da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de da de da da de da da da da da da en da da da da de en da da da da da da da da da en en en da da da en da da da fi da da da da en da da en da da en da da da en da da da da da en da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Et af Jyllands største og bedst bevarede egekrat
Hent pdf-kort over seværdigheder
Der har formentlig boet mennesker ved Bølling Sø de sidste 12.000 år. Flere af de gamle bopladser er fundet lige der, hvor Klosterlund Museum ligger i dag.
Museet ligger i de imponerende granitlænger til den store tørvegård Klosterlund ved søens nordvestlige bred. På Klosterlund Museum kan du se udstillinger med tørvearbejdets maskiner og originale arkæologiske fund helt tilbage fra jægerstenalderen. Udstillingerne fortæller historien om, hvordan der har boet mennesker i området i flere tusinde år, hvordan de levede – og især om hvordan de gennem årene har udnyttet mosernes tørv.
Der er mange oldtidsfund fra de arkæologiske udgravninger ligesom der en omfattende udstilling af tørvegravningen ved søen – og livet som tørvearbejder og de mange maskiner, der har været brugt.
Ved museet kan gæsterne se et tørveværk, der er i brug som et arbejdende museum ved særlige lejligheder.
Den smukke hovedbygning i røde teglsten er opført af tørvematador Martin Anchersen i 1912. Der er nu børnehave i bygningen.
Gården var oprindelig en stor hedegård på den forblæste hede. Martin Anchersen overtog den omkring 1901 og plantede læhegn af bjergfyr for at skabe læ for sandflugten. Martin Anchersen etablerede en moderne tørvefabrik ved den vestlige ende af den nuværende Skallerund Sø nord for Klosterlund og senere et endnu større anlæg ved selve Klosterlund.
Martin Anchersen hentede en driftig tørvearbejder, Emil Ernst, til at forpagte og drive tørvefabrikken. Emil Ernst byggede også sine egne tørvefabrikker og blev egnens største tørvefabrikant. På sine fire fabrikker producerede han i mange år omkring 25 millioner tørv om året.
Sydøst for Klosterlund kan man se rester af den gamle højmose – det er den halvø, der går ud i søen fra den nordlige bred.
Se mere om museet på museummidtjylland.dk
Den halvø, der stikker ud i Bølling Sø på nordsiden, er de tilbageværende rester af den gamle højmose, der ellers er gravet væk eller dækket af den nuværende sø. Højmosen er et interessant levested, der er kendetegnet ved at være sur, fattig på mineraler og i særdeleshed fattig på plantearter. Omsætningen af døde planter går i stå på grund af mangel på ilt, kalk og kvælstof. I en etableret højmose som på halvøen, bevares organisk materiale, mens uorganisk materiale som eksempelvis metal forvitrer. Det er derfor, der er så velbevarede gravfund fra Danmarks oldtid i de danske moser.
Det tykke lag af både døde og levende sphagnum-planter gør bunden blød, så er det er svært at færdes på selve halvøen.
3. Oldtidsmuseet i Stenholt Skov
En lille stråtækt bygning i bindingsværk på toppen af bakken rummer en lille samling med flintefund fra oldtiden. Tingene er samlet, fordi en tørvearbejder, Søren Holdgaard, sammen med en anden Søren, stationsbestyrer Søren Jensen (kaldet Wollesen) fra Funder, havde fået interesse for de mange oldtidsfund i mosen. Det lille museum er rejst til formålet i 1933-34 af den velhavende tørvefabrikant Martin Anchersen. Adgang og udlån af nøgle efter aftale med Klosterlund Museum. Man kan desuden få mere at vide om det gamle museum og Bølling Søs historie på Klosterlund Museum. Den lave bygning ved foden af trappen hørte oprindeligt med til museet og rummede en udstilling af væve og slagler til plejle. Slagler var lavet af de knudrede egestammer fra Stenholt-skoven og var i mange år en sikker indtægtskilde for egnens befolkning. Huset bruges nu som madpakkehus og til aktiviteter af skoleklasser og andre grupper.
Parkering ved Klosterlundvej, 7442 Engesvang, (GPS-koordinater: 56.195223, 9.33542).
De velbevarede mosefund af både Ellingpigen og Tollundmanden er fundet i tørvemosen sydøst for mosen. Tollundmanden er måske verdens bedst bevarede moselig. Faktisk er det så velbevaret, at de to lokale tørvegravere, der fandt liget i 1950, troede at der var sket en forbrydelse og anmeldte fundet til politiet.
Tollundmanden er ved hjælp af kulstof-14metoden dateret til 220 f.kr. med en usikkerhed på 40 år til hver side. Han blev sandsynligvis hængt i det reb, der stadig var om hans hals. Han er formodentlig ofret til guderne, da de fleste døde blev brændt på den tid – undtaget dem der blev ofret. De blev netop begravet i moserne.
Fundstedet er markeret med en tavle, der fortæller historien. Selve liget kan ses på Silkeborg Museum.
Læs mere på tollundmanden.dk
I 2008 blev der rejst et lille mindesmærke øst for søen, hvor de tre gamle sogne Funder, Kragelund og Engesvang støder sammen – en stenrøse. Tanken er, at vandrende rundt om søen tager en sten med og lægger den på den voksende stenbunke. Røsen markerer også, at vi står midt på højderyggen – vandskellet – hvor vandet på den ene side løber mod vest til Vesterhavet og mod øst til Kattegat.
Femørevejen er en dæmning i den sydøstlige ende af søen. Historien lyder, at vejen har fået sit navn, fordi den var en betalingsvej, hvor det kostede fem øre at køre over. Andre mener, at navnet i stedet stammer fra, at der i tørvegravene var fem øres lønforskel på hver side af vejen.
7. Et af Jyllands største og bedst bevarede egekrat
Hugst og græsning har skabt en spændende skov på cirka 100 hektar med knudrede egetræer med flere stammer i Stenholt Skov nord for søen. Skoven er fredet som et eksempel på såkaldt stævningsdrift, hvor træerne blev fældet ved roden, så der voksede nye skud frem fra stubben.
I skoven er der mange andre kulturspor: oldtidshøje, stensætninger, gårdtomter, en nedlagt mergelbane og en ruin efter et tørveværk.
8. Bopladsfund og trædestensrækken
Der har været flere udgravninger af oldtidens bopladser i tørvemosen. En af dem ligger på marken mellem Klosterlund og søen og er markeret med en infotavle.
Der har også været en stor udgravning med fra Ahrensburg- og Maglemosekultur ved foden af Dværgebakke på det tilsvarende sted syd for søen.
Der er en trædestensrække fra cirka 600 til 700 år f. kr. langs Kragelundvej, der har ført over den sumpede mose. Desværre er trædestensrækken nu dækket af søen.
Læs og se mere om områdets forhistorie på digitaletraade.dk
Søen er i sig selv en seværdighed med et rigt fugle- og dyreliv. Landskabet er smukt med bløde bakker dækket af skov, hede eller overdrev rundt om den store sø og engarealerne. Der er en række lettilgængelige udsigtspunkter hele vejen rundt om søen. For eksempel grillpladsen på Dværgebakken, vigepladsen med bade- og bådebroen vest for søen, bakkerne øst for Klosterlund – og udsigtspunkterne nævnt under fuglekigning i punkt 13.
Mere om Bølling Sø:
Aktiviteter Dyr og planter Året rundt Historie Praktisk
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden