sv is is en is da da fi pt tr nb pt id sv is cs it is uk is cs hbs_lat is is nn is da is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is is en sv de is is en is is is is is cs is tr nb pt hbs_lat nn tr is is de is de ca is
Nordens Kalender - 01.06.1930 - Tímarit.is
Nordens Kalender - 01.06.1930, Blaðsíða 71
THOMAS LANGSOM OG KVINDERNE Thomas Langsom og Kvinderne Af Johannes Buchholtz De kaldte ham Thomas Langsom -— et Navn skal Folk jo have. Han var ellers ikke lang- sommere end andre Folk, men Tilnavnet var kommen af hans staaende Udtryk: Far stille! Han for stille med alt det, han havde med at gore. Han havde mange Bihuse omkring sin Hytte, og den der passer Bier skal fare langsomt. Bien er hurtig og hidsig, men naar man gaar stille til den, saa over- fores Ens Ro til den — eller den skammer sig over at gaa angrebsvis til Værks mod en, som er den saa langt underlegen i Hastighed. Thomas Langsom kunde staa med begge sine magre Hænder i Kuben, og Bierne kravlede i Lag over dem, saa det saa ud, som om han havde tykke, laadne Vanter paa. Og de stak ikke -— ja, det vil sige — undertiden stak en enkelt af dem jo alligevel. Harmen lob af med den, saa den ikke kunde dy sig, men jog sin Brod dybt ind i Thomas’ Haand. Saa gjalt det om at bide Smerten i sig og fare stille — ikke rykke Haanden til sig, for det vilde blive opfattet som en Udfordring. Maaske kunde det koste Thomas hans Liv. Men Thomas tog taalmodigt mod de enkelte vrede Stik, han hyppede bare lidt med Tungen: Sy-sy-sy! og lod Giften virke. Sommetider slog Bierne sig ned paa hans Ansigt. De gik over det, som Turister myldrer over en Egn for at lære den at kende, besteg Næsens stejle Klint, standsede tvivlraadigt foran Hulerne under samme Klint, gik paa Skovtur i Fuldskæggets falmede Skove, og spejlede sig nysgerrigt i de to Soer nedenfor Pandens solaabne Slette. — Sy-sy-sy! sagde Thomas stille. Han var vel nok ræd for sine 0jne — tænkte ogsaa nu og da paa at anskaffe sig et Bislor. Men saadan et kostede Penge, og af dem havde Thomas ikke mange. Han var Klokker, Fyr- boder og Gravkaster ved Dalby Kirke. Disse Em- beder indbragte ham tilsammen 30 Kr. om Aaret. Man skulde fare stille med Pengene for at faa dem til at slaa til. Naa, der fulgte jo ogsaa flere Smaa- indtægter med ved Bryllup, Barnedaab og Begravelse — og lidt for at passe de rige Folks Grave. Det kunde godt gaa an, naar ellers Vorherre gav milde Somre med mange Blomster til Bierne. Desuden er der jo altid gode Mennesker i Verden: I Dalgaar- den kunde Thomas uden Vederlag hente sig et Par Potter Mælk hver Dag i Aaret -— og i de andre Gaarde tænkte de paa ham, naar der var Slagt og Bagning. Aa ja, der var meget at være taknemmelig for i denne Verden — og Thomas Langsom var taknemmelig, han huskede en Velgerning 20 Aar igennem. Naar en Gaardkone havde givet ham et Par Polser, saa kunde hun faa klinket gratis til Gengæld Resten af Livet. Er den ene Villighed ikke den anden værd? Jo, det syntes Thomas —men forovrigt kunde dette Klinkeri undertiden bringe ham til Fortvivlelse — aa, som saadan en revnet Sauceskaal kunde drille — den vilde ikke klinkes —• den grinte med sin skaarede Mund op imod Thomas, og knækkede sammen under en raslende Latter, hvor stille han end for med sit Drilbor og sine Messingklinker. Noget skal et Menneske vel have at slaas med i denne Verden, Thomas havde kun Klinkerne. Ja, og saa Kvindfolkene. Men de to Ting kunde ikke udenvidere sammenlignes, for Klinkerne var ene Drilleri, men Kvindfolkene — ja, der er nok lidt Malor, men ogsaa mange Glæder ved dem — rent ud sagt: Hvad er et Liv uden Kvindfolk? Det er Liv saa ode og trist som den goldeste Sandmark. Og farer man blot stille med dem, saa gaar det ligesom med Bierne, de stikker ikke, eller kun en sjælden Gang, og da nærmest af Vanvare. 69
Ef þú vilt tengja á þennan titil, vinsamlegast notaðu þessa tengla:
Tengja á þennan titil: Nordens Kalender
Tengja á þetta tölublað:
Tengja á þessa síðu:
Tengja á þessa grein:
Vinsamlegast ekki tengja beint á myndir eða PDF skjöl á Tímarit.is þar sem slíkar slóðir geta breyst án fyrirvara. Notið slóðirnar hér fyrir ofan til að tengja á vefinn.
Sækja textaskrár sem ZIP-skrá
Arngrímsgötu 3. 107 Reykjavík
Sími / tel: + 354 525 5600