da en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en fr en en en da da da de da da da de nb sv da da da da da en fr nl fr da da da da da da da da da en pt en en pt da da en da fr en en en da da en da da en en en da da da en en da fr da da nb da en fr da en en da da da nb en da da da da da da da en da da nl da da da da da da da da en da da da da de da da da da da sv nb da da de da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da et da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da es da da nb da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da fr da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da es da da da en da da nb da nb en da da da da da da da da da da da da da da da da nb da nb da da nb da pl da nb da da da da da da sv da da da da da eo da da da da da da en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en da en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en da en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en da en en en en en en en en en en en en en en en es en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en da en en en en en en en en eo en en en en en en en en en en en en en en en en en en da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da af da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da es da da da da da da da da da da da da da da da da da da id da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da uz da nb nb da da da da da da da es da da da da da da fr da da da da da da da da da en en da da da da da da da da da da da da da da da sl da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da en da da nb da da da da da da nb es nb da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da sv da da da da en da da da da da da da da da da da fr da da da da da da da nb da ro da da da da da da da da da da da da it da da da da da da da ro ro ro ro ro ro ro da nb da da da da sv da da nb da da da nb da da da nb da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da nb da hbs_lat da de es da da da da da en da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da en da en pl en da en da en cs en hbs_lat en da en da en da en da en da en da en nb en nb en da en da en ms en da en da en da en da en sv en da en tr en da en da en da en cs en da en en en en vi en fr es de en
(PDF) Innovationspartner- skab for anvendelse af fosfor fra …€¦ ·  · 2013-01-30Innovationspartner-skab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Innovationspartner-skab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger Miljprojekt nr. 1460, 2013
DHI (Anke Oberender, Peter Andreasen og Jens Trslv), Videncen-
tret for Landbrug (Anke Stubsgaard), Miljstyrelsen (Linda Bagge)
Miljstyrelsen vil, nr lejligheden gives, offentliggre rapporter og indlg vedrrende forsknings- og udviklingsprojekter
inden for miljsektoren, finansieret af Miljstyrelsens undersgelsesbevilling. Det skal bemrkes, at en sdan offentlig-
grelse ikke ndvendigvis betyder, at det pgldende indlg giver udtryk for Miljstyrelsens synspunkter.
Offentliggrelsen betyder imidlertid, at Miljstyrelsen finder, at indholdet udgr et vsentligt indlg i debatten omkring
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 3
1. Indledning ....................................................................................................... 18 1.1 Teknologiudvikling ............................................................................................................... 18 1.2 Markedsudvikling ................................................................................................................. 19 1.3 Reguleringsudvikling ............................................................................................................ 19 1.4 Opbygning og struktur af partnerskabet .............................................................................. 19 1.5 Rapportens opbygning ......................................................................................................... 20
2. Fosfor som ressource ....................................................................................... 22 2.1 Fosforkredslbet i Danmark ................................................................................................ 23 2.2 Fosfortilgngelighed ........................................................................................................... 24
3. Fosforkilder fra spildevandsrensning ............................................................... 26 3.1 Oversigt over danske renseanlg ........................................................................................ 27 3.2 Introduktion til fosforfjernelse p danske renseanlg ...................................................... 28
3.2.1 Biologisk fosforfjernelse ....................................................................................... 28 3.2.2 Kemisk fosforfjernelse .......................................................................................... 29 3.2.3 Kombination af biologisk og kemisk fosforfjernelse ........................................... 30
3.3 Slambehandlingsmetoder og fosfor ..................................................................................... 31 3.3.1 Forafvanding .......................................................................................................... 31 3.3.2 Forbehandling (ultralyd, ex Ultralyd, CAMBI, Exelys, Westcome enzyme) ...... 32 3.3.3 Udrdning (mesofil, termofil) .............................................................................. 32 3.3.4 Slutafvanding ........................................................................................................ 33 3.3.5 Trring ................................................................................................................... 33 3.3.6 Forbrnding .......................................................................................................... 33
3.4 Eksempel p driftskonomi ved get andel af biologisk fosforfjernelse ........................... 33 3.5 Opsummering ...................................................................................................................... 38
4. Eksisterende teknologier .................................................................................. 39 4.1 Direkte udbringning af stabiliseret slam ............................................................................ 39
4.1.1 Udrdnet slam ....................................................................................................... 39 4.1.2 Beluftning .............................................................................................................. 40 4.1.3 Kalkstabilisering ................................................................................................... 40 4.1.4 Udbringning .......................................................................................................... 40
4.2 Kompostering af slam ........................................................................................................... 41 4.2.1 Anlgsspecifik beskrivelse for milekompostering ............................................... 41 4.2.2 Anlgsspecifik beskrivelse for kompostering i lukkede processer ..................... 42
4 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
5. Udviklingsteknologier til fosforgenvinding fra spildevand og spildevandsslam ............................................................................................... 49 5.1 Fosforudfldning fra rejektvand eller vsken i spildevandsslam ..................................... 49
5.1.1 MAP Magnesiumammoniumfosfat (struvit) ..................................................... 51 5.1.2 HAP Hydroxylapatit .......................................................................................... 56
5.3 Genanvendelse af fosfor fra slam ......................................................................................... 61 5.3.1 Termisk hydrolyse af slam kombineret med kemisk ekstraktion ........................ 61 5.3.2 Biologisk fldning af tungmetaller i slam ........................................................... 64
5.4 Kemisk ekstraktion af fosfor fra slamaske .......................................................................... 66 5.4.1 pH fldning ........................................................................................................... 66 5.4.2 Ionbytning .............................................................................................................. 71 5.4.3 Elektrolytisk separation .........................................................................................73
6. Markedsudvikling ............................................................................................ 76 6.1 Anvendelsen af stabiliseret slam p landbrugsjord ............................................................. 77
6.1.1 Landsforsg med gdningsvrdien af stabiliseret slam ..................................... 86 6.1.2 Prisstning af slamgenanvendelse p landbrugsjord ......................................... 87
6.2 Fosforprodukter fra rejektvand, slam, aske, biochar ......................................................... 88 6.2.1 Kvaliteten af fosforprodukter ............................................................................... 93 6.2.2 Anvendelsesmuligheder for fosforprodukter ....................................................... 94
6.3 Diskussion ............................................................................................................................ 97 6.3.1 Markedet for anvendelse af slam .......................................................................... 97 6.3.2 Markedet for nye teknologier ............................................................................... 98 6.3.3 Muligheder for dansk systemeksport ................................................................... 99 6.3.4 Danske rdgiveres rolle i innovation og eksport af dansk miljteknologi -
eksport af know-how ........................................................................................ 100
7. Regulering...................................................................................................... 102 7.1 Affaldsbekendtgrelsen ..................................................................................................... 102
7.1.1 EUs kommissionens fortolkning af LCT begrebet ............................................ 104 7.1.2 Kommunernes rolle og kompetencer i forhold til spildevandsslam og
7.4.1 VVM regler i relation til anvendelse af spildevandsslam til jordbrugsforml .................................................................................................. 108
7.5 Husdyrgodkendelsesloven og lov om jordbrugets anvendelse af gdning ...................... 108 7.6 Tilsynsbekendtgrelsen ...................................................................................................... 110 7.7 Bekendtgrelsen om anvendelse af gdning og gdningsregnskab ................................. 110 7.8 Direktivet om industrielle emissioner (IE-direktivet), herunder bekendtgrelse
om forbrnding af affald .................................................................................................... 110 7.9 Deponeringsbekendtgrelsen .............................................................................................. 111 7.10 EU regler og hndtering spildevandsslam i visse europiske lande ................................ 112
7.10.1 Slamdirektivet ...................................................................................................... 112 7.10.2 Hndtering af spildevandsslam i visse europiske lande .................................. 113
7.11 Diskussion ........................................................................................................................... 114 7.12 Andre forhold i relation til regulering af fosfor i slam ...................................................... 115
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 5
7.12.2 kologisk landbrug .............................................................................................. 116 7.12.3 ndring af afgift p affaldsforbrndingsanlg ................................................. 116
Bilag 1: Oversigt over deltagerne i arbejdsgrupperne
Bilag 2: Beskrivelse af eksisterende teknologier i Danmark til behandling af organisk affald (DAKOFA, 2012)
Bilag 3: Nyere teknologier til fosforgenindvinding fra spildevand og spildevandsslam
Bilag 6: Uddrag af Bekendtgrelse nr. 1415 af 12. december 2011 om affald (Affaldsbekendtgrelsen) i forhold til anvendelse af spildevandsslam
Bilag 7: Uddrag af Bekendtgrelse nr. 1650 af 13. december 2006 om anvendelse af affald til jordbrugsforml (Slambekendtgrelsen) i forhold til anvendelse af
Bilag 8: Uddrag af Bekendtgrelse nr. 1356 af 21. dec. 2011 om anlg, der forbrnder affald i forhold til anvendelse af spildevandsslam
Bilag 9: Uddrag af Bekendtgrelse nr. 719 af 24. juni 2011 om deponeringsanlg (Deponeringsbekendtgrelsen) i forhold til anvendelse af spildevandsslam
Bilag 10: Grnsevrdier for spildevandsslam
Bilag 11: Forelbig oversigt over affaldshierarkiet og dets nglebegreber baseret p Europa-Kommissionens Guidance on te interpretation of te key provisions
6 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
I regeringens affaldsstrategi 2010 findes en mlstning om en get indsats for reduktion af res-
sourcetabet generelt og om, at det er srligt vigtigt, at knappe ressourcer1 som fosfor bliver genan-
vendt. Miljstyrelsen afholdt i november 2010 en workshop om genanvendelse af fosfor i aske fra
husdyrgdning, spildevandsslam og organisk affald med det forml at afdkke muligheder og po-
tentiale for at etablere et partnerskab for genanvendelse af fosfor i aske fra husdyrgdning, spilde-
vandslam og organisk affald. P workshoppen deltog en rkke interessenter, myndigheder og for-
skere. Der var en positiv tilkendegivelse for oprettelse af og deltagelse i et sdant partnerskab, og
der blev udtrykt behov for en indsats for genanvendelse af fosfor. Der var enighed om, at der er
behov for en brndende platform p omrdet (drivers i form af ny regulering, mulighed for ind-
tjening, m.v.) samt stabile rammebetingelser og klare mlstninger for at f engageret virksomhe-
derne i teknologiudvikling og deltagelse i partnerskabet. Flere pegede p, at det ville vre mest
hensigtsmssigt at etablere flere partnerskaber med fokus p de organiske udgangsprodukter (hus-
dyrgdning, spildevandsslam, m.v.), da teknologiske udfordringer og potentialer er forskellige for
Arbejdet i partnerskabet har vret fulgt af ca. 90 aktrer fra forskellige sektorer, som f.eks. spilde-
vandsforsyninger, myndigheder, rdgivere, universiteter, videninstitutioner, gdningsproducenter,
kemikalieproducenter samt interesse- og brancheorganisationer.
Projektet er fulgt af en styregruppe. Styregruppen for partnerskabet bestr af reprsentanter fra
Miljstyrelsen (Linda Bagge og Morten Carlsbk), DANVA (Helle Katrine Andersen), Landbrug &
Fdevarer (Henrik Bang Jensen), Aalborg Universitet (Per Halkjr Nielsen), Videncentret for
Landbrug (Anke Stubsgaard) og DHI (Anke Oberender, Peter Andreasen og Jens Trslv).
1 En knap ressource er en ressource, som findes i en begrnset og p lang sigt utilstrkkelig mngde i forhold til dens efter-sprgsel.
8 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
I december 2011 blev innovationspartnerskabet for anvendelse af fosfor fra spildevand og spilde-
vandsslam etableret. I opstartsmdet deltog ca. 60 aktrer, bl.a. spildevandsforsyninger, gdnings-
producenter, producenter af fosforfldende kemikalier, leverandrer af miljteknologi, rdgivere,
videninstitutioner og myndigheder. Partnerskabet er oprettet som led i regeringens affaldsstrategi
2010 og implementeringen af regeringens miljteknologiske handlingsplan (2010-2011) Miljtek-
nologi til gavn for milj og vkst.
Formlet med partnerskabet er at skabe en ny platform for strategisk samarbejde om udvinding og
nyttiggrelse af fosfor i affald med srligt fokus p fosfor i spildevand og spildevandsslam. Partner-
skabet har i frste omgang fokus p flgende overordnede aktiviteter:
Udvikling af teknologi, herunder bl.a. identificering af behovet for videreudvikling af eksiste-rende teknologi og udvikling af ny teknologi.
Markedsudvikling, herunder etablering af et grundlag for vurdering af det markedsmssige potentiale for eksisterende direkte fosforgenanvendelse og for alternative teknologier. Desu-
den er mlet med denne aktivitet at afdkke barrierer og fremme betingelserne for markeds-
Udvikling af regulering, herunder undersgelse af muligheden for opstilling af mlstninger for get genanvendelse af fosforressourcer fra spildevand og spildevandsslam. Dette omfatter
bl.a. at afdkke milj-, sundheds- og lovgivningsmssige barrierer samt at fremme betingel-
serne for genanvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam.
I december 2011 blev der afholdt et opstartsmde for partnerskabet, hvor mdedeltagerne definere-
de visionen og mlstning for partnerskabet. I forbindelse med opstartsmdet blev der nedsat tre
arbejdsgrupper teknologiudvikling, markedsudvikling, reguleringsudvikling og gruppernes
Deltagerne i gruppen for teknologiudvikling har udarbejdet en liste over teknologier til udvin-
vand og rejektvand, som finder anvendelse p rensningsanlg, og den inkluderer eksisterende og
veletablerede behandlingsteknologier for organisk affald, herunder spildevandsslam. Desuden er
der udarbejdet en oversigt over udviklingsteknologier til fosforudvinding fra spildevand og spilde-
vandsslam, som indbefatter nye danske og udenlandske samt eksisterende udenlandske teknologi-
Der er beskrevet nogle forslag til teknologiske udviklingsbehov, som kan fremme genanvendelse af
fosfor. Fokuseres der alene p optimal fosforanvendelse, er det sledes en fordel at fjerne fosfor fra
spildevand med biologiske metoder og undg brug af kemikalier. Anvendes kemikalier, br der
anvendes jern (ikke aluminium) og i mindst mulige mngde. Det vurderes, at der er behov for en
udvikling af helhedsorienterede lsninger, som sikrer optimale muligheder for at udnytte fosforre-
serven i svel spildevandet som i slammet, hvor bde spildevands- og slambehandlingen og den
efterflgende slamhndtering og jordbrugsanvendelse tnkes ind. Det br fastlgges, hvor det
meste af fosforen findes, og hvor fosforen kan udvindes.
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 9
Der br etableres et bedre overblik over tilgngeligheden af fosfor (dvs. gdningsvrdien) ved forskellige behandlingsmetoder.
Der er behov for en forbedret eller ny analysemetode for fosforplantetilgngelighed. Forbedring af den biologiske fosforfjernelse p rensningsanlg. Behandling af rejektvand med henblik p at udvinde fosfor (f.eks. som struvit eller HAP -
Forbrnding, der sikrer dedikeret forbrnding af spildevandsslam med efterflgende kon-trolleret deponering af slamaske i fosforbanker for at sikre, at fosforressourcen kan udvin-
Der er andre store fosforstrmme, som f.eks. kd- og benmel, som burde tnkes ind i en flles
deponeringslsning, sledes at de fosforasker, der i dag ikke kan oparbejdes, kan opbevares p en
kontrolleret mde. Det kunne blive en mlstning at etablere fosforbanker med fosfor til fremti-
dens fdevareproduktion eller blot at opsamle asken og oparbejde den lbende for at recirkulere
den danske fosfor. Fosforbanker kunne vre et element, som yderligere vil flytte fokus p ressour-
ceeffektivitet, og kunne vre et nyt koncept, som mske kunne udvikles og eksporteres i form af
Der blev skabt et overblik over markedssituationen for anvendelse af spildevandsslam samt for
potentielle markeder i relation til afstning af teknologi for anvendelse af fosfor fra spildevand og
spildevandsslam samt salg af oparbejdede P-produkter.
Der findes i Danmark teknologier, som sikrer en behandling af slammet, der giver brugerne den
ndvendige kvalitet (let spredbart, hj gdningsvrdi, overholder grnsevrdier for tungmetaller
og miljfremmede stoffer). Der er i 2012 en udbredt anvendelse af slam som gdning p landbrugs-
jord, hvilket er et udtryk for, at de forskellige teknikker og produkter kan omsttes af slamformidle-
Der vil fortsat vre behov for at undersge slammets kvalitet og indholdsstoffernes skbne, dels
ved de forskellige behandlingsmetoder, dels ved evt. efterflgende anvendelse som gdning. Derved
sikres den faglige viden, som er grundlaget for vurderinger af, hvordan slammet bedst kan nyttigg-
Fosforprodukter fra rejektvand, slam, aske og biochar (en koks, som fremstilles ved pyrolyse af
biomasse, ssom slam) kan i stor udstrkning anvendes som gdning enten direkte p lige fod
med konventionel handelsgdning, som rmateriale til gdningsfremstilling eller som alternativ
kan afsttes som erstatning for handelsgdning.
Prisstning for alle produkter sker efter markedsprincipperne udbud og eftersprgsel bestemmer
prisen. Sdan som markedssituationen er i dag, har den direkte anvendelse af slam som gdning
den laveste pris, sammenlignet med andre eksisterende og nye teknologier.
Der er forskellige holdninger i de forskellige dele af branchen i forhold til prisstning og afstning
af slam. Blandt andet har det vret diskuteret, om man i branchen kunne anvende et mere positivt
ord end slam, der opfattes som noget negativt. I andre lande anvendes f.eks. ordet biosolids.
Tillid til produktet afhnger i hj grad af denne branding, samt om der er tale om et affald eller et
egentligt produkt. Sfremt der ikke lngere er tale om affald, men om et produkt, som f.eks. gd-
ning, vil det ikke vre omfattet af affaldsreglerne, men af de produktregler, der glder for gdning.
Denne oparbejdning og omklassificering fra affald til produkt m forventes at have betydning for
10 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
pris og afstning. Dette vil vre relevant for bde markedet for anvendelse af slam og markedet for
nye teknologier/fosforprodukter (f.eks. struvit eller HAP).
For at kunne konkurrere med konventionel handelsgdning skal produktet kunne overholde de
kvalitetskrav, der stilles til f.eks. gdning. Samtidig skal produktets pris afspejle markedsprisen for
fosfor. Mange af de nye teknologier er ikke kommercielt bredygtige endnu. Anlgs- og procesud-
gifter er typisk forholdsvis hje, og hvis udgifterne skal dkkes, skal produktprisen flgelig sttes
hjt. Dette betyder, at de nye fosforprodukter ikke vil kunne konkurrere med konventionelle gd-
ningsprodukter, da markedsprisen for fosfor endnu er forholdsvis lav. Et politisk krav om en hj
fosforgenanvendelse kunne vre et virkemiddel i markedet, der kan pvirke markedet i retning af
Enkelte danske spildevandsforsyninger har etableret en forbrndingslsning for deres spildevands-
slam. Der findes sledes i dag depoter med aske/slagge fra slamforbrnding (f.eks. ved Lynetten),
som potentielt kan behandles, og hvor fosforen kan udvindes. Asken fra sdanne depoter kan prin-
cipielt indg i behandlingsteknologierne, som er beskrevet i kapitel 5. I forbindelse med udvinding
af fosfor er prisen p fosfor ret afgrende for det rentable i en teknologi, idet salgsprisen indgr i
den samlede konomi. Sfremt salgsprisen p fosfor i de nste r ikke er tilstrkkeligt hj, kan det
bevirke, at aske fra slamforbrndingsanlg ikke vil blive genanvendt, og fosforen kan blive tabt.
Derfor skal det sikres, at slamaske fra dedikeret forbrnding af spildevandsslam deponeres kontrol-
leret for at sikre, at fosforressourcen kan udvindes, nr teknologien er udviklet, og/eller konomien
tillader det. Deponeringen af slamaske kunne ske sammen med andre asker, der har et vsentligt
indhold af fosfor - f.eks. aske fra forbrnding af gyllefiber under forudstning af, at det ikke er
forurenet (med f.eks. tungmetaller).
Principielt er depoter og deres hndtering en kendt teknologi, men der skal ndvendigvis ske en
udvikling heraf med henblik p at hndtere de forskellige fosforasker. Der vil blive behov for at
mindske udgifterne til deponering, da konomien vil blive afgrende for, om sdanne fosforbanker
kan realiseres. Fosforbanker kunne vre et element, som yderligere vil flytte fokus p ressourceef-
fektivitet, og kunne vre noget nyt, som mske kunne udvikles og eksporteres i form af systemek-
sport. En sdan lsning har udviklingsbehov, og det skal afklares, hvordan asken hndteres i lagre-
ne, hvordan juraen skal vre i forbindelse med en fosforbank, og hvorvidt der krves nye eller
tilpassede teknologier til denne forberedelse for udvinding af fosfor.
Det er ved gennemgangen af de forskellige slamprodukter og teknologier vurderet, at de danske
styrker i en eksportsammenhng primrt ligger inden for knowhow, og at der er muligheder for
systemeksport uden for EU. Danske rdgiveres globale virke placerer dem i den unikke situation,
hvor den nyeste internationale og lokale viden bringes til Danmark samtidig med, at danske virk-
somheder kan assistere med at tilpasse teknologi og lsninger til de forskellige lokale behov p det
Der vil vre et betydeligt internationalt marked for teknologier, som producerer konomisk rentab-
le og bredygtige produkter fra spildevand og spildevandsslam. Der er et udviklingsbehov for tek-
nologier samtidig med, at eftersprgslen efter fosforrig gdning fra recirkuleret fosfor m forventes
at stige. Hvis Danmark skal fastholde en international frerposition inden for spildevandsrensning,
krver det, at man i Danmark kan demonstrere teknologierne. Dette krver ogs et velfungerende
samarbejde mellem udviklingsvirksomheder og spildevandsforsyninger.
Mlstningen for arbejdsgruppen vedr. reguleringsudvikling var at belyse og synliggre de regula-
toriske rammer for genanvendelse af fosfor. Mlstningen var endvidere at afdkke uhensigtsms-
sige overlap p tvrs af lovgivningen (milj og husdyr).
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 11
Teknologierne til genvinding af fosfor fra f.eks. slamaske er relativt nye. En af udfordringerne i
forhold til affaldshierarkiet er, hvorledes genvinding af fosfor fra aske vil kunne blive indplaceret i
affaldshierarkiet. Sfremt genvinding af fosfor fra asken ikke kan anses som en genanvendelsesope-
ration, vil det vre en barriere for videreudviklingen af teknologierne til udvinding af fosfor fra
I forbindelse med diskussionerne om markedspotentialet for nye fosforprodukter fra spildevand og
spildevandsslam (f.eks. struvit og HAP) blev der rejst et sprgsml om, hvornr materialerne m
anses som vrende affald eller produkter. Sfremt der ikke lngere er tale om affald, men om et
produkt, som f.eks. gdning, vil det ikke vre omfattet af affaldsreglerne, men vil vre omfattet af
de produktregler, der glder for gdning. Det fremgr af affaldsbekendtgrelsen, at det er kommu-
nalbestyrelsen, der trffer afgrelse om, hvornr stoffer og genstande ikke lngere er affald (EoW-
End of Waste kriterier).
Arbejdsgruppens diskussioner af de eksisterende reguleringsmssige barrierer for anvendelse af
fosforressourcen har isr vret koncentreret om vandsektorlovens bestemmelser om prisloft og
deponeringsbekendtgrelsen i forhold til udvinding af fosforressourcerne i aske fra slamforbrn-
I relation til vandsektorlovens bestemmelser om prisloft blev flgende diskuteret:
Prisloftet betyder, at spildevandsforsyninger gerne m skifte teknologi, nr blot prisen ikke overstiger prisen for den nuvrende benyttede lsning. Forsyningssekretariatet kan di-
spensere fra prisloftet, hvis man som spildevandsforsyning nsker at prioritere bde drik-
kevandsforsyning, forsyningssikkerhed og fdevaresikkerhed ved brug af en samlet set
bedre lsning, som udnytter de knappe ressourcer bedre, men som ogs krver investerin-
Indfrelse af teknologiske lsninger, som medfrer hjere driftsomkostninger, krver s-ledes, at der kan argumenteres for det i en ansgning om dispensation. Dette skyldes, at
spildevandsforsyningen skal overholde prisloftet, og at det p nuvrende tidspunkt ikke
kan lade sig gre at f tillg i prisloftet til sdanne lsninger.
I diskussionen om vandsektorlovens bestemmelser indgik, at en eventuel omstning ved salg af overskudsvarme og el som biprodukt ved en forbrndingslsning for slam ikke
m berre omstningsloftet, sfremt det betragtes som en tilknyttet aktivitet.
Deltagelse i udviklingsprojekter er hmmet af prisloftsbestemmelsen, da deltagelse i ud-viklingsprojekter skal finansieres som del af de almindelige driftsomkostninger. Dermed
bliver aktiviteterne med andre ord underlagt samme effektiviseringskrav som de vrige
driftsomkostninger. Selvom der i lovgivningen eksisterer muligheder for at dispensere fra
prisloftet, sledes at f.eks. udviklingsprojekter ikke skal medregnes under prisloftet, sker
det ikke tit. Benchmarking opleves af spildevandsforsyninger som en konomisk spnde-
trje, der fjerner incitamentet for teknologiudvikling.
Prisloftet kan pvirke spildevandsforsyningernes disponering af lsningsvalg uhensigts-mssigt.
Flgende br overvejes med henblik p at stimulere udviklingen af teknologi og anvendelsen af
Muliggre indenfor vandsektorloven genvinding af fosfor fra aske, som deponeres, f.eks. ved at overfre omkostninger til disponering af slam til 1:1 omkostninger.
Stte nationale ml for udnyttelsen af fosfor i spildevandsslam. Indregne udviklingsaktiviteter i prisloftet p samme mde som milj- og serviceml, f.eks.
ved at indfre innovationsml.
12 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
I relation til deponeringsbekendtgrelsens bestemmelser og muligheder for at nyttiggre fosforres-
sourcen i slam blev flgende diskuteret:
Kravet om en grundlggende karakterisering af affaldet og en vurdering af, om affaldet kan genanvendes eller nyttiggres forud for en eventuel deponering, er et incitament til
Klassificeringen af deponeringsegnet affald (dvs. som inert, mineralsk, blandet eller farligt affald) kan bde vre en barriere og et incitament, afhngigt af resultatet af klassificerin-
Acceptkriterierne for deponering af inert og farligt affald synes at fungere som et incita-ment til at undg deponering og til at finde andre disponeringsformer, herunder oparbejd-
Udgifterne til deponering (den del, som ikke er afgift) varierer fra deponeringsanlg til deponeringsanlg, men udgr sammen med afgifterne et incitament til at undg depone-
ring og i stedet genvinde ressourcerne (set fra affaldsproducentens side). Fra deponiejer-
nes side kan usikkerheden omkring efterbehandlingstidens varighed (eller sikkerhed for
lang varighed) og de dermed forbundne udgifter fre til en forhjelse af udgifterne, hvilket
for producenten udgr endnu et incitament til oparbejdning/nyttiggrelse. Dog skal der
tages hensyn til eventuelle afgifter for deponering af en eventuel behandlingsrest fra opar-
I en politisk mlstning til get anvendelse af fosforressourcen i spildevand og spildevandsslam
skal det sikres, at dette ikke medfrer en uhensigtsmssig fosfortilfrsel i miljet. Anbefalingerne
fra husdyrreguleringsudvalget2 omfatter forslag til en regulering, der er generel, og som samtidig
differentierer beskyttelsesniveauet geografisk og i forhold til arealernes srbarhed. Dette indebrer,
at der foretages en kortlgning af, i hvilken grad arealerne er srbare eller robuste i forhold til f.eks.
Hvis Husdyrreguleringsudvalgets anbefalinger om en srbarhedsdifferentieret arealregulering fl-
ges op af konkret lovgivning, br det overvejes, om ikke reguleringen af anvendelse af spildevands-
slam og evt. andre affaldstyper skal indg som en del af den samlede regulering af tilfrsler af gd-
ning og jordforbedringsmidler til landbrugsjord.
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 13
In December 2011, te innovation partnership for use of phosphorus from wastewater and sewage
sludge was established. Te initial meeting was attended by approx. 60 players, including
wastewater utilities, fertilizer manufacturers, producers of phosphorus precipitants, suppliers of
environmental technology, consultants, research institutions, and authorities. Te partnership was
created as part of te governments environmental technology action plan (2010-2011), Environ-
mental Technology for te benefit of te environment and growth.
Te purpose of te partnership is to create a new platform for strategic cooperation concerning te
recovery and utilization of phosphorus in waste with a special emphasis on phosphorus in
wastewater and sewage sludge. For a start, te partnership has focused on te following main activi-
Development of technology, including identification of te need for further development of existing technologies and development of new technologies etc.
Market development, including establishment of a basis for assessing te market potential for existing direct phosphorus recycling and for alternative technologies. Furthermore, te
purpose of this activity is to identify barriers and promote te conditions for development
Development of regulation, including feasibility study of setting te goals for an increased recycling of phosphorus resources from wastewater and sewage sludge. This includes te
identification of environmental and health related as well as regulatory barriers and te
promotion of conditions for recycling of phosphorus from wastewater and sewage sludge.
In December 2011, a kick-off meeting was held for te partnership during which te participants
defined te vision and goals of te partnership. In connection with te kick-off meeting, three work-
ing groups were set up technology development, market development, and regulatory develop-
ment and te scope and activities of each group were subsequently defined.
Te participants in te group for Technology Development have compiled a list of technologies for
recovery/utilization of phosphorus from wastewater and sewage sludge. Te list includes technolo-
gies for wastewater and reject water that are used in treatment plants, and it includes existing and
well-established treatment technologies for organic waste, including sewage sludge. In addition, an
overview has been prepared of new and emerging technologies for recovery of phosphorus from
wastewater and sewage sludge comprising new Danish and foreign as well as existing foreign tech-
There are also suggestions for technological development needs that may help promoting te recy-
cling of phosphorus. If focus is only on te optimal use of phosphorus, it would be beneficial to
remove phosphorus from wastewater by means of biological methods and avoid te use of chemi-
cals. If chemicals are used, it should be iron (not aluminum) and in te lowest possible quantities. It
is estimated that there is a need for development of holistic solutions ensuring optimal opportuni-
ties for utilization of te phosphorus reserve in both wastewater and sludge, where te wastewater
and sludge treatment as well as te subsequent sludge handling and agricultural application are
incorporated. It should be established where most of te phosphorus is found and where it can be
14 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
A better overview of te availability of phosphorus (i.e. te fertilizing value) for different treatment methods should be established.
There is a need for an improved or a new analytical method for phosphorus plant availabil-ity.
Improvement of te biological phosphorus removal in wastewater treatment plants. Treatment of reject water in order to allow extraction of phosphorus (e.g. as struvite or
Incineration which ensures dedicated incineration of sewage sludge with subsequent con-trolled landfilling of sludge ash in phosphorus banks to ensure that te phosphorus reserve
can be extracted (i.e. landfill mining), when te technology has been developed and/or fi-
There are other large phosphorus containing waste streams such as meat and bone meal that should
be incorporated in a common landfilling solution, allowing te phosphorus ashes, which cannot be
reprocessed today, to be stored in a controlled way. It could be an objective to establish phosphorus
banks storing phosphorus for future food production or simply to collect te ashes for current pro-
cessing in order to recycle te Danish phosphorus. Phosphorus banks might contribute to further
focusing on resource efficiency and could become a new concept for possible development and ex-
port in te form of system eksport.
An overview of te market was created concerning te use of sewage sludge as well as potential
markets in relation to sales of technology for utilization of phosphorus from wastewater and sewage
sludge and sales of reprocessed P-products.
In Denmark, technologies are available that ensure a treatment of te sludge to a quality which
satisfies te consumers (easily spreadable, high fertilizing value, compliance with limit values for
heavy metals and organic contaminants). In 2012, sludge is highly used as fertilizer on farmland,
which indicates that te different techniques and products can be marketed by te companies deal-
ing with te utilization and handling of sludge and by te wastewater utilities.
There will still be a need to examine te sludge quality and te fate of substances contained in te
sludge for different treatment methods as well as by any subsequent use as fertilizer. This will en-
sure te expertise, which is fundamental for assessing how sludge can be best utilized.
Phosphorus products from reject water, sludge, ash, and biochar (a coke produced by pyrolysis of
biomass such as sludge) can to a large extent be used as fertilizers either directly in te same way
as conventional fertilizers, as raw material for fertilizer production or as an alternative fertilizer,
and based on te quantity there is reason to believe that te phosphorus in wastewater/sewage
sludge can be sold as a substitute for commercial fertilizers.
Pricing of all products is made according to te market principles supply and demand determine
te price. Te way te market is today, te price for direct use of sludge as a fertilizer is te lowest
compared to other existing and emerging technologies.
There are different attitudes in different parts of this line of business in relation to pricing and mar-
keting of sludge. Among other things, it has been heavily debated whether te industry could use a
more positive word than sludge, which is perceived as something negative. In other countries
words like for example biosolids are used. Confidence in te product depends largely on this
branding or whether te product is a real product or a waste. If it is no longer considered to be a
waste but a real product, such as for example a fertilizer, it will not be regulated by te waste regula-
tion but by te product regulation, which applies to fertilizers. This reprocessing and reclassifica-
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 15
tion from waste to product can be expected to have an impact on prices as well as on marketing
possibilities. This will be pertinent to te market for utilization of sludge but also for te market for
new technologies/phosphorus products (e.g. Struvite or HAP).
In order to compete with conventional fertilizers te product must comply with te quality re-
quirements for e.g. fertilizers. At te same time, te price of te product must reflect te market
price for phosphorus. Many of te new technologies are not yet commercially viable. Capital and
operational expenses are typically relatively high and if these expenses are to be covered, te prod-
uct price will be accordingly high. This means that te new phosphorus products will not be able to
compete with conventional fertilizers, as te market price for phosphorus is still relatively low. A
political requirement for a high rate of phosphorus recycling could become an important tool for
influencing te market in this direction.
A few Danish wastewater utilities have established an internal combustion solution for their sewage
sludge. As a result there are today a number of landfill sites for ashes from sludge incineration (e.g.
at Lynetten), which can potentially be treated and te phosphorus recovered. Te ash from such
sites may in principle be included in te treatment technologies as described in Chapter 5. In con-
nection with te recovery of phosphorus, te price of phosphorus is crucial for te profitability of a
new technology, as te selling price is part of te overall economy. If te selling price of phosphorus
is not sufficiently high during te coming years, ashes from sludge incineration plants may not be
recycled and te phosphorus will consequently be lost.
Therefore it is important that sludge ash from dedicated combustion of sludge is deposited in a
controlled way to ensure that te phosphorus resource can be recovered when te technology has
been developed and/or finances permit. Landfilling of sludge ash could be executed together with
other types of ash with a significant content of phosphorus for example ash from incineration of
manure fibre, provided that it is not contaminated (for example by heavy metals).
Landfills and te handling of these is a well-known technology, but it is necessary to further develop
this technology in order to be able to handle te various phosphorus ashes. There will be a need to
reduce te costs of disposal, as te economy will be crucial for te implementation of such phospho-
rus banks. Phosphorus banks might contribute to further put focus on resource efficiency and could
become a new concept for possible development and eksport in te form of system eksport. This solu-
tion would involve a need for further development and it must be clarified how ashes should be
handled in te depots/landfills, how te legislation should be for a phosphorus bank, and whether
new or adapted technologies should be required for this preparation of recovery of phosphorus.
Based on an examination of te various sludge products and technologies, it has been estimated
that te Danish potential in relation to exports lies in know-how and that there are opportunities for
system eksport outside te EU. Te global activities of Danish consultants put them in a unique
situation, where te latest international and local knowledge is brought to Denmark, while Danish
companies can assist in adapting technology and solutions to specific local needs in te internation-
There will be a significant international market for technologies that produce economically viable
and sustainable products from wastewater and sewage sludge. There is a need for further develop-
ment of these technologies and at te same time te demand for phosphorus fertilizers is expected
to increase. If Denmark is to maintain a leading position internationally within wastewater treat-
ment, it is necessary to be able to demonstrate te technologies. This is only possible if there is a
well-functioning cooperation between R&D companies/institutions and wastewater utilities.
16 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
Te objective of te working group for regulatory development was to illustrate and emphasize te
regulatory framework for recycling of phosphorus. Furthermore, te objective was to identify inap-
propriate overlapping between different legislations (regarding environment and livestock).
Te technologies for recovery of phosphorus e.g. from sludge ash are relatively new. One of te
challenges in relation to te waste hierarchy is to find out how te recovery of phosphorus from
ashes can be placed in te waste hierarchy. If te recovery of phosphorus from te ash cannot be
considered as a recycling operation, this will become a barrier to te further development of te
technologies for recovery of phosphorus from sewage sludge ash.
During te discussions of te market potential of new phosphorus products from wastewater and
sewage sludge (e.g. Struvite and HAP) te question was raised when te materials should be con-
sidered a waste or a product. If it is no longer considered a waste but instead a product, such as
fertilizer for instance, it will not be covered by te waste regulation but by te product regulation
that applies to fertilizers. According to te statutory order on waste, te municipal council is re-
sponsible for deciding whether a certain substance or object is no longer considered a waste (EoW-
End of Waste criteria).
Te discussions of te working group regarding existing regulatory barriers for utilizing te phos-
phorus resource have focused particularly on te provisions of te Danish Water Sector Act
(Vandsektorloven) concerning price ceiling and te provisions in te statutory order on landfilling
of waste in relation to recovery of phosphorus resources in ashes from incineration of sludge.
As to te provisions of te Water Sector Act concerning price ceiling te following problems were
One consequence of te price ceiling is that wastewater utilities are allowed to change technology as long as te price does not exceed te price of te solution currently in use.
Te secretariat in charge of supervision of te wastewater utilities may exempt from te
price ceiling, if a wastewater utility wishes to prioritize both drinking water supply, securi-
ty of supplies, and food security by using an overall better solution, which utilizes te
scarce resources better but also requires some investments.
Te introduction of technological solutions which result in higher operating costs must therefore be justified in an application for exemption. This is due to te fact that te
wastewater utilities must comply with te price ceiling and that it is currently not possible
to obtain a supplement to te price ceiling for this type of solutions.
One of te focus areas of te discussion was that revenues, if any, from te sale of surplus heat and electricity resulting from a combustion solution for sludge are not allowed to af-
fect te turnover ceiling, if it is considered to be a related activity.
Te participation in development projects is hampered by te price ceiling, since participa-tion in development projects must be financed as part of te normal operating costs. Con-
sequently, te activities are subject to te same efficiency requirements as other operating
costs. Even though te legislation does, in fact, allow for opportunities to exempt from te
price ceiling so that development project, for example, should not be considered in relation
to te price ceiling, this does not happen very often. Benchmarking is considered by te
wastewater utilities to be an economic limitation, removing te incentive for technology
Te price ceiling may have a negative impact on te choice of solution made by te wastewater utilities.
Te following steps should be considered in order to stimulate te development of technology and
utilization of phosphorus in sewage sludge:
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 17
Within te Water Sector Act, to enable te recovery of phosphorus from ashes that are landfilled, for example by transferring te costs for disposal of sludge to 1:1 costs.
To set national targets for te utilization of phosphorus in sewage sludge. To include development activities in te price ceiling, like for instance environmental and
service targets, for example by introducing innovative targets.
Regarding te provisions and possibilities of te statutory order on landfilling of waste in relation to
utilization of phosphorus in sludge, te following subjects were discussed:
Te requirement for basic characterization testing of waste and evaluation of whether te waste can be recycled or utilized prior to any disposal might be an incentive for utilization
Te classification of waste acceptable for landfilling (i.e. as inert, mineral, mixed, or haz-ardous waste) may be a barrier or an incentive, depending on te result of te classifica-
Te acceptance criteria for landfilling of inert and hazardous waste seem to act as an in-centive to avoid disposal and instead find other solutions such as recycling/utilization.
Expenses for landfilling (te part which is not tax) vary from landfill to landfill, but in combination with te taxes they constitute an incentive to avoid disposal and instead recy-
cle te resources (seen from te waste producers point of view). Seen from te point of
view of te landfill owners te uncertainty about te duration of te aftercare period (or
te knowledge of te actual duration) and te involved expenses may lead to increased
landfilling prices, which will become another incentive for te producer to recycle/utilize
te resources. However, charges for te disposal of any treatment residue from te recy-
cling/utilization process must be taken into account.
For a political objective to increase te use of te phosphorus resource in wastewater and sewage
sludge it has to be ensured that this does not result in an inadequate flow/output of phosphorus to
te environment. Recommendations from te Livestock Control Committee include a proposal for a
regulation, which is general but at te same time differentiates te level of protection both geo-
graphically and in relation to te vulnerability of te individual areas. This means that a survey is
conducted on te vulnerability or robustness of te areas compared to for example phosphorus.
If te recommendations from te livestock regulatory committee regarding a vulnerability differen-
tiated area regulation is followed by specific legislation, it should be considered whether te regula-
tion of utilization of sewage sludge and maybe other types of waste, too, ought to be included as part
of te overall regulation of adding fertilizers and soil conditioners to agricultural land.
18 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
I december 2011 blev innovationspartnerskabet for anvendelse af fosfor fra spildevand og spilde-
vandsslam etableret. I opstartsmdet deltog ca. 60 aktrer, bl.a. spildevandsforsyninger, gdnings-
producenter, producenter af fosforfldende kemikalier, leverandrer af miljteknologi, rdgivere,
videninstitutioner og myndigheder. Partnerskabet er oprettet som led i regeringens affaldsstrategi
2010 og implementeringen af regeringens miljteknologiske handlingsplan (2010-2011), Miljtek-
nologi til gavn for milj og vkst.
Formlet med partnerskabet er at skabe en ny platform for strategisk samarbejde om genvinding og
nyttiggrelse af fosfor i affald og srligt fosfor i spildevand og spildevandsslam. Der er tale om
spildevand og slam fra spildevandsforsyningerne, mens industrielle spildevands- og slamstrmme
ikke indgr. Partnerskabet har i frste omgang fokus p flgende overordnede aktiviteter:
Udvikling af teknologi, herunder bl.a. identificering af behovet for videreudvikling af eksiste-rende teknologi og udvikling af ny teknologi.
Markedsudvikling, herunder etablering af et grundlag for vurdering af det markedsmssige potentiale for eksisterende direkte fosforgenanvendelse og for alternative teknologier. Desu-
den er mlet med denne aktivitet at afdkke barrierer og fremme betingelserne for markeds-
Udvikling af regulering, herunder undersgelse af muligheden for opstilling af mlstninger til get genanvendelse af fosforressourcer i spildevand og spildevandsslam. Dette omfatter
bl.a. at afdkke milj-, sundheds- og lovgivningsmssige barrierer samt at fremme betingel-
serne for genanvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam.
P opstartsmdet for partnerskabet har mdedeltagerne defineret visionen og mlstningen for
partnerskabet. Selvom partnerskabet ikke tror p, at der kan opns 100 % genanvendelse af fosfor
fra spildevand og spildevandsslam inden for 10 r, er visionen for partnerskabet, at der:
Skabes en bredygtig hndtering af ressourcen spildevand/spildevandsslam, og at der sikres national uafhngighed/selvforsyning ved at recirkulere fosfor fra spildevand og spildevands-
slam p en bredygtig mde.
Skabes en regulering, som sttter op omkring selvforsyning og teknologiudvikling for at opn hjere effektivitet og minimalt trk p primre fosforressourcer.
Udvikles danske systemlsninger baseret p danske og udenlandske erfaringer og udviklings-projekter.
I forbindelse med opstartsmdet blev der nedsat tre arbejdsgrupper reguleringsudvikling, mar-
kedsudvikling, teknologiudvikling og gruppernes arbejdsgrundlag blev defineret.
1.1 Teknologiudvikling Mlstningen for arbejdsgruppen vedr. teknologiudvikling var, at der etableres et innovationskon-
sortium for udvikling af teknologi til optimal genanvendelse af fosfor. Mlstningen var desuden, at
aktrerne p omrdet erkender ndvendigheden af, at der er behov for mere end n teknologi.
Mlet for det frste rs arbejde var at udarbejde en liste over lovende teknologier, en oversigt over
teknologiske behov (evt. en bruttoliste og en shortliste) samt en skitse af et innovationskonsortium.
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 19
1.2 Markedsudvikling Mlstningen for arbejdsgruppen vedr. markedsudvikling var at fremme dialogen mellem aktrer-
ne p markedet samt at skabe et overblik over potentielle markeder i relation til afstning af tekno-
logi for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam, salg af oparbejdede P-produkter,
tiltrkning af spildevand/slam til oparbejdning i Danmark og begrnsning af eksport af vrdifulde
ressourcer, som f.eks. fosfor, i spildevand og slam.
Mlet for frste rs arbejde var at skabe et videngrundlag for at kunne udvikle systemlsninger til
eksport eller for at kunne etablere systemlsninger i Danmark til gavn for danske og udenlandske
interessenter. Desuden skulle der skabes dialog mellem aktrerne p omrdet for at sikre tilliden til
de produkter, som systemlsninger kan levere. P baggrund af den opsamlede viden skulle der
udpeges omrder, hvor der er behov for aktiviteter og metoder for at markedsfre danske lsninger.
1.3 Reguleringsudvikling Mlstningen for arbejdsgruppen for reguleringsudvikling var at belyse og synliggre de regulatori-
ske rammer for anvendelse af fosfor med fokus p at forbedre fosforgenanvendelsen til rette forml.
Mlstningen var endvidere at afdkke uhensigtsmssige overlap p tvrs af lovgivningen (milj,
Reguleringen p omrdet virker for kompleks, og der er tilsyneladende store overlap p tvrs af
reguleringen, f.eks. for milj og husdyr. Mlstningen er at lgge op til en mindre kompleks og
mere fleksibel regulering. Samtidig skal det sikres, at de regulatoriske rammer er defineret sledes,
at fosforressourcen mht. ressourcevrdien altid udnyttes optimalt under hensyntagen til lokale
forhold (dvs. konomisk og miljmssigt fornuftigt), og at de hje krav til kvaliteten af produktet
(dvs. grnsevrdier for spildevandsslam) opretholdes for at kunne opretholde tilliden til produktet.
Mlet for frste rs arbejde var at fremlgge forslag til en forbedret og mindre kompleks regulering
p omrdet samt at give forslag til, hvordan reguleringen br udformes for at sikre optimal og hj
udnyttelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam.
1.4 Opbygning og struktur af partnerskabet Partnerskabets organisatoriske struktur er vist i Figur 1.1. Partnerskabet er ledet af en styregruppe
(med Miljstyrelsen som formand), der samtidig har stttet sekretariatets arbejde. Sekretariatet har
fungeret som initiativtager og drivende kraft i forbindelse med igangsttelse og gennemfrelse af
partnerskabets aktiviteter. Sekretariatets arbejde blev finansieret via et tilskud fra puljen for milj-
effektiv teknologi, administreret af Miljstyrelsen.
Partnerskab for genanvendelse af fosfor
Figur 1.1 Organiseringen af innovationspartnerskabet
20 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
Selve partnerskabet har fungeret som en platform, hvor alle interessenter i forhold til genanvendel-
se af fosfor fra spildevand og spildevandsslam blev bragt sammen. I lbet af partnerskabets frste r
har ca. 90 aktrer p omrdet fulgt arbejdet i partnerskabet.
Partnerskabet har ogs fungeret som fundament for etablering af de tre arbejdsgrupper, som har
beskrevet de egentlige udviklingsaktiviteter inden for teknologi-, markeds- og reguleringsudvikling.
I Bilag 1: ses en oversigt over de aktrer, som har deltaget i arbejdsgruppernes aktiviteter, og som
med deres tid, viden og kompetencer har bidraget til inspirerende og konstruktive diskussioner i
partnerskabet samt til udarbejdelse af denne rapport.
1.5 Rapportens opbygning Selvom arbejdet i partnerskabet er forget i tre arbejdsgrupper, er aktiviteterne af flles interesse
for deltagerne for deres fremtidige forretningsgrundlag, for forskning, innovation og udvikling.
Partnerskabets aktiviteter vedrrende teknologiudvikling har vret rettet imod behovet for identifi-
cering og evt. udvikling af ny teknologi til at opn et hjt genanvendelsesml for fosfor fra spilde-
vand og spildevandsslam. Aktiviteterne vedrrende markeds- og reguleringsudvikling fungerer som
samlende elementer i partnerskabet. Baseret p viden om lovgivningsmssige og konomiske
rammer og evt. barrierer samt markedsforhold kan det teknologiske udviklingsbehov identificeres.
Dette blev ogs meget tydeligt i forbindelse med de tre arbejdsgruppemder, som der blev afholdt i
hver arbejdsgruppe i lbet af partnerskabets frste r. P mderne blev arbejdet i gruppen tilrette-
lagt, delopgaver fordelt, input diskuteret, etc. Diskussionen p et udviklingsomrde inkluderede
som regel ogs diskussion af mindst et af de andre udviklingsomrder.
Arbejdsgrupperne valgte derfor at samle resultaterne af deres arbejde i n samlet rapport, hvor:
Kapitel 2 giver en kort introduktion til fosfor som ressource Kapitel 3 giver en oversigt over fosforkilder i spildevand og beskriver processer til behand-
ling af spildevand og -slam p rensningsanlgget
Kapitel 4 beskriver eksisterende teknologier i Danmark til behandling af organisk affald, herunder spildevandsslam
Kapitel 5 beskriver nye teknologier til fosforgenvinding fra spildevand og spildevandsslam Kapitel 6 beskriver markedssituationen for svel eksisterende som nye teknologier Kapitel 7 giver et overblik over reglerne p omrdet.
Se i vrigt Figur 1.2.
Inputtet til rapporten er kommet i form af f.eks. teknologibeskrivelser, oplg og partsindlg, udar-
bejdet af deltagerne i de respektive arbejdsgrupper. I lbet af partnerskabets arbejde har det vret
ndvendigt at foretage nogle afgrnsninger for projektet, hvorfor det ikke har vret muligt at in-
kludere alle input eller dele heraf. Til trods for et stort redigeringsarbejde kan det ikke undgs, at
rapporten i et vist omfang brer prg af, at mange forskellige har bidraget til dens tilblivelse.
Der er visse problemstillinger i forbindelse med anvendelsen af spildevandsslam p landbrugsjord,
som ikke fuldt ud kunne rummes i projektet. Bl.a. de krav til aftagelsen af spildevandsslam, som der
stilles uden for EU. Partnerskabets fokus i forhold til udbringning og anvendelse af spildevandsslam
p landbrugsjord ligger i Danmark. Det er relevant (og inkluderet i rapporten for andre EU-lande)
at f et overblik over andre landes krav til spildevandsslam til jordbrugsforml. Derimod blev det
vurderet, at eksportmarkeders krav til fdevarer ligger uden for partnerskabets fokus.
Det er blevet ppeget af deltagere i partnerskabet, at Dansk Fdevareeksport hos visse aftagerlande
er udsat for importrestriktioner. Selv om aftalerne under World Trade Organisation (WTO) har til
forml af fjerne handelsbarrierer, anvendes bl.a. veterinre forhold og tilsyn som en handelsbe-
grnsning. De fdevarer, der primrt rammes af importrestriktioner, er fdevarer som ferske og
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 21
rgede kdvarer, og USA, Kina og Japan nvnes som de lande, der har benyttet veterinre forhold
til importbegrnsning. Forhold, der kan fre til restriktioner, er:
at spildevand og -slam i en rkke lande ikke m anvendes til fdevareproduktion, og at det derfor vil skabe mistilid til dansk fdevareeksport, nr der udbringes slam p landbrugs-
jord. Dette kan imdekommes ved fordling af slam til gdning, kompost eller lignende;
at de enkelte landes veterinrmyndigheder (USA, Mellemsten m.fl.) fremfrer, at det ik-ke kun er varens "renhed", men ogs produktionsprocessen, der skal fokuseres p , som
f.eks. brug af veterinrmedicin, foderproduktionens sikkerhed, rvarens renhed.
Det vurderes, at flgende kan imdekomme de nvnte betnkeligheder:
Det vil vre forebyggende at lade produkter, der anvendes til gdningsforml, blive under-lagt gdningsbestemmelserne, hvorved slam definitionsmssigt kan blive til gdning.
De dyrkningsforbehold, der ligger i slambekendtgrelsen (f.eks. anvendelse til rodfrugter, human-ernringsprodukter, tidsforbehold), kan overfres eller duplikeres til et produkt-
Slammet skal ikke alene vre kontrolleret for risikoindhold, men selve behandlingsproces-sen skal indeholde sikkerhed for afskring af risici (varmebehandling, desinfektion mm.)
og underlgges kontrolleret hygiejnisering.
Hygiejnekontrollen br udbygges til som minimum at omfatte samme kontrolbestemmel-ser som vores handelspartnere (f.eks. vedrrende nematoder).
Et gdningsprodukt skal have en fordlingsgrad, som kan produktansvarsforsikres og li-gestilles med andre gdningsprodukter.
Figur 1.2 Oversigt over teknologier og produkter, der er omfattet af rapportens kapitler 3 til 6
22 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
2. Fosfor som ressource
Fosfor er en begrnset ressource, hvor de globalt kendte reserver af mineralsk fosfor ansls at dk-
ke eftersprgselen i 50 til 400 r afhngigt af kilde (f.eks. Lars Stoumann Jensen, KU-Life, IFDC,
2010). Et globalt stigende befolkningstal m.m. skaber et strre behov for fosfor. Forsyningshorison-
ten p kun 50 r kan blive en realitet (Copenhagen Resource Institute, 2012).
Primrproduktion af planter og alger krver fosfor, og modsvarer tilgngeligheden ikke behovet,
vil resultatet vre sult. De naturlige fosforforekomster er dog begrnset til nogle f lande - fosforen
brydes i lande som Kina, Canada, Marokko og Rusland. Det vurderes, at Marokko i dag sidder p
mere end halvdelen af verdens fosforressourcer, og at Marokko vil vre eneleverandr inden for 50-
75 r set ud fra de kendte fosforressourcer. Der er sledes eftersprgsel af metoder til udvinding af
fosfor p markederne. Eftersprgslen forventes at stige med en kalkuleret gennemsnitlig vkstrate
CAGR3 p ~2 % over de nste 8 r.
Marokko er gennem det privatejede OCP (www.ocpgroup.ma) den strste leverandr af fosfor og
sidder i dag p 14% af verdensmarkedet for fosfatsten. Omkring 22% af markedet for rfosfat (fos-
fatsten) er fordelt p ca. 5 spillere ud over de 14%. Markedet er domineret som oligopol med en
trend imod, at Marokko som land bliver eneleverandr p fosfatsten.
Figur 2.1 De globale fosforreserver (oplagt i mia. tons) (Kommunekemi, data fra CRU markedsrapporter, 2012 www.crugroup.com)
Nedenstende kort viser udviklingen i markedernes eftersprgsel. Eftersprgslen korrelerer med
eftersprgslen p NPK (nitrogen, fosfor (fosfat) og kalium), MAP (monoammoniumfosfat) og DAP
(diammoniumfosfat) i landbruget. Eftersprgslen er isr stigende i Sydamerika og
3 Calculated annual growth rate
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 23
Figur 2.2 Markedernes eftersprgsel efter fosfor i 2010 og forventet eftersprgsel i 2020 (Kommunekemi, data fra CRU markedsrapporter 2012, www.crugroup.com)
Fosfor bliver dyrere og kan p sigt blive en mangelvare. Det bliver stadig vigtigere at genanvende
alle vsentlige kilder til fosforgdning. Den absolut vsentligste kilde til fosforgdning i Danmark
er husdyrgdning, der har et hjt fosforindhold og findes i stor mngde. Vsentlige andre danske
fosforkilder vurderes at vre (fosfor i handelsgdning undtaget): kd- og benmel, spildevandsslam,
organisk dagrenovation samt grnne dele af planteaffaldet og organiske restprodukter fra industri-
en. Husdyrgdning indeholder ca. 45.000 tons fosfor om ret (Danmarks statistik, 2011; Landbrug
& Fdevarer, 2009), mens andre strmme fra husholdninger og erhverv tilsammen vurderes at
indeholde ca. 10.000 tons fosfor, hvoraf de strste kilder findes i spildevandsslam (ca. 4.500-5.600)
samt kd- og benmel (ca. 3.000 tons).
Gdskningsmssigt er kemisk fldet fosfor tilfrt med spildevandsslam tungt oplseligt og mindre
tilgngeligt p kort sigt, uanset om der bruges jern eller aluminium ved fldning p renseanlgge-
ne. Men p lidt lngere sigt vil dette fosfor formentlig ogs indg i jordens fosforpulje p lige fod
med andet gdningsfosfor. Generelt anses Al-bundet fosfat dog for mindre tilgngeligt end Fe-
2.1 Fosforkredslbet i Danmark Af nedenstende figur (Figur 2.3), der viser fosforkredslbet i Danmark, ses det, at fosforoverskud-
det i Danmark i 2010 er reduceret til 5 kg P pr. ha (rde tal). Det er en reduktion fra et overskud p
13.4 kg P pr. ha i 2000, som primrt er opnet ved at reducere brugen af svel handelsgdning som
4 Jern og aluminium benyttes ved fldning af fosfor (i form af fosfationer) fra spildevand p rensningsanlg. Fosfationerne bindes hhv. til jern- og aluminiumionerne fra fldningskemikalierne.
24 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
Figur 2.3 Danmarks landbrugs fosforbalance for 2010 (Lars Stoumann Jensen, KU-Life, prsentation ved opstartsmde for innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam, december 2011)
Selvom der er et fosforoverskud i Danmark, er overskuddet meget ujvnt fordelt, som flge af en
stor husdyrproduktion i Jylland. Det betyder, at der er et fosforoverskud i Jylland og et fosforun-
derskud p Sjlland, hvor der primrt er planteavl, som det ses af nedenstende Figur 2.4.
Figur 2.4 Fosforoverskud i Danmark lokale forskelle (Lars Stoumann Jensen, KU-Life, prsentation ved opstartsmde for innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam, december 2011)
Der er et stigende og ndret behov for fdevarer - prferencen for animalske produkter ges med
stigende velstand, og befolkningstilvksten vil krve en get planteproduktion. Dette betyder, at
der vil vre et get behov for NPK-gdningsprodukter (kvlstof-fosfor-kalium-gdning). Stigende
behov for bioenergi (biodiesel, bioethanol fra biomasse) som erstatning for fossil energi stter
yderligere pres p eftersprgslen p NPK-gdning (Stoumann, 2011).
2.2 Fosfortilgngelighed I princippet er al fosfor i jorden bundet til organiske stoffer eller kemisk bundet til jern, aluminium
eller calcium. Fr planterne kan optage fosfor, skal den i jorden bundne fosfor omsttes til vandop-
lselige fosfationer, som kan optages af planterne (Figur 2.5). Planter deltager i denne omstning
ved frigivelse af syrer fra deres rdder. Desuden indeholder jorden forskellige mikrober (bakterier,
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 25
svampe, vira, etc.), som sammen med den kemiske forvitring spiller en vigtig rolle i at gre tt
bundne jordmineraler tilgngelige for planterne (Figur 2.6).
Figur 2.5 Jordens uorganiske fosfor (Rubk et al., 2005)
Nr jorden ikke indeholder tilstrkkeligt plantetilgngeligt fosfor, skal fosforen tilfres i form af
gdning. Erfaringen viser, at den strste del af fosfor, som afgrderne optager, stammer fra jordens
fosforpulje, mens ca. 15 % stammer fra tilfrt fosforgdning (Rubk et al., 2005). Da det kun er
oplselige fosfationer i jordvsken, som er direkte plantetilgngelige, fylder plantetilgngelighe-
den af fosfor meget i diskussionen om, hvilken type fosforgdning (f.eks. fosfor i spildevandsslam,
handelsgdning fra rfosfat, gdningsprodukter fra slamaske) der sikrer den mest optimale gd-
ning. Da jordbundens funktioner er komplicerede, er det svrt at angive mngden af plantetilgn-
geligt fosfor, f.eks. i spildevandsslam. Selvom det kun er de oplselige fosfationer, som er tilgnge-
lige, angives resultaterne normalt som mngden af fosfor ekstraheret i en svag syre (dvs. forholds-
vis lav pH vrdi sammenlignet med pH i jordvsken), f.eks. citratoplselig fosfor (Linderholm,
Figur 2.6 Fosforomstning i dyrket jord (Rubk et al., 2005)
26 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
3. Fosforkilder fra spilde-vandsrensning
Rensningsanlg Lynetten, Maj 2012 (Janus Kirkeby)
I Danmark indeholder husholdningsspildevand i strrelsesordenen 7-8 mg fosfor /l, som potentielt
kan genvindes. Gennem de sidste 20 r er der sket en vsentlig reduktion af fosformngden i spil-
devandet og slammet, dels som flge af en reduktion af udledningen hos kilden (udfasning af fosfor
i vaskemidler m.v.5), dels som flge af implementeringen af BAT6 hos virksomheder. Hovedparten
af danske ejendomme er kloakerede og tilknyttet et kloaksystem, som transporterer spildevandet til
et renseanlg. P renseanlggene anvendes mekaniske, mikrobiologiske og kemiske processer til
reduktion af indholdet af forurenende stoffer i spildevandet, herunder fosfor. Langt strstedelen af
fosfor fra spildevandet ender i slammet. I 2009 har Miljstyrelsen opgjort denne samlede mngde
slam fra danske renseanlg til ca. 140.000 tons rligt, og dette tal antages undret i 2012 (MST,
2012). Ved et fosforindhold p ca. 3-4 % i slammet kan der potentielt genvindes ca. 4.200 til 5.600
tons fosfor rligt fra danske renseanlg. Til sammenligning importeres ca. 15- 20.000 tons fosfor
I 2009 fordelte afstning af slammet sig som flger: 52 % blev udspredt p landbrugsjord, 12 %
blev tilfrt mineraliseringsanlg, 24 % blev sendt til forbrnding, 1 % endte p deponi, 7 % blev
eksporteret og 4 % blev anvendt til andre forml (MST, 2012a). Der findes i dag en mlstning om,
at 50 % af spildevandsslam skal udspredes p landbrugsjord. Ved anvendelse af spildevandsslam p
landbrugsjord efter slambekendtgrelsen sker en recirkulering af fosfor som gdning. Fosforind-
holdet i det spildevandsslam, der i dag anvendes som gdnings- eller jordforbedringsmiddel til
jordbrugsforml, svarer til ca. 2.400 tons rligt jf. (MST, 2012a). Det er ikke ndvendigvis 100 % af
fosforen i spildevandsslam, som jorden og afgrderne kan udnytte som gdning, bl.a. fordi der kan
ske et tab af fosfor som resultat af udvaskning via regnvand.
5 Regulation (EU) No 259/2012 of te European Parliament and of te Council of 14 March 2012 amending te Regulation (EC) No 648/2004 as regards te use of phosphates and other phosphorus compounds in consumer laundry detergents and consum-er automatic dishwasher detergents Forordningen reducerer brug af fosfater i vaskeprodukter. Mindre fosfor i spildevand og slam kan p sigt blive en realitet. 6 BAT Best available techniques
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 27
En nyere undersgelse, baseret p data fra 2011/2012, viser, at 77 % af spildevandsslam i dag ud-
bringes til jordbrugsforml (direkte p landbrugsjord eller biologisk behandlet med efterflgende
anvendelse til jordbrugsforml) (Sckerl, 2012). I referencen angives, at procentsatsen er fremkom-
met ved en opgrelse af de faktisk producerede mngder af slam pr. renseanlg sammenholdt med
den lsning, der er valgt p det enkelte rensningsanlg. Indregnet i genanvendelsesprocenten er
slam afsat direkte til jordbrugsforml, slam afsat til jordbrugsforml i Tyskland, slam afsat til bio-
gasfllesanlg og grdanlg (hvor slammet udrdnes med gylle for efterflgende at blive afsat til
jordbrugsforml) samt slam, der komposteres sammen med haveparkaffald m.v. for efterflgende
at blive afsat til jordbrugsforml. Den samlede procentangivelse er behftet med en usikkerhed p
5 %. HedeDanmark A/S oplyser, at andelen af slam, som afsttes til Tyskland, er i strrelsesorde-
De to opgrelsesmetoder kan ikke direkte sammenlignes, idet det ikke kan vurderes, om de to un-
dersgelser dkker de samme renseanlg.
I de efterflgende afsnit prsenteres indledningsvis en oversigt over danske renseanlg. Herefter
flger en kort introduktion om fosforfjernelse p danske renseanlg, inklusiv beskrivelse af slam-
behandlingsmetoder og mulighed for efterflgende genvinding af fosfor.
3.1 Oversigt over danske renseanlg En oversigt over danske renseanlg kan findes i Naturstyrelsens opgrelse over Punktkilder fra
2010. Heraf fremgr det, at der findes 1030 renseanlg med en belastning og kapacitet, som angi-
vet i Tabel 3.1.
Tabel 3.1 Kapacitet og belastning i PE (Naturstyrelsen, 2011)
Antal anlg Belastning i PE Kapacitet i PE
I alt 1.030 7.565.515 12.605.765
Nedenstende Figur 3.1 viser den typiske opbygning af et strre danske renseanlg og indikerer,
hvor p renseanlgget fosforkilderne kan findes (grn markering).
Figur 3.1 Typisk opbygning af strre danske renseanlg samt fosforkilder p renseanlg (grn markering), skitse ved Envidan A/S
28 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
Baseret p Miljstyrelsens opgrelse over punktkilder i 2010 behandles ca. 33 % af spildevandet p
mindre renseanlg uden rdnetank, svarende til proceslsningen markeret i den verste firkant. P
de mindre anlg findes fosforkilden i det afvandede slam.
I Danmark findes 67 renseanlg med en kapacitet p over 50.000 PE, se Tabel 3.2. Disse rensean-
lg behandler tilsammen ca. 67 % af spildevandet og har inkluderet en rdnetank til gasproduktion
i renseprocessen. Dette betyder, at der opstr en mulighed for ogs at genvinde fosfor fra rejektvan-
det ved afvanding af udrdnet slam p disse renseanlg. Dette er indikeret i den midterste firkant
P nogle af de strste danske renseanlg behandles slammet yderligere enten ved trring eller
forbrnding, hvilket er markeret i de to nederste firkanter i figuren. Der findes 4 renseanlg med
trringsanlg og 3 renseanlg med slamforbrnding. P disse anlg findes fosforkilden i rejekt-
vandet fra afvanding af udrdnet slam, i det trrede slam eller i asken fra slamforbrnding.
Tabel 3.2 Oversigt over strrelsesfordeling p danske renseanlg (Naturstyrelsen, 2011)
Anlgskapacitet Antal renseanlg Belastning i % af
belastning p alle anlg
30 PE 1030 100
500 PE 561 97
2.000 PE 411 96
5.000 PE 273 92
15.000 PE 143 82
50.000 PE 67 67
100.000 PE 37 51
3.2 Introduktion til fosforfjernelse p danske renseanlg I dette kapitel beskrives biologisk og kemisk fosforfjernelse.
3.2.1 Biologisk fosforfjernelse Biologisk fosforfjernelse (Bio-P) eller enhanced biological phosphorus removal (EBPR) er en meto-
de til at fjerne fosfor fra spildevand i aktivt slamanlg ved hjlp af bakterier uden brug af fld-
ningskemikalier. Polyfosfat-akkumulerende bakterier (PAO) kan optage ortofosfat og lagre dette
inde i cellerne som polyfosfat, sledes at fosforen kan fjernes med overskudsslam. P er bundet i en
tilgngelig form, som let frigres i rdnetanke, p landbrugsjord eller ved at benytte specielle strip-
Et velfungerende anlg krver en anaerob fase (eller tank), hvor PAO optager letomstteligt sub-
strat (f.eks. eddikesyre) fra spildevand eller hydrolysetank og oplagrer dette som fedt. Dette be-
nyttes i flgende anoxiske (denitrificerende) eller aerobe (nitrificerende) tanke til vkst og til at
optage ortofosfat fra vandfasen. Mikrobiologien i Bio-P processen er nogenlunde kendt, og mindst 3
forskellige bakteriearter med lidt forskellig levevis udfrer processen p de danske renseanlg.
To typiske anlgsdesign for danske renseanlg med Bio-P fjernelse er vist i Figur 3.2. A viser et
hovedstrmsanlg med anaerob fortank, denitrificerende (anoxisk) tank og en aerob, nitrificerende
tank. B viser et anlg med sidestrmshydrolyse. Den anaerobe fortank er erstattet af en anaerob
tank, hvor en del af returslammet (typisk 20-35 %) opbevares ca. 1 dgn, inden det returneres til
denitrifikationstanken. Herved dannes letomstteligt stof ved hydrolyse og fermentation, noget
som understtter en god biologisk fosfor- og kvlstoffjernelse.
Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger 29
Figur 3.2 Typiske anlgsdesign for danske anlg med Bio-P fjernelse (Vollertsen et al, 2006)
Bio-P processen kan i sig selv rense spildevandet til under 1 mgP/l, men de fleste anlg har alligevel
lidt stttedosering i form af Fe eller Al-salte (se kapitel 3.2.2). Som tommelfingerregel m molfor-
holdet mellem tilsat Fe og total-P i spildevandet ikke vre over 0,5, hvis en effektiv Bio-P aktivitet
skal opretholdes. I perioderne efterr, vinter og forr tilsttes mange anlg Al-salte (polyalumini-
umklorid) for at kontrollere unsket vkst af trdformede bakterier, som kan give bundfldnings-
eller skumproblemer. Dette formodes ikke at give problemer med Bio-P aktivitet, men en del P
I Danmark renses tt p 90 % af spildevandet ved anvendelse af biologiske renseprocesser kombi-
neret med kemisk fldning (Naturstyrelsen, 2011). Antallet af Bio-P anlg i Danmark og udlandet
3.2.2 Kemisk fosforfjernelse Den kemiske fosforfjernelse kan ske flere steder i et renseanlg. Processen kaldes forfldning, nr
den sker i kombination med mekanisk rensning, og simultanfldning, nr kemikalierne tilsttes til
den biologiske rensning. I begge tilflde dannes en strre mngde kemisk slam, som fjernes sam-
men med det slam, renseprocesserne i vrigt producerer. Hvis der efter den biologiske-kemiske
rensning stadig er behov for at fjerne fosfor, kan dette ske ved tilstning af yderligere fldningske-
mikalier fr filtrering i sandfilter eller en filterdug (skaldt kontaktfiltrering).
Den kemiske fosforfjernelse sker ved, at oplst fosfor udfldes som partikler ved tilstning af ty-
pisk jern- eller aluminiumsalte. Typiske fldningskemikalier er:
Jern(II)sulfat Jern(III)klorid Aluminiumsulfat Polyaluminiumklorid
Fldningsprocesserne er ved anvendelse af jern- og aluminiumsalte nsten identiske, idet den
oplste fosfor bindes til den trivalente metalion. Samtidig vil en del af det tilsatte metalsalt udfldes
som metalhydroxid, der befordrer sedimentationen af svrt bundfldige partikler.
30 Innovationspartnerskab for anvendelse af fosfor fra spildevand og spildevandsslam fra spildevandsforsyninger
Nedenfor er vist de overordnede kemiske ligninger ved fldning med jernsalte.
Ferro (Fe2+) jernsalte bruges ofte som fldningsmiddel i forbindelse med simultanfldning. Ved
tilstning til luftningstanke vil ferro-ionerne blive iltet:
4Fe2+ + O2 + 4H+-> 4Fe3+ + 2H2O
Det er ferri-ionerne (Fe3+), der er aktive ved udfldningsprocessen, som foregr efter nedenstende
Fe3++ HPO42--> FePO4 + H+
Ovennvnte fldningsreaktion er dog meget simplificeret. Reelt vil det udfldede materiale inde-
holde kalciumioner og i visse tilflde ogs karbonationer. Det udfldede ferrifosfat er tungtoplse-
Ved fldning med svel jern- som aluminiumsalte sker der en parallel proces efter flgende reakti-
onsskema (vist med jern):
Fe3++3H2O -> Fe(OH)3 + 3H+
Jernhydroxid (Fe(OH)3) vil virke som koaguleringsmiddel. Som det ses, dannes der ogs brintioner
(H+), s pH-vrdien snkes. Da den samtidige biologiske iltningsproces ogs kan snke pH, br
man i den forbindelse vre opmrksom p, at den optimale pH-vrdi for de biologiske processer
ligger omkring 7. Det kan derfor vre ndvendigt med tilstning af alkalinitet (typisk kalk) for at
sikre de biologiske processer.
I renseanlg med ren kemisk fosforfldning tilsttes typisk fldningskemikalier i et molforhold p
mellem 1 - 1,5 mol aktivt Fe eller Al per mol fosfor. Benyttes det som stttedosering p anlg med
Bio-P, tilsttes typisk fldningskemikalier i et molforhold p mellem 0,3 - 0,5 mol aktivt Fe eller Al
per mol fosfor. For enkelte anlg med meget velfungerende biologisk fosforfjernelse kan doseringen
dog vre helt nede p 0 - 0,2 mol metal per mol fosfor. Dette er typisk for anlg med meget "gun-
stigt industrielt spildevand" med et hjt indhold af letomstteligt kulstof.
3.2.3 Kombination af biologisk og kemisk fosforfjernelse Strstedelen af fosforfjernelsen fra spildevandet i Danmark sker ved en kombination af biologisk og
kemisk fosforfjernelse, idet nsten alle strre anlg, og ogs mange mindre anlg, er blevet bygget
eller ombygget til biologisk fosforfjernelse, men der er stadig behov for en vis stttedosering af
fldningskemikalier for at kunne overholde rensekravene. Det er p.t. kun enkelte anlg, der drives
med rent biologisk fosforfjernelse.
Gdskningsmssigt er kemisk fldet fosfor tilfrt med spildevandsslam som nvnt tungt oplseligt
og mindre tilgngeligt p kort sigt, uanset om der bruges jern eller aluminium ved fldning p
renseanlggene, men p lidt lngere sigt vil dette fosfor formentlig ogs indg i jordens fosforpulje
p lige fod med andet gdningsfosfor. Generelt anses Al-bundet fosfat dog for mindre tilgngeligt
Hvis fosfat skal udvindes direkte p renseanlgget, sker det typisk ved fldning som struvit fra
rejektvand fra rdnetanke, hvor oversku
Skab overskud - for du kan ikke hælde fra en tom kande
TRYK PÅ VIRKSOMHEDEN FOR AT LÆSE CASEN · forretningstiltag ud fra indsigterne Eventhall er en førende ”voksenlegeplads” både udendørs og indendørs. Skab forretningsmodellen
Fosfor til stivelseskartofler Metoder og fosfortyper¸de-2017-Fosfor... · Fakta om fosfor •Fosfor bindes hårdt til jordpartiklernes aluminium, jern og calciumforbindelser •Fosfor
Håndbog for Julehandlen 2019 - Google Searchservices.google.com/fh/files/misc/googleforretail_holidayplaybook_d… · Højdepunkter fra julen 2018 3 5 8 11 16 19 20 24 Skab din digitale
OPSAMLING: INNOVATIONSWORKSHOP OM SØRESTAURERING … · (ind-/udsivning). Status for den eksterne belastning. Anbefaling om reduktion i tilførslen af fosfor fra regnoverløb. Idé
SKAB øgET VæKST og INDTJENINg I offSHoREBRANCHEN - …offshore-denmark.com/UserFiles/file/DMOG/Medlemskab/2017/DMOG_hverve... · på baggrund af flere forespørgsler fra virksomheder
Skab fokus på mestring - Tidsskrift.dk
Kartlegging av fosfor og nitrogen i grøftevann i ... · Nitrogen i mineralgjødsel og nitrogen frigjort fra organisk materiale bindes til jord i mye mindre grad enn fosfor. Det betyr
Fra problem til ressurs - sirkulærøkonomi i praksis Lars ... · Nitrogen og Kalium N-Kjeldahl Fosfor Lineær (N-Kjeldahl) Lineær (Fosfor) Overskudsbiomasse Steinsvik Nitrogen og
Genanvendelse af fosfor fra slamaske - mst.dk · Miljøstyrelsen / Genanvendelse af fosfor fra slamaske 3 Indhold Forord 5 Sammenfatning og konklusion 6 Summary and conclusion 9 1
SKAB RELATIONER SKAB GLÆDE SKAB NETVÆRK KAB S AMS · PDF file Lær hvordan du selv tilbereder en overdådig middag i dit eget køkken, og få inspiration til råvarer, tilberedningsmetoder,
Grib de digitale muligheder og skab forretning Revision. Skat. Rådgivning. #ceosurveydk - @PwCDanmarkc Præsentation af resultaterne fra PwC's CXO Survey 2018 Revision. Skat. Rådgivning
Frode Houbak fortæller om Houbak-slægten. · PDF file skab og frigørelse fra” Odden” i 1797. Mindestedet blev indviet i september 1997 nord for ”Saxtrupgård”, og omfatter,
Byrumsopskrifter - Skab din by
”Skab dig i fælleskabet -timen”skab-dig-i-faellesskabet.weebly.com/uploads/1/8/1/3/18138647/_skab_dig... · Undervisningsforløbet: “Skab dig i fællesskabet-timen” er vores
Återvinna fosfor – hur bråttom är det?...Återvinna fosfor – hur bråttom är det? Återvinna fosfor – hur bråttom är det? Fosfor är nödvändigt för allt liv och för
Skab 300 leads på 30 dage
374breleme Teknikleri, Rasim Arslan.PPT ) · FOSFOR. FOSFOR. FOSFOR. FOSFOR. POTASYUM. MAGNEZYUM. MAGNEZYUM. MAGNEZYUM. DEMİR. DEMİR. DEMİR. ÇİNKO. ... Rasim Arslan.PPT [Compatibility
Erik Kristiansen - skab brugerinddragelse med facebook
Presentations & Public Speaking
Skab resultater gennem innovativt salg
Styrk foreningen - Skab en attraktiv forening
nekovy - ZŠ ŽĎÁR NAD SÁZAVOU · Fosfor • dvě formy: bílý fosfor –samozápalný, červený fosfor • výskyt: součást organizmů, minerál
Bæredygtig udnyttelse af fosfor fra spildevand - mst.dk · Bæredygtig udnyttelse af fosfor fra spildevand En operativ vejledning til de danske vandselskaber Miljøprojekt nr. 1661,
STARTUP - SHARE TO SUCCESS