da en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en oc en en en da en da de sv da nb da sv da fr fr da da da da en fr en en en da en fr da da de da da da de da da en fr en da da da da da fr da fr da da nb da da da nb da da nl da da da da da sv da da da nl da da da da nb da da nl nb da da de da da da de da da de da da da en da da da fr da da da de en da da da da sv fr da da da de da da da de da da da sv da da la de da da en da da da fr da da da sv da da da da en da nb da sv da sv da ja da da fr da da fr da da da da fr da da da fr da da da da fr fr da da da da fr da da da de da da de fr da da da de en da da da de sv de da fr da da da es da da nb da da en fr da da da de da en da da da da da da da da da en da en sv en sv en sv en da en nn en sv en nb en sv en cs en da en da en da en nb en da en nb en da en sv en sv en da en nb en da en nn en da en da en da en sv en nn en da en en en en vi en fr es de en
(PDF) Introduktionsstilling i Klinisk Genetik Klinisk Genetisk ... · Der afholdes tværdisciplinære konferencer med bl.a. pædiatri, føtalmedicin, patologi, kardiologi, dermatologi, - DOKUMEN.TIPS
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Godkendt den 17.11.2015 af DRRLV
2. Uddannelsens opbygning ................................................................................................................. 4
2.1 Prsentation af uddannelsens ansttelsessted, herunder organisering af faglige funktioner og lringsrammerne ........................................................................................................................ 4
3. Kompetencer, lrings- og kompetencevurderingsmetoder samt kurser og forskning .................. 8
3.1 Plan for kompetenceudvikling og kompetencegodkendelse ..................................................... 8
3.2 Kort beskrivelse af lringsmetoder samt hvordan de anfrte kompetencevurderingsmetoder skal anvendes p det enkelte ansttelsessted ......................... 15
3.3 Obligatoriske kurser ................................................................................................................. 16
5. Evaluering af den lgelige videreuddannelse ............................................................................... 18
5.3 Regionale specialespecifikke uddannelsesudvalg .................................................................... 19
6. Nyttige kontakter ........................................................................................................................... 21
2. Uddannelsens opbygning Uddannelsens varighed og indhold er beskrevet i mlbeskrivelsen. Dette uddannelsesprogram an-giver, hvordan forlbet udmntes i det aktuelle uddannelsesforlb, dvs. den konkrete ansttelse: Ansttelse
Sted: Klinisk Genetisk Afdeling, Aalborg Universitetshospital Varighed: 12 mdr.
2.1 Prsentation af uddannelsens ansttelsessted, herunder organisering af fagli-ge funktioner og lringsrammerne Nedenfor findes kort beskrivelse af det ansttelsessted uddannelseslgen skal ansttes p i denne del af speciallgeuddannelsen. Ansttelse: Klinisk Genetisk Afdeling, Aalborg Universitetshospital Ansttelsesstedet generelt Klinisk Genetisk Afdeling p Aalborg Universitetshospital er en nyere afdeling, oprettet i 2009. Af-delingen varetager genetisk udredning og rdgivning i Region Nordjylland. Genetiske laboratorie-funktioner udfres i tt samarbejde med Afsnit for Molekylr Diagnostik, Klinisk Biokemisk Afde-ling, Aalborg Universitetshospital. Den fysiske sammenlgning af Klinisk Genetik og Afsnit for Mo-lekylr Diagnostik blev gennemfrt i januar 2013. Afdelingen hndterer mere end 1200 henvisninger rligt og antallet er i kraftig stigning. Der er etableret tvrdisciplinre konferencer med en rkke andre specialer. Afdelingens hovedinteresseomrder er sansegenetik, herunder isr arveligt betinget hrenedst-telse og jensygdomme, onkogenetik, syndromologi og aortopatier. Der er sledes god mulighed for at erhverve srlige kompetencer indenfor disse omrder. Afsnit for Molekylr Diagnostik er organisatorisk en del af den Funktionsbrende Enhed for Kli-nisk Biokemi og udfrer genetiske analyser for sygdomsdisponerende gener for rekvirenter fra ind- og udland. Laboratoriet har mange rs erfaring med analyse af BRCA og MMR gener samt analyser for mutationer i IL28B, Faktor 2 og 5 og laktoseintolerans. Afdelingen udfrer endvidere omfat-tende NGS paneler for arvelig cancer, dvhed og aortopatier. Der er god mulighed for at erhverve laboratoriemssige kompetencer i afsnit for Molekylr Diagnostik. Ophold i laboratoriet sker i skemalagte blokke i lbet af uddannelsen og er herudover en daglig del af forvagtsfunktionen. Klinisk Genetisk Afdeling er bemandet med 3 overlger, hvoraf den ene ogs er professor i klinisk genetik ved Aalborg Universitet, 4-8 yngre lger, 2 sygeplejersker (genetiske assistenter) og 3 se-kretrer. Til professoratet er tilknyttet en klinisk assistent. Medicinstuderende besger afdelingen efter fast rul og de uddannelsessgende lger underviser disse. I afdelingen pgr en rkke forsknings- og udviklingsprojekter. Der er ph.D-studerende tilknyttet
afdelingen og der er i perioder medicinstuderende ansat i forskningsvikariater. Fokuseret ophold: Klinisk Genetisk Afdeling, Aalborg Universitetshospital udfrer ikke cytogenetiske analyser og kompetenceml nummer 1, 3 og 5 skal derfor opns ved et 14 dages fokuseret ophold ved Klinisk Genetisk Afdeling, Aarhus Universitetshospital. Der foreligger kompetencekort med angivelse af kompetencevurderingsmetoder Kompetencekort. Molekylrbiolog, bioanalytiker eller anden kompetent daglig vejleder attesterer kompetencekortet, hvorefter hovedvejlederen godkender kompetencerne i den elektroniske logbog. Organisation af specialet og faglige arbejdsfunktioner (funktionsbeskrivelse) Ambulatoriefunktion: Uddannelseslger varetager eget ambulatorium med en hel eller to halve ugentlige ambulatorie-dage. I nogle ambulatoriefunktioner medvirker der en sygeplejerske (genetisk assistent). Vagtfunktion: Alle yngre lger indgr i vagtfunktion. Den enkelte uddannelseslge har gennemsnitligt vagt 1-2 gange ugentligt afhngigt af antallet af yngre lger i forvagtslaget. Vagtarbejdet indebrer pri-mrt besvarelse af telefoniske henvendelser fra kollegaer fra andre specialer, laboratorierelatere-de opgaver og undervisning af medicinstuderende. Konferencer: Der afholdes daglig intern konference, hvor rdgivningssager gennemgs. Der afholdes tvrdisciplinre konferencer med bl.a. pdiatri, ftalmedicin, patologi, kardiologi, dermatologi, kirurgisk gastroenterologi, andre onkorelevante specialer og neurologi. Uddannelses-lger deltager og bidrager til konferencerne i de perioder af uddannelsen, hvor de har uddannel-sesfokus p de forskellige omrder (se oversigt over konferencer p afdelingens fllesdrev). Arbejdet varetages indenfor dagarbejdstid. Undervisning Afdelingen vgter uddannelse hjt og bde planlagt og ad hoc supervision indgr som en fast del af det daglige arbejde. Der ydes supervision af bde skriftligt og klinisk arbejde. Kompetencer vedrrende molekylrgenetisk teori, praktik og tolkning erhverves ved ophold i la-boratoriet, der skemalgges i lbet af ansttelsens frste mned, samt ved den lbende vagt-funktion. Under laboratorieopholdet indgr der en mindre mngde katedral undervisning. Under laboratorieopholdet fungerer molekylrbiologer som daglige vejledere. Konferencer: Afdelingens interne konferencer:
Forml: Gennemgang af onkogenetiske og almene rdgivningssager Deltagere: Afdelingens lger, genetiske assistenter Hvornr: Dagligt Kompetencer inden for alle lgeroller kan erhverves
Forml: Gennemgang af tvrdisciplinre rdgivningssager og andre relevante cases. Lej-lighedsvis casebaseret undervisning
Deltagere: Speciallger, lger fra andre specialer og uddannelseslger deltager og bidra-ger til konferencerne i de perioder af uddannelsen, hvor de har fokus p de enkelte fagom-rder
Hvornr: Nogle mnedligt - andre 4 gange rligt Kompetencer inden for alle lgeroller kan erhverves
Formaliseret undervisning: Uddannelseslgen forventes at deltage aktivt i afdelingens undervisning (se program p afdelin-gens fllesdrev). Intern undervisning: Afholdes n gang mnedligt af afdelingens lger. Ekstern undervisning: Afholdes n gang mnedligt af eksterne foredragsholdere. Supervision med sygehusprsten: Der afholdes lbende supervisionsseancer med fokus p kommunikation, retorik, faglige dilemma-er og etik. Alle yngre lger deltager aktivt heri. Journalclub: Afholdes 6-12 gange rligt. Alle yngre lger og lejlighedsvis speciallger deltager heri. Staff-meeting: Afholdes n gang mnedligt p skift mellem sygehusets afdelinger. Alle lger forventes at vre kliniske vejledere for kollegaer og at bidrage aktivt til den lbende bed-side undervisning af medicinstuderende, andre studerende og afdelingens ikke-lgelige personale. Kurser og kongresser Der opfordres til deltagelse i uddannelsesrelevante inden- og udenlandske mder, kurser og kon-gresser. Deltagelse aftales nrmere med hovedvejleder og der skal sges om tjenestefri og rejse-godtgrelse Elektronisk kursusansgning. Deltagelse i de ikke-obligatoriske genetiske kurser for lger i I-stilling forventes og finder sted to gange rligt. Forskning Afdelingen er forskningsaktiv og alle ansatte ved afdelingen opfordres til at bidrage til afdelingens forskning. Aktiviteter kan understttes af afdelingens professor og de vrige forskningsaktive over-lger.
Afdelingen forsker aktuelt i familir colorectal cancer, syndromisk og non-syndromisk dvhed, Noonan syndrom/rasopatier, aldersbetinget maculadegeneration og uterusanomalier. Der pgr lbende andre mindre projekter.
3. Kompetencer, lrings- og kompetencevurderingsmetoder samt kurser og forskning 3.1 Plan for kompetenceudvikling og kompetencegodkendelse Kompetencemlene, der skal vurderes og godkendes, er anfrt i mlbeskrivelsen, hvor der angives forslag til lringsmetoder for hver enkelt kompe-tencevurdering. Mlbeskrivelsen indeholder desuden en generel beskrivelse af lrings- og kompetencevurderingsstrategier. (www.sst.dk). Indholdet og rkkeflgen i nedenstende checkliste sakses fra mlbeskrivelsens logbog. I dette program findes anvisning p, hvornr de enkelte kompetenceml skal godkendes. Kompetencegodkendelsen er fordelt efter svrhedsgrad, kompleksitet mm. Lringsrammer og kompetencevurderingsmetoder vlges for den enkelte ansttelse. Kompetencevurderingsmetodernes gen-nemfrelse i det konkrete ansttelsessted er ligeledes beskrevet: CHECKLISTE Mlnummer og kompetenceml
Konkretisering af ml Lringsmetoder Kompetencevurderingsmetode Tidspunkt for for-ventet kompeten-cegodkendelse (mdr.) 1. ansttelse Mned 1-12
1. Beskrive (1) relevan-te cytogenetiske meto-der.
Se kompetencekort. Medicinsk ekspert/lgefaglig.
Kompetencekort. Fokuseret ophold, placering varierer
2. Beskrive (1) relevan-te molekylrgenetiske metoder.
Se kompetencekort. Medicinsk ekspert/lgefaglig.
3. Beskrive (1) kromo-somstruktur, - funktion og nomenklatur.
Se kompetencekort. Medicinsk ekspert/lgefaglig.
Selvstudium. Laboratoriearbejde. Varetagelse af svarafgivelse i labo-ratoriet.
Kompetencekort. Fokuseret ophold, placering varierer
4. Beskrive (1) gen-struktur, - funktion og nomenklatur.
Se kompetencekort. Medicinsk ekspert/lgefaglig.
Selvstudium. Laboratoriearbejde. Varetagelse af svarafgivelse i labo-ratoriet.
5. Redegre for (2) for-tolkning af cytogeneti-ske analyseresultater.
Se kompetencekort. Medicinsk ekspert/lgefaglig.
Selvstudium. Laboratoriearbejde. Varetagelse af svarafgivelse i labo-ratoriet.
Kompetencekort. Fokuseret ophold, placering varierer
6. Redegre for (2) for-tolkning af molekylr-genetiske analyseresul-tater.
Se kompetencekort. Medicinsk ekspert/lgefaglig.
Selvstudium. Laboratoriearbejde. Varetagelse af svarafgivelse i labo-ratoriet.
7. Redegre for (2) nedarvningsmnstre og arvegange ud fra stam-trsdata.
AD, AR, XR, XD og mitokondriel arvegang, kromosomabnormiteter, epigenetik, antici-pation, penetrans, polygen og multifaktoriel arvegang. Medicinsk ekspert/lgefaglig.
Selvstudium. Varetagelse af patientforlb.
8. Under vejledning ud-fre (2) risikoberegning (populationsgenetik, sandsynlighedsregning og kombinatorik).
Herunder beregne risiko ved hjlp af teorien om Hardy-Weinberg fordeling og Bayes the-orem. Medicinsk ekspert/lgefaglig.
Selvstudium. Varetagelse af patientforlb.
9. Under vejledning ud-fre (2) risikovurdering ud fra empiriske data.
Medicinsk ekspert/lgefaglig. Selvstudium. Varetagelse af patientforlb.
10. Redegre for (2) indikation for og valg af post- og prnatal gene-tisk diagnostik ud fra kliniske problemstillin-ger.
Medicinsk ekspert/lgefaglig. Varetagelse af patientforlb.
Audit af arbejdspraksis. 6
11. Selvstndigt udfre (3) klinisk undersgelse af patient mistnkt for genetisk betinget syg-dom.
Medicinsk ekspert/lgefaglig. Kommunikator. Professionel.
12. Diskutere (3) de specielle forhold vedr-rende regler om tavs-hedspligt, mundtligt og skriftligt samtykke, der glder i forbindelse med genetisk udredning og rdgivning.
Obs. specielle forhold ved familieudredning. Kommunikator. Professionel. Samarbejder.
13. Selvstndigt fore-tage (3) formidling og kommunikation af vur-deringer, udrednings- og behandlingsforslag til patienten i bde mundt-lig og skriftlig form.
Herunder formidle specifik viden om syg-domme, resultatet af genetiske undersgel-ser, fordele og ulemper ved genetiske under-sgelser, behov for information samt opflg-ning af familiemedlemmer. Mindre komplek-se sager forventes at kunne hndteres selv-stndigt, mens komplekse sager kan hnd-teres under supervision. Medicinsk ekspert/lgefaglig. Kommunikator. Professionel. Samarbejder. Sundhedsfremmer.
Audit af arbejdspraksis. Mini-CEX.
14. Selvstndigt udfre (3) formidling og kom-munikation af vurderin-ger, udrednings- og be-handlingsforslag til l-ger og andet sundheds-fagligt personale i bde mundtlig og skriftlig form.
Herunder formidle specifik viden om mindre kompleks sygdom, resultat af genetiske un-dersgelser, fordele og ulemper ved geneti-ske undersgelser, behov for relevant op-flgning herunder foretage relevant og suf-ficient journalfring. Mindre komplekse sa-ger forventes at kunne hndteres selvstn-digt, mens komplekse sager kan hndteres under supervision. Kommunikator. Professionel. Samarbejder.
15. Diskutere (3) og del-tage konstruktivt i afde-lingens interne konfe-rencer og konferencer med andre afdelinger.
Medicinsk ekspert/lgefaglig. Akademiker/forsker og underviser. Leder/administrator/organisator. Kommunikator. Professionel. Samarbejder.
Varetagelse af patientforlb (som diskuteres til konferencer). Undervisning af andre.
16. Selvstndigt udvise (3) forstelse og respekt i samarbejdsrelationer med andre (primrsek-tor, lgekolleger og an-dre afdelinger).
Varetagelse af patientforlb. 360 graders feedback eller Mini-CEX.
17. Redegre for (2) afdelingens organisati-on.
Herunder deltage i afdelingens introduktion. Leder/administrator/organisator.
18. Selvstndigt fore-tage (3) korrekt diagno-sekodning og ydelsesre-gistrering.
Leder/administrator/organisator. Varetagelse af patientforlb. Audit af arbejdspraksis. 3
19. Selvstndigt fore-tage (3) prioritering af egne ressourcer.
I forhold til klinisk praksis, uddannelse, forskning og eksterne aktiviteter. Leder/administrator/organisator. Professionel.
Varetagelse af patientforlb Case-baseret diskussion.
20. Selvstndigt fore-tage (3) rdgivning om sundhedsfremmende adfrd i klinisk relevan-te situationer.
Herunder kontrolprogrammer og livsstilsfak-torer. Sundhedsfremmer. Kommunikator.
Varetagelse af patientforlb Case-baseret diskussion eller Mini-CEX.
21. Selvstndigt fore-tage (3) vurdering af en klinisk problemstilling. Anvende litteratur- og databasesgning samt konference med kolle-ger i nationale og inter-nationale netvrk.
Akademiker/forsker og underviser. Medicinsk ekspert/lgefaglig. Leder/administrator/organisator. Professionel.
Selvstudium. Varetagelse af patientforlb. Varetagelse af svarafgivelse i labo-ratoriet.
Case-baseret diskussion. Audit af arbejdspraksis.
22. Selvstndigt udfre (3) formidling af et vi-denskabeligt budskab til lgekolleger og andet personale.
F.eks. undervisning og fremlggelse af ca-se/litteratursgning ved konference. Akademiker/forsker og underviser. Kommunikator.
Undervisning af andre. Case-baseret diskussion.
23. Selvstndigt udvise (3) respekt, tillid, for-stelse, fortrolighed og handle empatisk over-for patienten samtidigt med, at den professio-nelle relation oprethol-des.
Varetagelse af patientforlb. Mini-CEX. 9
24. Selvstndigt udvise (3) indsigt i egne faglige begrnsninger og kom-petencer.
Professionel. Varetagelse af patientforlb. Case-baseret diskussion. Mini-CEX.
25. Selvstndigt flge (3) og efterleve de fagli-ge, lovgivningsmssige og etiske regler, som lger er bundet af.
Professionel. Varetagelse af patientforlb. Case-baseret diskussion. Mini-CEX.
26. Under vejledning udfre (2) udredning og rdgivning ved numeri-ske og strukturelle kro-mosomabnormiteter.
Herunder reciprokke og Robertsonske trans-lokationer. Medicinsk ekspert/lgefaglig. Samarbejder. Kommunikator. Professionel.
Audit af arbejdspraksis eller Case-baseret diskussion.
27. Selvstndigt fore-tage (3) udredning ved forskellige prvetag-ningsteknikker.
Herunder kunne redegre for prnatale prvetagningsteknikker i form af CVS, am-niocentese og kordocentese. Medicinsk ekspert/lgefaglig. Kommunikator. Professionel.
Selvstudium. Varetagelse af patientforlb.
28. Under vejledning udfre (2) udredning og rdgivning ved autoso-male recessive syg-domme.
Herunder vurdere gentagelsesrisiko og indi-kation for tilbud om prnatal diagnostik. Medicinsk ekspert/lgefaglig. Kommunikator. Professionel.
Case-baseret diskussion eller Mini-CEX.
29. Under vejledning udfre (2) udredning og rdgivning ved autoso-male dominante syg-domme.
Herunder vurdere gentagelsesrisiko og indi-kation for tilbud om prnatal diagnostik. Herunder neurofibromatose, HBOC og HNPCC. Medicinsk ekspert/lgefaglig. Kommunikator. Professionel.
Case-baseret diskussion eller Mini-CEX.
30. Under vejledning udfre (2) udredning og rdgivning af patien-ter/familier med X-bundne sygdomme.
Herunder vurdere gentagelsesrisiko og indi-kation for tilbud om prnatal diagnostik. Medicinsk ekspert/lgefaglig. Kommunikator. Professionel.
31. Redegre for (2) baggrunden for risiko-estimering hos gravide for trisomi 13, 18, og 21 ud fra maternel alder, maternelle blodprver og ultralydsfund.
Medicinsk ekspert/lgefaglig. Varetagelse af patientforlb. Selvstudium.
32. Redegre for (2) differentialdiagnoser i forbindelse med pvis-ning af abnorm nakke-fold hos fostre.
Varetagelse af patientforlb. Selvstudium.
33. Redegre for (2) de lovgivningsmssige forhold, der knytter sig til provokeret abort.
Varetagelse af patientforlb. Selvstudium.
3.2 Kort beskrivelse af lringsmetoder samt hvordan de anfrte kompetencevur-deringsmetoder skal anvendes p det enkelte ansttelsessted Ansttelse: Klinisk Genetisk Afdeling, Aalborg Universitetshospital Ved nogle kompetencer er nvnt flere lringsstrategier og metoder til kompetencevurdering. Uddannelseslgen har ansvar for egen lring og skal forholde sig aktivt til egen uddannelse. Ved lringsstrategierne, som er vejledende, kan en eller flere af de angivne strategier anvendes. Hvis der under kompetencevurdering er anfrt flere metoder, br de alle anvendes, medmindre der er angivet et eller mellem metoderne. Lringsmetoder A) Selvstudium: Kompetencen opns ved f.eks. selvstndig litteraturgennemgang. B) Varetagelse af patientforlb: Bygger p en kobling af teoretisk viden og praksis. Heri lgges, at uddannelseslgen varetager et samlet sagsforlb, herunder udredning og rdgivning, og ivrksttelse af laboratorieanalyser og andre parakliniske undersgelser samt, hvis relevant, fastlggelse af kontrolprogram. C) Varetagelse af svarafgivelse fra laboratoriet: Bygger p en kobling af teoretisk viden til praktisk svarafgivelse i forbindelse med genetiske analy-ser. D) Laboratoriearbejde: Ved arbejde i cytogenetisk, molekylrgenetisk eller celledyrkningslaboratorium opnr uddannel-seslgen den pgldende kompetence ved at indg/vre med i det praktiske arbejde og ved at forholde sig til analysekvalitet og - resultat i forhold til den kliniske problemstilling. E) Undervisning af andre: Faglig diskussion som flge af enten internt eller eksternt afholdt undervisning, hvor faglige og vi-denskabelige problemstillinger drftes. Kompetencevurderingsmetoder Uddannelseslgen har ansvar for egen lring og skal forholde sig aktivt til egen uddannelse her-under tage initiativ til, at kompetencevurdering gennemfres. Ved hovedvejledersamtaler aftales lbende, hvilke kompetencer der er fokus p, og hvilke kompetencevurderingsmetode(r), der skal benyttes. Enhver klinisk vejleder kan foretage kompetencevurdering, men kun hovedvejleder kan godkende den enkelte kompetence i logbogen. Kliniske vejledere og hovedvejledere samarbejder i det dagli-ge arbejde om uddannelseslgen. Endvidere foregr ovennvnte samarbejde ved jvnlige for-melle vejledermder p afdelingen. A) Case-baseret diskussion: Denne metode har form som en struktureret vejledersamtale, hvor man kan vurdere teoretisk vi-den, diskutere enkelte sagsforlb og etiske problemstillinger. Det kan f.eks. vre sjldne syg-
domstilstande, som uddannelseslgen p grund af den lave prvalens ikke med sikkerhed vil f et selvstndigt udrednings/rdgivningsforlb i, men hvor der forventes kendskab til sygdommen, el-ler der er srlige genetiske forhold ved sygdommen. Metoden kan f.eks. indebre, at den kliniske vejleder taler med og stiller sprgsml til uddannel-seslgen med udgangspunkt i journalnotater og/eller uddannelseslgens oplevelser i forhold til den relevante problemstilling. Derigennem bliver uddannelseslgens erfaring, viden, indsigt og tilgang til det konkrete ml eller delml afdkket. Den case-baserede diskussion kan ogs vre en diskussion ved en intern konference, hvor en pro-blemstilling sv.t. kompetencen diskuteres i en sdan grad, at den kliniske vejleder kan godkende kompetencen. B) Mini-CEX (Mini-Clinical Evaluation Exercise): Ved denne metode flger en mere erfaren lge uddannelseslgen for at vurdere uddannelsesl-gens frdigheder, f.eks. en praktisk frdighed eller en konsultation. Til dette anvendes et struktu-reret observationsskema (Mini-CEX). C) Kompetencekort: Ved enkelte kompetencer er der udarbejdet kompetencekort, som uddannelseslgen skal gen-nemg for at f kompetencen godkendt. Dette er isr knyttet til laboratorierelaterede cyto- og molekylrgenetiske kompetencer. D) Audit af arbejdspraksis: Ved denne metode gennemgr den kliniske vejleder n eller flere sager, som uddannelseslgen har haft ansvaret for. Kan ogs omfatte gennemgang af instrukser, analysesvar, journalnotater og lign. Vejlederen vurderer herudfra, om den enkelte kompetence er opnet. E) 360-graders feedback: Formlet med 360-graders feedback er at give konstruktiv feedback til uddannelseslgen i forhold til kompetencer inden for lgerollerne: Kommunikator, samarbejder, leder/administrator/organisator og professionel. Der udpeges for hver uddannelseslge en eller flere grupper af respondenter. Respondenterne udpeges af uddannelseslgen selv. Respondenter kan vre ledende overlge, specialeansvarlige overlger, vejledere, andre uddannelseslger, bioanalytikere, sekretrer, genetiske vejledere mv.
3.3 Obligatoriske kurser Specialespecifikke kurser Der er ingen obligatoriske specialespecifikke kurser i introduktionsuddannelsen. Generelle kurser De generelle kurser er overordnet beskrevet i mlbeskrivelsen. Kurserne udmntes og planlgges hovedsageligt regionalt af det regionale videreuddannelsessekretariat og af Sundhedsstyrelsen. Der er derfor forskel p kursernes opbygning og varighed samt tilmeldingsprocedure. Lgen skal selv holde sig orienteret om de regionale vilkr, inklusiv vilkr for tilmelding. For yderligere information henvises til det regionale videreuddannelsessekretariats hjemmeside og Sundhedsstyrelsens hjemmeside.
4. Uddannelsesvejledning Under ansttelsen skal der gives uddannelsesvejledning som anfrt i mlbeskrivelsen www.sst.dk. Der skal efter behov tilbydes karrierevejledning og hjlp til specialevalg. Ansttelse: Klinisk Genetisk Afdeling, Aalborg Universitetshospital Organisering af den lgelige videreuddannelse Afdelingen har en uddannelsesansvarlig overlge (UAO) og en uddannelseskoordinerende yngre lge (UKYL), som varetager organiseringen af den lgelige videreuddannelse i afdelingen og er med i uddannelsesudvalget for klinisk genetik i Videreuddannelsesregion Nord. UAO udpeger hovedvejledere individuelt til hver enkelt uddannelseslge blandt afdelingens vri-ge lger. Hovedvejleder er som minimum et uddannelsesniveau lngere fremme end uddannel-seslgen. Afdelingens hovedvejledere fungerer som primre kontaktpersoner og har alle deltaget i vejlederkursus. Alle afdelingens ansatte kan fungere som kliniske vejledere. Der foregr lring p mange niveauer i det daglige, og oplring heri varetages derfor af alle, selvflgelig afhngigt af relevante kompe-tencer. UAO refererer til afdelingsledelsen. Rammer for uddannelsesvejledning Der gives vejledning og feedback i forbindelse med de daglige middagskonferencer, hvor alle yngre lgers rdgivningssager fremlgges. Der afholdes jvnlige vejledersamtaler mellem hovedvejleder og uddannelseslge. Samtalerne foregr p fastlagte tidspunkter og vil oftest foreg ugentligt i begyndelsen af introduktionsud-dannelsen, hvorefter hyppighed og varighed kan justeres efter behov. Ved samtalerne gennemgs lbende rdgivningssager og drftes faglige problemstillinger knyttet til det daglige arbejde. n gang mnedligt sttes der lngere tid af til kompetencevurdering, justering og fremadrettet plan-lgning. Specialevalg og karrierevejledning indgr som en naturlig del af samtalerne og der kan planlgges konkret samtale til brug af Karrierevrktjet. Der afholdes herudover de formelle introduktions, justerings- og afslutningssamtaler og UAO deltager i flere af disse. Der afholdes mnedlige Yngre-lge mder, hvor uddannelse indgr som fast emne. Den UAO del-tager i disse mder ca. 4 gange rligt. Udarbejdelse af uddannelsesplan Formlet med en uddannelsesplan er at anfre rkkeflge for erhvervelse af mlbeskrivelsens kompetencer samt sikre fokus p alle lgeroller. Muligheden for at opn sygdomsrelaterede kompetencer indenfor genetisk rdgivning, vil kunne variere over tid afhngigt af henvisnings-mnstret p afdelingen og der er derfor behov for opmrksomhed p progression i opnelse af disse kompetencer fra bde uddannelsessgende og vejleders side. Uddannelsesplan og evt. forlbsbeskrivelse udformes af uddannelseslgen i samarbejde med ho-vedvejleder under eller umiddelbart efter introduktionssamtalen. Der benyttes standardiseret skema for uddannelsesplanens udarbejdelse i forbindelse med introduktions-, midtvejs- og afslut-ningssamtalen Lgers uddannelsesforum. Uddannelsesplanen justeres ud fra afdelingens konkrete uddannelsesmuligheder og henvisnings-mnster.
Supervision og klinisk vejledning i det daglige arbejde Der er uddannelsesfokuseret arbejdstilrettelggelse, med bl.a. et introduktionsprogram og visita-tionsskema, der sikrer jvn fordeling af de forskellige typer af rdgivningssager og muliggr fokus p specifikke patientkategorier. Den kliniske supervision og vejledning foretages af lger p et hjere uddannelsesniveau end ud-dannelseslgen og foretages med direkte og/eller struktureret feedback. Der planlgges altid tt tilstedevrelsessupervision i begyndelsen af introduktionsuddannelsen, herefter tilpasses super-visionen individuelt. Som minimum planlgges tilstedevrelsessupervision efter 2+1+2- model-len, der praktiseres for alle uddannelseslger uanset uddannelsestrin (2 supervisionsseancer i starten, en i midten og to i slutningen af en ansttelse). Hovedvejleder superviserer alt skriftligt materiale tilknyttet de frste 25 rdgivningssager. Heref-ter tilpasses det skriftlige supervisionsbehov individuelt. Der er udarbejdet kompetencekort til laboratoriefunktioner og kompetencevurderingsvrktjet Mini-CEX benyttes ved supervision af rdgivningssamtaler. Den kliniske supervision kan foretages af de daglige kliniske lgelige vejledere. Attestering af kompetencekort vedr. kompetence 1-61 der knytter sig specifikt til laboratoriear-bejde, kan foretages af molekylrbiologer, bioanalytikere og lger, hvorefter det alene er hoved-vejlederen, der godkender kompetencerne i den elektroniske logbog. Konferencer/mder Der afholdes middagskonferencer. Forvagt og bagvagt mdes eller konfererer efter behov. Vedr. tvrdisciplinre konferencer henvises til pkt. 2.1. 5. Evaluering af den lgelige videreuddannelse Det fremgr af Sundhedsstyrelsens bekendtgrelse nr. 1706 af 20.12.2006 om de regionale rd for lgers videreuddannelse2, at de regionale rd for lgers videreuddannelse skal sikre hj kvalitet i den lgelige videreuddannelse (kap. 1, 2). Til lsning af denne opgave har Rdet flere redskaber, nemlig brugertilfredshed via yngre lgers evaluering af afdelingerne p evaluer.dk og inspektor-rapporter for alle afdelinger.
1 Kompetence 1-6: beskrive relevante cytogenetiske metoder, beskrive relevante molekylrgene-tiske metoder, bebkrive kromosomstruktur, - funktion og nomenklatur, beskrive genstruktur, - funktion og nomenklatur, redegre for fortolkning af cytogenetiske analyseresultater og redegre for fortolkning af molekylrgenetiske analyseresultater 2 www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=11069
Det Regionale Rd for Lgers Videreuddannelse i Videreuddannelsesregion Nord3 (DRRLV) vil l-bende flge disse evalueringer, ligesom det forventes, at de diskuteres i de regionale specialespe-cifikke uddannelsesudvalg4, hvor specialets postgraduate kliniske lektor (PKL) er formand5. 5.1 Evaluer.dk Det Regionale Rd for Lgers Videreuddannelse offentliggr yngre lgers evalueringer af uddan-nelsesstederne elektronisk via system p evaluer.dk. Den enkelte uddannelsessgende lge skal ved afslutning af hvert delforlb evaluere sit ophold, bde hvad angr uddannelsesprogram, herunder uddannelsesplan samt uddannelsesstedet og dets lringsrammer. Evalueringen foregr via evaluer.dk, hvortil uddannelseslgen modtager log-in via mail fra Videreuddannelsessekretariatet. Alle uddannelseslgers evalueringer af uddannel-sesstederne kan flges via hjemmesiden www.evaluer.dk. Den enkelte lges evaluering er anonym og dermed ikke offentligt tilgngelig. Derimod offentlig-gres et gennemsnit for alle evalueringer p den uddannelsesgivende afdeling. Uddannelsesansvarlige overlger har adgang til at se enkeltevalueringer og prosatekst om uddan-nelsesstedet. For afdelingen er denne prosatekst oftest den mest givende og udviklende del af evalueringerne, mens pointevalueringerne mere tjener til sammenligning p tvrs af afdelinger, specialer og hospitaler. Afdelingerne vil lbende anvende disse evalueringer i arbejdet p at for-bedre den lgelige videreuddannelse. 5.2 Inspektorrapporter Sundhedsstyrelsen6 str for inspektorordningen og udsender inspektorer til alle uddannelsesgi-vende afdelinger ca. hvert 4. r, samt udsender rapporter fra inspektorernes besg. Det fremgr af Sundhedsstyrelsens bekendtgrelse nr. 1706 af 20.12.2006 om de regionale rd for lgers videre-uddannelse (kap. 2, 7), at DRRLV lbende skal vurdere den enkelte afdelings egnethed som ud-dannelsessted p baggrund af inspektorrapporterne. Ordningen er et vsentligt element i kvali-tetsopflgningen af den lgelige videreuddannelse p de enkelte hospitaler og afdelinger. Inspek-torrapporterne fremlgges lbende p mder i DRRLV, som via den Postgraduate Kliniske Lektor i de enkelte specialer flger op p inspektorrapporternes konklusioner og anbefalinger i samarbejde med ledelserne p afdelingerne og de uddannelsesansvarlige lger. 5.3 Regionale specialespecifikke uddannelsesudvalg7 Uddannelsesudvalgene for de enkelte specialer har til forml at drfte sprgsml om specialets vi-
3 www.videreuddannelsen-nord.dk/det+regionale+r%c3%a5d 4 www.videreuddannelsen-nord.dk/postgraduat+klinisk+lektor/uddannelsesudvalg 5 www.videreuddannelsen-nord.dk/postgraduat+klinisk+lektor 6 www.sst.dk/Uddannelse%20og%20autorisation/Inspektorordning.aspx 7 http://www.videreuddannelsen-nord.dk/postgraduat-klinisk-lektor/uddannelsesudvalg/
dereuddannelse p samtlige uddannelsessteder i Videreuddannelsesregionen, herunder at bidrage til sikring af en ensartet hj kvalitet i den lgelige videreuddannelse p alle uddannelsessteder for specialet. Uddannelsesudvalgene br derfor lbende drfte de enkelte afdelingers evalueringer og inspektorrapporter og flge op p disse via PKL i specialet, som ogs informerer DRRLV.
6. Nyttige kontakter Uddannelsesansvarlige overlger Aalborg Universitetshospital UAO Postgraduat klinisk lektor for denne uddannelse Oversigt findes p hjemmesiden for Center for Sundhedsvidenskabelige Uddannelser Specialeselskabets hjemmeside www.DSMG.dk Sundhedsstyrelsen www.sst.dk Den lgelige videreuddannelse Regionale sekretariater for lgelig videreuddannelse Videreuddannelsesregion Nord: www.videreuddannelsen-nord.dk Videreuddannelsesregion Syd: www.videreuddannelsen-syd.dk Videreuddannelsesregion st: www.laegeuddannelsen.dk Andre Lgeforeningens karriererdgivning (Karrierecoaching)
1. Indledning2. Uddannelsens opbygning2.1 Prsentation af uddannelsens ansttelsessted, herunder organisering af faglige funktioner og lringsrammerneAnsttelse: Klinisk Genetisk Afdeling, Aalborg Universitetshospital
3. Kompetencer, lrings- og kompetencevurderingsmetoder samt kurser og forskning3.1 Plan for kompetenceudvikling og kompetencegodkendelse3.2 Kort beskrivelse af lringsmetoder samt hvordan de anfrte kompetencevurderingsmetoder skal anvendes p det enkelte ansttelsesstedAnsttelse: Klinisk Genetisk Afdeling, Aalborg Universitetshospital
4. UddannelsesvejledningAnsttelse: Klinisk Genetisk Afdeling, Aalborg Universitetshospital
5. Evaluering af den lgelige videreuddannelse5.1 Evaluer.dk5.2 Inspektorrapporter5.3 Regionale specialespecifikke uddannelsesudvalg6F
Introduktionsstilling i Klinisk farmakologi Klinisk ... · PDF fileklinisk farmakologi er et speciale med en bred berøringsflade. Specialets videnskabelige selskab hedder DSKF (Dansk
Klinisk Biokemi i Norden - nfkk.files. · PDF fileKlinisk Biokemi i Norden 3 indhold Klinisk Biokemi i norden er medlemsblad for nordisk Forening for Klinisk Kemi Samarbete
Registerrapport Klinisk fysiologi - Svenska Läkaresällskapet ... Norrtälje Klinisk fysiologi och sömnapnémottagning Norrtälje Sjukhus Tiohundra AB NU sjukvården Klinisk fysiologi
God klinisk praksis i tannhelsetjenesten for god klinisk praksis i
NATIONAL KLINISK RETNINGSLINJE FOR
Klinisk Test Av Mms
Klinisk katalog web 2015
Hvad laver en klinisk farmakolog? · PDF fileKlinisk Farmakologi ”Klinisk farmakologi er et lægeligt speciale som på et videnskabeligt grundlag kombinerer klinisk, farmakologisk,
for Introduktionsstilling i Karkirurgi Karkirurgisk Klinik
Bilag 4.1 - videreuddannelsen-nord.dk · PDF fileretsmedicin, klinisk biokemi, klinisk immunologi, klinisk genetik og klinisk mikrobiologi. Generelt gælder, at kun kliniske ansættelsessteder,
Prosessrelatert, klinisk relevant placentaklassifikasjon
KLINISK FARMACI ANNO 2019 - 2 KLINISK FARMACI ANNO 2019 Klinisk farmaci er det sidst tilkomne fagområde på sygehusapotekerne, og er det fagområde, hvor sygehusapotekernes lægemiddelfaglige
Klinisk forskningspost 16.01 - Norway Health Tech Avdeling for klinisk farmakologi Egil Bodd Medinnova Oddmund H. Hammerstad Direktør Egil Gjone Sjeflege Klinisk forskningspost (KFP)
Klinisk Biokemi i Norden - · PDF file 2 Klinisk Biokemi i Norden iNdhold Klinisk Biokemi i Norden er medlemsblad for Nordisk Forening for Klinisk Kemi You may already have one or
Utbildningsbok för Klinisk Fysiologi · PDF file 2018. 4. 16. · UTBILDNINGSBOK FÖR BASSPECIALITETEN KLINISK FYSIOLOGI 2015-05-01 2 1 Utbildningsplan för Klinisk Fysiologi 1.1
Klinisk handledning av läkarstudenter
FONTANSIRKULASJON – EN KLINISK UTFORDRING
KLINISK BIOKEMISK AFDELING Tosoh og LAB BioLab Ambula-torium, sendelse prøvetagning og for-Klinisk Biokemisk Afdeling, Blegdamsvej Klinisk Biokemisk Afdeling, Glostrup Afsnitsledelse
Klinisk undervisning for Hjertecentret
Simulations- og færdighedstræning i pædiatri. Region Øst
Klinisk toksikologi i praksis
Klinisk Farmakologi Edelfors Toksikologi
STARTUP - SHARE TO SUCCESS