr en en en en en fr fr fr da en ja sv sv en en en fr en de sv fr da fr fr fr fr en de en en en fr zh de da de fr sv fr en fr en fr en fr de zh da sv de en fr sv fr sv en en fr fr ca da en sv fr en en en en en en sv fr fr da en en fr fr en fr en en sv en de fr da en nb en en en en en en en it nl oc da fr en en de en en en en en fr fr oc de es nb fr fr en en en en en fr fr fr da fr de en sv en en en en en en de fr da en de fr fr en sv en fr en de en it da fr oc oc fr fr en sv de de it zh mk da da da da da fr fr de de nn nb da da nb da da da fr fr fr fr fr fr da en fr fr en nl nl da ceb en fr ceb fr en da nl fr fr nl fr fr da fr en fr fr en nl da fr fr en fr fr sv da fr nl ru fr fr nl da fr fr fi fr fr nl da fr fr fr fr fr fr da fr fr fr fr fr fr en en en en da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Sådan kommer du med input
Ved driftsplanlægningen fastlægges centrale parametre som den samlede hugst i den 15-årige planperiode, niveauet for nye skovkulturer, plejen af naturarealer, pleje af fortidsminder, omfanget af nye friluftsfaciliteter mv.
I nærværende kapitel er der fokus på rammerne for de næste 15 års hugst og foryngelse. En ramme som indgår i den årlige planlægning på enheden blandt andet i forbindelse med hugstplanlægning og kulturindsats.
Helt overordnet er det målet, at skovdriften sker bæredygtigt – det vil blandt andet sige, at der på lang sigt sikres balance i aldersklassefordelingen, i tilvækst og hugst og at dyrkningsgrundlaget forbedres. Dette sikres gennem Naturstyrelsens generelle retningslinjer og årlig opfølgning. Der sker kontrol af dette som følge af styrelsens certificering i henhold til FSC og PEFC-standarderne.
Kapitlet er opdelt i tre afsnit og kan sammenfattes i følgende:
Grundlag for beregning af vedmasse og hugst:Taksationen viser, at de tidligere højde-vedmasse kurver kan anvendes uændret for bøg. Der er ikke takseret i andre træarter, hvor der tages udgangspunkt i målinger ved den sidste driftsplanlægning for 15 år siden.
Status, tilvækst og hugst: Aldersklassefordelingen for løvtræ viser, at de fleste arealer er ung skov under 39 år etableret som led i skovrejsning, mens der er færre arealer med mellemaldrende og ældre løvskov.  Fordelingen i nåletræ viser en ujævn aldersklassefordeling, hvor aldersklasserne for rødgran 30-49 er stor jævnfør genplantning efter stormfald i 1967 og 1981. Andelen med helt unge arealer er mindre, som følge af praksis om begrænset anlæg af nye nåletræ bevoksninger.
Den planlagte hugst resulterer for alle løvtræarterne i en opsparing i den samlede stående masse. Således går for eksempel bøg fra 208 m3/ha i planperiodens start til 239 m3/ha i planperiodens slutning. I nåletræ mindskes vedmassen fra ca. 40.000 m3 til ca. 39.000 m3. Samlet set øges vedmassen pr. ha fra 147 til 182 m3 pr. ha, svarende til 24 pct. øgning. Den samlede opsparing på enheden skal dog sammenholdes med aldersklassefordelingen ligesom der ikke er korrigeret for arealændringer ved opgørelsen.
Foryngelse og skovudvikling: Med naturnær skovdrift sker udviklingen frem mod den ønskede skovudviklingstype[1] langsommere og mere glidende end i det tidligere renafdriftssystem. Overgangen vil således ske med gradvis træartsskifte over en eller flere trægenerationer. Med de planlagte foryngelser vil 50 % af det skovbevoksede areal have nået sin langsigtede skovudviklingstype efter den kommende 15 årige planperiode. Bøg er den primære træart i de ønskede skovudviklingstyper og indgår derfor i 60 ha af en samlet foryngelse på 106 ha. Udover bøg satses der på eg, ask mv. samt birk hvorimod 1/3 af de ca. 120 hektar gran med tiden vil blive konverteret til nåletræ blandingsbevoksninger, løvtræ eller lysåbne naturarealer.
Grundlag for beregning af vedmasse og hugst
Hugstberegningen er en konsekvensberegning af, hvor meget træ der står i skoven, hvor meget skoven gror og de valgte behandlingsmetoder - som igen bygger på de generelle retningslinjer for naturnær skovdrift. Tidligere indeholdt en driftsplan for en skov normalt en oversigt over hvilke bevoksninger, der i den kommende planperiode skulle forynges og, hvad der skulle plantes og hvornår. Men som konsekvens af beslutningen om at konvertere statens skovdrift til et naturnært skovbrug, søges renafdrifter så vidt muligt helt undgået. Og derfor giver dette afsnit en overordnet ramme for hugst og foryngelsesindsatsen i den kommende periode og ikke som tidligere en detaljeret lokalitetsfastsat indsats.
På enheden er halvdelen af de ældre bevoksninger med nåletræ vurderet at være særligt udsatte for stormfald eller af andre årsager mindre egnede til skærmstillinger og der anvendes derfor renafdrifter i stedet for skærmstillinger ved foryngelserne af dem.
Grundlaget for beregning af vedmasse, tilvækst og hugst er ajourføringer af arealanvendelser og bevoksningsforholdene. Det sker gennem markregistrering og taksation, som giver anledning til justering af eksisterende bevoksningsdata i planlægningsværktøjet Proteus samt af vækst- og hugstmodeller.
Skovene på enheden er gennemgået med en vurdering af bevoksningsforhold og en ajourføring af nye foryngelsesarealer. Der er anvendt luftfotos fra 2014 som grundlag.
I den efterfølgende taksation er der lavet stikprøver for at fastlægge vedmasse-niveau for træarten bøg, der er blandt hovedtræarterne på enheden. Der er gennemført taksation med målinger i 17 bevoksninger.
Der er ved de tidligere driftsplanlægninger fastlagt en højde-vedmassekurve for bøg på enheden. Taksationen viser, at den tidligere højde-vedmasse kurve kan anvendes uændret.
Beregninger af højder, diametre, stamtal, vedmasse, tilvækst og hugst tager udgangspunkt i træartsvise formtal samt tilvækst- og hugstmodeller. Bevoksninger som er underlagt særlige hensyn tages ud af hugstberegningerne. Særlige hensyn kan for eksempel være bevoksninger udpeget som urørt skov.
Da stævningsskovene på Sydlangeland forudsætter en stævningsdrift uden sædvanlige indtægter, er disse holdt uden for hugstberegningen. Desuden er områderne Vigelsø, Sønderskovgård og Lyø udeladt af hugstberegningerne da der ikke gennemføres hugst med sædvanlig afsætning. For skovene på Ærø m.fl. er alene beregnet hugst af flis, jf. særlige afsætningsforhold.
For yngre bevoksninger beregnes en årlig hugst svarende til den gennemsnitlige årlige udtynding af bevoksningerne. For ældre bevoksninger beregnes en hugst hvert femte år ved konvertering til ny skov. For nåletræ bevoksninger til renafdrift beregnes for gran over 40 år hugst med udtag af 75 pct. af vedmassen og for ædelgran over 50 år med udtag af 50 pct. af vedmassen.
Et eksempel på den anvendte hugststyrke er for bøg givet i tabel 1. Indtil bøgen når 84 år er beregningerne baseret på normal tynding hvorefter der for bevoksninger mellem 85 og 94 års alder gennemføres tre hugster med hver 11 pct. af vedmassen. For 95 - 104 år 14 pct. etc. Der beregnes desuden tilvækst indtil ca. 130 års alder, hvorefter der ikke regnes tilvækst, da bevoksningen har en lavere vedmasse og nedsat produktion.
Tabel 1: Anvendt hugst % af m3 som gennemføres 3 gange (hvert 5 år) i planperioden.
Hugstmodellen for bøg er eksemplificeret grafisk i figur 1 og fremstiller hvordan beregning af vedmasse, tilvækst og hugst vil se ud med de anvendte modeller. Der er beregnet en mindre hugst i planperioden end ved en traditionel hugst med fældning af hele bevoksningen ved 110 år eller med selvforyngelse mellem 100 år og 125 år.
Figur 1: Afviklingsmodel for bøg. Bemærk at der ikke beregnes tilvækst fra 130 år. Ligeledes at slut massen ved endt hugst er 50 m3, som følge af politikken om at efterlade 5 træer/ha til død og henfald.
Det skal bemærkes at praktiske forhold kan medføre, at beregningsforudsætningen med den opstillede hugststyrke og intervallet på 5 år ikke er den hugst der gennemføres i den enkelte konkrete bevoksning. Set over enheden som helhed forventes det, at hugsten i bøgebevoksningerne vil følge den angivne kurve, men i den enkelte bevoksning vil det være afgørende, om der findes en naturlig foryngelse i bevoksningen, som alt andet lige vil fordre lidt stærkere hugst i den konkrete bevoksning, for at give foryngelsen lys. Omvendt vil der være bevoksninger, hvor foryngelsen ikke kommer så godt, og hvor det f.eks. kan være relevant at hugge lidt mindre end forudsat i modellen. Hertil kommer, at der ud fra en praktisk betragtning formentlig ofte vil forekomme sjældnere indgreb men til gengæld en lidt stærkere hugst ved det enkelte indgreb.
Der udpeges 5 livstræer pr. ha. skov. I den konkrete hugstmodel for bøg indgår dette i beregningerne ved at der efterlades stående masse på arealet. I praksis udpeges og markeres livstræer når bevoksningsdiameteren er mere end 40 cm i diameter. Livstræerne vil derfor som oftest være udpeget i bevoksningen længe inden afvikling af bevoksningen påbegyndes. Hvis udpegning sker efter naturlig foryngelse er påbegyndt udpeges livstræerne blandt overstanderne. Livstræer udpeges med biodiversitet for øje, ved udvælgelsen tages der derfor hensyn til det enkelte træs biodiversitetsmæssige kvaliteter, ligesom meget økonomisk værdifulde træer ikke udpeges.
Grundlaget for en naturnær skovdrift i form af stabile, selvforyngende skovstrukturer er til stede i langt de fleste skove på enheden. Der kan være steder hvor man for eksempel ønsker at konverterer til bøg eller eg eller i nåleskov, hvor grundlaget endnu kun i begrænset omfang er til stede. I disse bevoksninger vil der i skovdriften være behov for plantede kulturer i stedet for selvforyngelse samt brug af mindre renafdrifter nogle steder. Som en væsentlig del af beslutningsgrundlaget i forhold til om der kan gennemføres mindre renafdrifter inddrages den eksisterende viden om biodiversiteten på det konkrete areal.
Status, tilvækst og hugst
På baggrund af den aktuelle status samt tilvækst- og hugstmodellerne beregnes den aktuelle hugst. Hugsten beregnes samlet for planperioden, og giver således en retningslinje for enhedens årlige hugst.
Et kendskab til aldersklassefordelingen af bevoksningerne i skoven er vigtig for at sikre, at der på kort sigt ikke sker en for kraftig hugst. I forbindelse med overgangen til naturnær skovdrift med en større variation i arts- og alderssammensætning i den enkelte bevoksning, vil det blive vanskeligere at henføre skovens enkelte bevoksninger til aldersklasser. Da omstillingen til naturnær drift tager lang tid, vil det stadig være relevant i denne og kommende planperioder at tage hensyn til aldersklassefordelingen, når hugstmulighederne skal vurderes.
Alderklassefordelingerne er navnlig påvirket af etableringen af en række nye skove, b.la. skovrejsningerne ved Ringe og Elmelund, mens skovene på Nordlangeland, Sollerup Skov og Kasmose skov bidrager med ældre arealer.
Konkret viser aldersklassefordelingen for løvtræ, at der er en relativ lille andel bøg og eg på 90 år og derover, hvoraf en mindre del er udlagt urørt. Aldersgrupperne 40 – 60 omfatter bl.a. genplantning efter stormfaldene i 1967og 1981, mens aldersgrupperne 0 – 30 år mest repræsenterer nye skove (se figur 2).
Figur 2: Aldersklassefordeling ved planperiodens start (2015) for bøg, eg, ask og ær samt andet løvtræ
Med hensyn til nåletræ er arealandelen med rødgran på 30-59 år højst, mens ældre nåletræsarealer over 60 år er af mindre omfang (figur 3). Aldersklasserne 40 -59 år repræsenterer tilplantninger efter stormfaldene i 1967 og 1981. Desuden har ny praksis med fokus på løvtræ og lysåbne arealer, ikke mindst på skovrejsningsarealer medført en mindre arealandel af gran i de sidste 30 år.
Figur 3: Aldersklassefordeling i 2015 for nåletræ.
Arealer for de enkelte driftsklasser og den stående vedmasse primo 2015 er beregnet ud fra opdaterede arealdata i Proteus samt de nævnte korrektioner. Sammenfatningen af status for enheden fremgår af tabel 2.
Tabel 2: Areal og vedmasse for de enkelte driftsklasser primo 2015.
Sum af Anv areal
Sum af Masse i alt
Vedmasse pr. ha, m3
Vedmasse, tilvækst og hugst
Den beregnede mængde af træ ved planperiodens start i 2015 og ved planens udløb med udgangen af 2029 samt den beregnede tilvækst og hugst i planperioden og gennemsnitligt årligt fremgår af tabel 3 og 4. Planhugsten er den beregnede hugst i den 15-årige planperiode. Udgangspunktet er den beregnede mængde træ ved planperiodens start, den beregnede tilvækst, hugstpolitikken samt de naturnære konverterings-modeller. Vedmasse er vist brutto før omregning til salgsenheder. Tilvækst og hugst ved tynding er beregnet med fælles tilvækstmodeller for skovbruget og med udgangspunkt i vækstforhold for de enkelte bevoksninger. Tilvækst og hugst i ældre bevoksninger er beregnet med de fælles tilvækstmodeller samt modeller for foryngelse af bevoksningerne – jf. ovenstående afsnit.Beregningen af vedmasse pr. ha i år 2029 for gran og ædelgran er uden areal for overstandere (ældre træer med ny skov på vej nedenunder). Arealer og vedmasser er uden de nye skovrejsninger ved Ringe og Elmelund.
Tabel 3: Vedmasse i 2015 plus planperiodens tilvækst minus hugst resulterer i vedmasse ved planperiodens afslutning i 2029.
Den beregnede årlige tilvækst og hugst samt årlige ændringer i stående vedmasse fremgår af tabel 4, der også viser gennemsnit pr hektar.
Tabel 4: Planperiodens gennemsnitlige årlige tilvækst og hugst.
Den årlige planhugst er vist i tabel 4 sammen med den beregnede hugst. Forskellen på disse er, at den beregnede hugst inkluderer ”ikke udnyttet vedmasse”. Dette dækker groft sagt over den mængde træ som efterlades i bevoksningen ved skovning. Den ikke udnyttede vedmasse inkluderer ikke de 5 træer pr. hektar som efterlades til død og henfald. Den ikke udnyttede vedmasse fragår i enhedens beregnede hugst. Enhedens årlige planhugst i perioden er 7.300 kbm, hvoraf 3.900 m3 forventes at komme fra flis. Fordelt på hugst i løv og nål svarer det til, at der skal hugges 5.300 kbm løv og 2.000 kbm nål, heraf hhv. 3.300 kbm og 600 kbm flis.
Siden 2005 har Naturstyrelsens skovdrift fulgt handlingsplanen for statsskovenes omlægning til naturnær skovdrift. Den naturnære skovdrift sigter mod at opbygge mere stabile skove med vedvarende skovdække, som kan forynges naturligt, og hvor skovklimaet opretholdes. Handlingsplanen indebærer, at Naturstyrelsen så vidt muligt skal undgå renafdrifter, udnytte naturlig foryngelse og anvende hugst- og foryngelsesmetoder, der sikrer variation i arts- og alderssammensætning.
Driftsplanen indeholder ikke en detaljeret, geografisk lokaliseret foryngelsesplan, men i alt forventes forynget ca. 100 ha i perioden eller ca. 7 ha ha om året i perioden 2015-2029. Hertil kommer etablering af et mindre antal ha med  åbne naturarealer, som i dag er skovbevokset.
I følgende tabel er vist sammenhængen mellem nuværende træarter og fremtidige. Det ses for eksempel af tabellen, at konvertering fra nåletræ til bøge- eller egedominerede skovudviklingstype udgør ca. 43 hat 60 ha.
Tabel 5: Sammenhængen mellem nuværende træart og fremtidig træart (svarende til ”hovedtræarten” i de planlagte skovudviklingstyper).
Ask og Ær og Andet løvtræ
Som kulturmodeller er anvendt en række robuste modeller, som har ophæng i de konverterings-modeller, som styrelsen udarbejdede i forbindelse med overgangen til naturnær skovdrift. (Naturnær skovdrift – idékatalog til konvertering, 2005).
I sammendrag er det planen at forynge 106 hektar skov med træarterne bøg (59 ha), eg (40 ha) og ask m.v.  (7 ha) som vigtigste fremtidige træarter.
I forbindelse med driftsplanlægningen er enhedens (skov-) arealer fordelt til en række skovudviklingstyper. Fordelingen er sket ud fra vurdering af jordbund, klima, hensyn til landskab, friluftsliv, natur og kulturhistorie. Skovudviklingstypen beskriver for en given lokalitet den på lang sigt ønskede bevoksningstype i form af et forventet skovbillede, den tilstræbte træartssammensætning samt mulig udviklings og foryngelsesdynamik. For yderligere information se ”Katalog over skovudviklingstyper i Danmark”.
Se tabel 6 og 7 for en sammenligning mellem nuværende driftsklasser og SUT samt fremtidig fordeling. I den første af nedestående tabeller er vist sammenhængen mellem de planlagte skovudviklingstyper og de aktuelle bevoksningsforhold ved planens begyndelse og i den anden tabel tilsvarende 15 år senere.
Tabel 6: Sammenhængen mellem skovudviklingstyper og den driftsklassevise arealanvendelse ved planperiodens start.
12 Bøg med ask og ær
13 Bøg med douglasgran og lærk
14 Bøg med gran
21 Eg med ask og avnbøg
22 Eg med lind og bøg
23 Eg med skovfyr og lærk
31 Ask og rødel
51 Gran med bøg og ær
Tabel 7: Sammenhængen mellem skovudviklingstyper og den driftsklassevise arealanvendelse i planperiodens slutning når planlagte foryngelser indregnes.
Litraarealer i ha fordelt til Driftsklasser og skovudviklingstype (SUT)
12 Bøg med ask og ær
13 Bøg med douglasgran og lærk
14 Bøg med gran
21 Eg med ask og avnbøg
22 Eg med lind og bøg
23 Eg med skovfyr og lærk
31 Ask og rødel
51 Gran med bøg og ær
På lang sigt er det målet, at de løvtrædominerede arealer øges fra godt 900 ha til ca. 1.040 ha. Nåleskovsarealerne skal modsvarende gå tilbage, hvor det især er granarealet som mindskes. (Skovudviklingstype 91-94 er ikke medregnet). Det skovbevoksede areal på 24 ha uden skovudviklingstype omfatter bl.a. en række bevoksninger på Sydlangeland der ikke indgår i SUT kortlægningen. 1.700 ha af de lysåbne naturarealer på 2.300 ha indgår ikke i SUT kortlægningen, arealet omfatter større naturområder, som f. eks. enhedens naturarealer med enge, strandenge og overdrev.
Træartsskiftet mod en ønsket skovudviklingstype sker gradvist over en eller flere trægenerationer. Efter en trægeneration er træartsblandingen måske kun forskudt med 5-15 %.
Af tabel 8 fremgår, hvor meget målopfyldelsen forventes ændret i løbet af planperioden for så vidt angår forekomst af ”de rigtige træarter” i den enkelte skovudviklingstype (eller -gruppe).
Som udgangspunkt er enheden langt med at bruge ”de rigtige træarter” indenfor de enkelte skovudviklingstyper og udviklingen i perioden fortsætter i den rigtige retning. Oversigten vurderer kun forekomst af hovedtræarter. Forhold som indblandingsforhold og etagering på SUT- og bevoksningsniveau er ikke søgt vurderet.
Tabel 8: Målopfyldelse i planperiodens udvikling frem mod de langsigtede skovudviklingstyper.
SUT areal skovbev. ha
Bevoksning med rigtig træart i forhold til SUT, ha
I % af SUT areal 2015
SUT areal skovbev. ha
Bevoksning med rigtig træart i forhold til SUT, ha
I % af SUT areal 2029
12 Bøg med ask og ær
13 Bøg med douglasgran og lærk
14 Bøg med gran
21 Eg med ask og avnbøg
22 Eg med lind og bøg
23 Eg med skovfyr og lærk
31 Ask og rødel
51 Gran med bøg og ær
[1] Skovudviklingstypen beskriver for en given lokalitet den på lang sigt ønskede bevoksningstype i form af et forventet skovbillede, den tilstræbte træartssammensætning samt mulig udviklings og foryngelsesdynamik. For yderligere information se ”Katalog over skovudviklingstyper i Danmark”.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden