da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da de en da en da da de da da da de de de da da en da da da en da da da da da sv da nb da da da en sv nl nl en en de de en en en da en da da da da da da da da da da da en en da da da da da da da da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
LIFE Open Woods – Forvaltning af biologisk værdifulde skove
Skred på stien nord for Trans Kirke – PAS PÅ!
Odderen måske tilbage i Nordsjælland
Gribskov NNP i den store skov
Fri teltning betyder ikke fri byggetilladelse
Store skred ved Bulbjerg
KJY NNP FUS Spætterne
Naturpleje ved afbrænding af Finkehede i Frøslev Plantage
KJY hjertesti og hundeskov Himmerigskovene
Naturstyrelsen Blåvandshuk afbrænder heder
SHL Silkeborg Kommune og Naturstyrelsen indgår samarbejde om skovrejsning i Silkeborg Nord
Spætterne er skovens tømrer
Spætterne hugger med deres næb huller i træerne enten for at finde føde eller for at hugge en hule til rede og unger. Arbejdet kræver tålmodighed og udholdenhed, idet der skal hugges mange gange – rigtig mange gange, førend reden er egnet til udrugning af næste kuld unger.
Lige nu kan du i den kommende Naturnationalpark Fussingø være heldig at høre grønspættens kald. Der lyder som nogen griner – andre synes måske det lyder som ”Kly – kly – kly – kly – kly”.
Grønspætten er som navnet antyder grøn. Den har grøn ryg og grønne vinger og på hovedet er den rød med en sort maske omkring øjnene. Grønspætten er på størrelse med en allike, så altså en fugl i mellem størrelsen.
Grønspætten ses ofte på jorden, hvor den søger efter insekter - gerne myrer. Fotograf Peter Brostrøm.
De fleste tænker nok på spætter og hvordan de trommer på døde grene, når de markerer deres territorie. Men Grønspætten er mere til at kalde end til at tromme, derfor er den mere højlydt end de øvrige spættearter.
Grønspætten søger ofte føde på jorden, hvor man kan være heldig at se den sidde ved en myretue. Myrer er grønspættens livret og Grønspætten graver gerne efter myrer i skovmyrernes bo. Nå den først har fået hul på tuen og fundet myrerne, så stikker den sin 10 cm lange og klistrede tunge ind i myrenes gange. Der skal en del myrer til for at mætte en Grønspætte.
Grønspætten foretrækker skove med både løvtræer og nåletræer, gerne med lysninger og masser af døde træer. Grønspætten vil helst bygge boet i døde træer, der nok er lidt blødere at hakke i. Men Grønspætten vil nok allerhelst bygge bo i efterladte reder af dens fætter Flagspætten, så skal der ikke arbejdes helt så hårdt for at få reden klar.
Her har en spætte været i gang med at søge efter føde. den har hakket flere store stykker træ af stuben, som nu ligger spredt rundt omkring. Fotograf Peter Brostrøm.
Mange fuglearter har det som Grønspætten, hvis andre har gjort forarbejdet, hvorfor så ikke udnytte det til egen fordel? Der er mange småfugle der udnytter efterladte spættereder til at bygge deres rede i. Spættehullerne i træerne giver også en nemmere adgang for en række organismer, især svampe og insekter, der nedbryder træet. Så spætternes aktiviteter betyder meget for den øvrige biodiversitet i skoven.
Spætterne kan betegnes som indikatorart, hvilket betyder at spætterne viser at området er i god biologisk balance. Når der er mange insekter tilstede i et område, så er det et tegn på at området ikke drives intensivt med henblik på eksempelvis at fælde træer til diverse produkter.
Når vi lader vore skove stå urørte som i Naturnationalpark Fussingø, så bliver de over tid rige på gamle træer og døde træer. Gamle træer, som i dag er en mangelvare i Danmark, får lov at blive stående og skaber dermed levesteder for en række arter på rødlisten, der er en oversigt over truede arter i Danmark. Samtidig dannes der mere dødt ved på skovbunden, som flere af de rødlistede skovarter har brug for.
Faktaboks – Spætterne ved Fussingø
Den mest almindelige er Stor Flagspætte der er nem at kende med dens spraglede fjerdragt i hvide, sorte og røde farver. Flagspætten er en flittig trommer, som kan høres allerede tidligt på vinteren.
Stor Flagspætte ses og høres ofte i skoven. Fotograf Bo Vang Hansen.
En lidt mindre udgave er Lille Flagspætte, der ligner storebror, men den er meget mindre og knapt så i øjnefaldende. Lille Flagspætte er sjælden i Danmark og har ikke været set ved Fussingø i en lang årrække, men den har tidligere haft et velkendt ynglehul tæt ved Gammelhaven. Vi kan håbe den igen vil finde området egnet til at yngle.
Vi har desværre ikke et foto af Lille Flagspætte ved Fussingø!
Sortspætten er den største spætte i Danmark. Heldigvis er der flere par i skoven ved Fussingø, hvor man kan være heldig at se den store sorte fugl flyve mellem træerne og udstøde et flugtkald. Den trommer gerne kraftigt og det kan høres vidt omkring.
Sortspætten slider næbet rigtig meget når den dels bygger reden, dels søger føde i træstammer. Fotograf Bo Vang Hansen.
Grønspætten er knapt så almindelig, men synes at blive en mere og mere fast beboer i skovene ved Fussingø.
Grønspætte ved hullet til reden. Fotograf Bo Vang Hansen.
Se vandretursfolderen for Fussingø.
Læs mere om den kommende Naturnationalpark Fussingø.
På Dansk Ornitologisk Forenings hjemmeside kan du høre grønspættens kald.
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden