da da da da da de de sv it da da en da da en de en fr it en es en sv en ja fr en de pt en ru en en en en cs pl en es ru sv fi la en de es da en en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da en da da en da da da da da da da da da en en en de gl da da da da fr en en en es en it en eo en en uz fr fr en en en tl nl da da da nl it en nb en en es en en da nb en en en nl da da da de da de sv da ro da en da da da fi en da da nn en de en en en en en fr en en en es en en es da da en da da
Søvnløshed - Find information på Medicin.dk
Psykiske lidelser er sygdomme som så meget andet, men det er ikke altid nemt at spotte patienten.
Læs mere om Tema om psykiske lidelser
Søvn er en vigtig funktion, og søvnens varighed og kvalitet har stor betydning for vores velvære og evne til at fungere i dagligdagen. Når søvnen er forstyrret, enten fordi du ikke kan falde i søvn, sover afbrudt eller vågner for tidligt, lider du af søvnløshed.
Hvis du har lidt af søvnløshed i længere tid, fungerer du dårligt. Du er træt, uoplagt, irritabel og har ikke lyst til noget. Du har sværere ved at koncentrere dig og klare hverdagen. Men også kortvarig søvnløshed påvirker dit velvære og din funktionsevne.
Lægerne opfatter først søvnløshed som en sygdom, når den er meget udtalt og langvarig og kræver behandling hos en specialist. Mange former for søvnløshed er forbigående, især hvis den skyldes forandringer i ens livsomstændigheder.
Søvnforstyrrelser rammer mest ældre, men alle kan opleve perioder med søvnløshed. Dog er det kun få procent, der lider af svær og langvarig søvnløshed.
Hvad er årsagen til søvnløshed?
En række forhold i dagligdagen kan føre til søvnløshed, fx
rejser på tværs af tidszoner
indtagelse af kaffe, te eller alkohol
Mange lægemidler kan give søvnløshed som bivirkning. Men langvarig søvnløshed kender vi ikke den egentlige årsag til.
Ved en samtale og en helbredsundersøgelse kan lægen forsøge at finde årsagen til søvnforstyrrelsen. I sjældne tilfælde kan du blive henvist til særlige undersøgelser i et søvnlaboratorium.
Hvad kan jeg selv gøre?
Det er vigtigt, at du indarbejder gode søvnvaner, for det er i mange tilfælde den bedste forebyggelse mod søvnbesvær:
gå i seng og stå op på nogenlunde samme tid hver dag
undgå stimulanser (kaffe, te, cola) og kraftig motion, lige inden du skal sove
sørg for ro, mørke og passende temperatur i soveværelset
- og husk: Søvnbehovet bliver mindre, når man bliver ældre, og måske har du ikke længere behov for at sove 7-8 timer hver nat.
Sovemidler bruges især, hvis du i kortere tid har haft vanskeligt ved at falde i søvn og/eller sove igennem til næste morgen. Sovemidler bør kun bruges i korte perioder, for virkningen aftager som regel, hvis man tager dem over længere tid.
Der findes forskellige lægemidler, der benyttes som sovemidler. De har alle en beroligende og søvnfremkaldende virkning, som opnås ved en påvirkning af forskellige signalstoffer i hjernen.
Mange sovemidler har relativt kort virkningstid og egner sig bedst, hvis du har problemer med at falde i søvn. Sovemidler med længere virkningstid anvendes, hvis du ikke kan sove igennem til næste morgen, men vågner op ret kort tid efter, at du er faldet i søvn. Sovemidler med lang virkningstid kan fortsat have en sløvende virkning op ad næste formiddag. Dette øger risikoen for fald, evt. med knoglebrud til følge. Ligeledes tilrådes påpasselighed i trafikken eller ved betjening af farlige maskiner.
Sovemidler (også kaldet hypnotika) må kun bruges i længere tid, når der er foretaget en grundig udredning af årsagen til søvnforstyrrelsen.
Benzodiazepiner, som anvendes mod søvnbesvær, virker hurtigt, dvs. efter 30-60 minutter, og virkningen er ophørt næste morgen.
Benzodiazepiner bør fortrinsvis anvendes til behandling af kortvarige søvnforstyrrelser, idet midlerne kan give tilvænning, således at virkningen aftager allerede efter 2-3 ugers brug. Desuden kan der komme abstinenssymptomer i form af angst, uro og søvnbesvær, hvis du pludselig holder op med at tage dem.
Disse midler tilhører en anden kemisk gruppe end benzodiazepiner, men virker på det samme signalstof i hjernen. Det sker dog på en lidt anderledes måde. Stofferne har en beroligende og søvnfremkaldende virkning, men sammenlignet med benzodiazepiner er den muskelafslappende virkning mindre.
Melatonin er et naturligt forekommende hormon, som udskilles fra koglekirtlen i hjernen, og som forbedrer søvnkvaliteten.
Om medicin.dk - borger
39 27 44 88
Om medicin.dk – borger
Medicin.dk – borger er en del af Medicin.dk. Medicin.dk leverer information om medicin, sygdom og behandling til hele Danmark. Medicin.dk ejes af Dansk Lægemiddel Information A/S (DLI A/S). Medicin.dk består af Medicin.dk – professionel til sundhedsfaglige, Medicin.dk – borger til borgere - og Medicin.dk – indlægssedler, der indeholder indlægssedler i et let tilgængeligt format. Læs mere om Medicin.dk og organisationen bag navnet.
Om Medicin.dk     Privatlivspolitik     Cookiepolitik
© 2022 Dansk Lægemiddel Information A/S · Lersø Parkallé 101 · 2100 København Ø