da da da id en da da nb da da da da da da da da sv da nb da da da da nb da da da de da da da af da da da nb nb da en da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da en en da da da da da da da da da da en sv da da en en da da da da da da da da da en da en da da fr da da da en da da da da da da en da da ceb sv en da da da sv nb nb da es en da da lt es fr da nb en da da da da nb da da en da nl da da da fr en da da da da fr da en da en da da en hbs_lat nb en en en en da en da en da en da en da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nn nn
Mølleren og konen - www.kirsten-lindaa.dk
Tegning fra 1838 af Julius Kelsen, Cecillies lillebor.
Jens Aabel Astrup og Cecillie Johanne Kelsen
Mine tiptipoldeforældre på min morfars side
Cecillie Johanne Kelsen er født på Hømgården i Høm 24. februar  1813 som datter af selvejergårdmand og sognefoged Christen Kelsen og hans kone Karen Frandsdatter. Hun blev hjemmedøbt fire dage efter fødslen og dåben blev konfirmeret i kirken 15. april 1813. Hun var familiens sjette barn og den tredje pige.
Hun voksede efter al sandsynlighed op under gode vilkår efter den tids normer og da hun blev konfirmeret den første søndag efter påske i 1827 anførte præsten at hun havde gode kundskaber og god opførsel. Hun boede da hjemme hos forældrene, og da hun som 18 årig blevgift, var hun stadig hjemmeboende, hvilket siger lidt om familien økonomiske forhold. Mange børn blev sendt ud at tjene lang tid før konfirmationen. (Se mere om Cecillies forældre i "Christen Kelsen").
Cecillie blev gift i Høm Kirke 2. december 1831 med Jens Aabel Christiansen Astrup. Jens var ungkarl, 30 år og fæster til Halseby mølle i Tårnborg ved Korsør.
Da Jens var knap 7 år døde hans far, han var nu alene med sin mor, som året efter var nødsaget til at sælge familiens hus, da der ikke var mange penge i boet efter hans far. Om han tidligt blev sendt til sin morbror Jørgen Aabel i Sæby i Danmark, kan der kun gisnes om, men han blev i hvert fald konfirmeret i Skagen kirke 2. april 1815, mens hans mor opholdt sig i Sæby. Præsten skrev i kirkebogen, at han var vel oplyst hvad kundskaber angik og at han havde god moralsk adfærd.
Dagen efter hans 14 års fødselsdag døde hans mor i Norge. Ved skiftet efter moderen var anført, at sønnen "for nærværende tid opholdende sig i Danmark". Så det giver god mening at tro, at Jens stadig var i Sæby i Danmark, fordi hans onkels stedsøn, Hans Severin Aabel, var mølleejer, og det blev Jens også senere. Dog kan det undre at han blev konfirmeret i Skagen kirke, og ikke i Sæby, hvor familien boede.
Der blev ikke lavet folketællinger mellem 1801 og 1834, men heldigvis førte præsterne i denne periode tilgangs- og afgangslister, dvs. hvem der flyttede til og fra sognene, i kirkebøgerne.
Men det er et faktum, at han i 1822 ankom fra en udlandsrejse til Vejlby sogn på Fyn for at blive møllersvend på Kustrup Mølle, som han forlod 1. januar 1823 for at rejse til Odense. Det kan heller ikke være længe han blev der, for i 1823 blev han møllersvend i Karlebo sogn, og der havde han i mellemtiden været i København.
Den 2. maj 1828 kom han til Finderup sogn på Midtsjælland fra Grevinge i Odsherred. I Finderup tjente han på Høng mølle hos møller Henniche, og det var sikkert her forbindelsen til Kelsen-familien og deres  dengang kun 15-årige datter i Høm blev skabt, da møller Henniche var gift med familiens ældste datter, Helene.
Jens` omflakkende liv fortsatte året efter, da han 1.august 1829 købte møller Lipperts mølle øst for Nysted på Lolland. Det var sikkert Flintinge mølle, som han allerede solgte halvandet år efter i slutningen af april 1831 for at drage til Sjælland for at købe en anden mølle. Her sluttede hans rejse rundt til møller i Danmark, han har sikkert været flere steder, for der huller i tiden i hans levnedsforløb.
Men det blev altså stubmøllen i Halseby under Dyrehovedgård (1845 ændredes navnet til Taarnborg) ved Tårnborg nær Korsør, der skulle blive stedet hvor han stiftede familie.
Taarnborg tidl. Dyrehovedgaard, nu en del af Comwell hotel.
Jens havde fæstet møllen ved at betale en indfæstning til godsejeren af Taarnborg gods, Anna Cathrine Theill.  Hvis fæsteren overholdt betingelserne i fæstebrevet (kontrakten), kunne jordejeren ikke opsige fæsteforholdet i bondens og hans enkes levetid. Møllen som Jens overtog var en stubmølle, den ældste form for vindmølle, hvor hele møllehuset drejes. Den blev med tiden fortrængt af den hollandske mølle, hvor kun møllehatten drejes.
I 1830 var der 1759 vand-og vindmøller i Danmark, i 1897 var der det højeste antal, nemlig 2861. Mølleriet var oprindeligt et privilegeret erhverv med eneret i et bestemt område, men det blev ophævet i 1852. Mølleriet blev nu et frit erhverv ogmed loven om næringsfrihed bortfaldt kravet om uddannelseskvalifikationer og lavstvang. Næringsfriheden betød også, at landmændene, privat eller organiseret som andelsmøller, nu havde lov til at bygge gård- og husmøller. Af senere billeder kan man se at Jens` mølle på et tidspunkt blev erstattet af en hollandsk vindmølle.
Cecilies halvsøster Dorthea, og senere hendes helsøster Lovise, var gift med mølleren på Høm mølle, Niels Gudmansen, så der var tre møllere i familien.
Taarnborg Kirke, smukt beliggende ned til Korsør Nor.
Ved giftermålets indgåelse var Cecillie 18 år og Jens 30 år, og allerede et år efter 11. dec. 1832  kom den første søn, Frantz Ferdinand Christian Astrup, til verden på Halseby Mølle.
Ved folketællingen i 1834 var der ansat to betjente (møllersvende) ved møllen, en tjenestekarl samt en tjenestepige.
Den 13. marts 1835 fødte Cecillie deres første datter, Caroline Sophie Marie Astrup (min tipoldemor). Året efter døde Frantz knap 3½ år gammel.
Navneskikken med at opkalde sine børn efter afdøde børn gjorde sig derfor gældende da Cecillie 7. juni 1837 nedkom med en dreng, som således også blev døbt Frantz Ferdinand Christian Astrup.
Endnu en søn, Julius August Gabriel Astrup (sikkert opkaldt efter Jens`ældre halvbror, Gabriel) blev født 25. september 1839 og da der atter var folketælling i 1840 kunne man se at husstanden, foruden Jens og Cecilie og de tre børn, bestod af to tjenestepiger, 2 mandlige tjenestefolk samt en møllersvend. Endnu en pige, Maccobine Astrup, kom til verden på Halseby mølle 18. maj 1842.
Hovedgården Taarnborg ejedes i perioden 1841 til 1866 af Valdemar Tully Oxholm , som bla. var adjudant for von Scholten og han blev senere hofmarskal. Herunder hørte møllen "Stubbe Vejrmølle", som hørte til " en gård i Halseby med tilligende "2-5-1-1 Htk, der indehavedes af Møller Jul. Astrup og var købt til Dyrehovedgaard 1842" (Tårnborg hed tidligere Dyrehovedgård).
Mens Cecillie igen var gravid og i ottende måned, nedkom familiens tjenestepige, Stephine Caroline Wulff, 25. juni på møllen med en pige, som Jens var far til. Den lille pige blev allerede døbt 29. juni 1844 i Skt. Povls Kirke i Korsør og hun blev navngivet Anna Maria Jensen. Stephine var fra Korsør, hvor hendes far var skomagermester. Stephine vendte tilbage til sin plads på Halseby mølle, men uden sin datter, som blev anbragt i Slagelse.
(I 1834 var Stephine tjenestepige hos købmand Jens Peter Møller i Ahlgade i Korsør og i 1840 tjente hun hos møller Christopher Madsen i Slagelse. D. 20 dec.1852 fødte hun en datter Othinna Birgitte Wolff, faderen er Ole Birch, han er møllebestyrer på Smidstrup Mølle. Ifølge folketællingen i 1850 var han er da 37 år og ugift.)
Dette er den omtalte fjord, Korsør Nor, som Jens forsøgte at forcere i kane i 1845.
På Tårnborg, hvor man ser borgbanken i forgrunden, udspillede sig i 1289 en dramatisk episode, hvor Marsk Stig brændte borgen ned, og hvor den unge konge Erik Menved undslap. Men det er en anden historie om mordet i Finderup Lade.
Cecillie havde dagligt måttet følge tjenestepigens voksende mave, vel vidende eller måske uvidende om, at hendes mand var far til barnet. To måneder efter at Jens var blevet far til tjenestepigens datter, nedkom Cecillie 22. august 1844 med endnu en datter, som blev døbt Thora Augusta Astrup.
Notits i Sorø Amts Tidense 11. marts 1845.
Korsør. I forrige Uge havde Møller Astrup fra Halseby ved Korsør det Uheld, ved at kjøre i Kane over Fjorden til nævnte By, at kjøre i. Den Ene Hest fik man med megen Anstrengelse op igjen, hvorimod den anden og Seletøiet til begge blev under Isen.
Notits i Sorø Amts Tidende 3. april 1845
Onsdagen den 9de April førstkommende, Formiddag  Kl. 10, bliver hos Møller Astrup i Halsebye Mølle, afholdt Auction ove. Rug, Byg, Havre, Ærter, Gryn, Meel, Flæsk, Ungsviin, Kartofler m.v. Kredit til Mikkelsdag d. A.
Skjelskær den 30te Marts 1845            Topsøe
Da der atter var folketælling på møllen i 1845 var Jens 44 år og Cecillie 32 og de fem børn var hhv. 10, 8, 6 , 3 og 1 år. Og Stephine var stadig husjomfru, derudover var der to tjenestepiger og to mænd ved møllen. Måske var Cecillie uvidende om sin mands forhold til tjenestepigen, for ellers må det have været uuholdeligt at gå op og ned af hende dagen lang.
Maccobine døde 6. februar 1846 af strubehoste kun 3½ år gammel, og sidst på året i december, mens Cecillie var højgravid, døde Thora bare to år gammel af mæslinger. Den 28. februar 1847 nedkom Cecillie atter med en datter, som i Tårnborg kirke blev døbt Thora Augusta Maccobine Astrup.
Atter ramte en tragedie familien, da Thora knap 6 måneder gammel døde af tæring. Det kunne være tuberkulose eller andre sygdomme, der medførte vægttab. Ulykkerne væltede ned over familien på møllen, Cecillie havde den store sorg at miste fire ud af sine syv børn som helt små, og 28. februar 1849 mistede hun så også sin ægtefælle, som døde af en betændelse knap 48 år gammel.
Skifter, Sorø, Byfoged, Korsør byfoged, Skifteprotokol f. landjurisdiktionen 1848 okt 28-1876 okt. 9 opsl. 6)
Aar 1849 den 28 Februar blev anmelt. at Møller Peter Obel Astrup i Halseby Mølle, 47 Aar gammel, ved Døden ? affandt samme Dag. Efterlader sig Enke og 3 umyndige Børn; Enken ønsker ar side i uskiftet Bo. (underskrevet) Sylow
(tekst på næste side)
Vedr. fol.5 34 b
I Anledning af ? med sin Familieraad......... af 19. dennes .... indkommer Ansøgning fra Møller Astrup Enke Cecilie Johanne Astrup født Kjeldsen af Halseby Mølle om tilladelse til at sidde i uskiftet Bo efter bemeldte hende afdøde Mand ...................
Skifte efter Møller Jens Obel Astrup af Halseby (afskrivning af den håndskrevne skifteprotokol)
Aar 1851 den 4. december blev paa Korsør Raadstue og i Overværelse af Vidnerne Sleiet og Engmann foretaget Skifte ? efter Møller i Halseby Jens Obel Astrup, død i Aaret 1849.
Ved Samlingen mødte Enken Cecilie Johanne Astrup, født Kielsen, der ifølge Amtets Tilladelse af 22. Marts 1849 har hensiddet i uskiftet Bo efter hendes førnævnte Mand ? nu her ?
Skifte afholdet og anmeldte i S? med hendes Livsværge Gaardbestyrer Christian Hansen, den Afdødes Arvinger deres fælleds sammenavlede Børn at være:
1 en Datter Karoline Sophie Marie Astrup, 15 Aar gl.
2 en Søn Frants Ferdinand Christian Astrup, 14 Aar gl.
3 en Søn Julius August Gabriel Astrup, 12 Aar gl.
for disse mødte som Værge Selveier Beierholm fra Lindeborg, den af Afdøde Møller Astrup som hende Beslægtede heri Landet maa fra dennes Død anmodet om at hengive sin Værge for børnene. De ? værende opgøre Boets Status saaledes:
Halseby Mølle med tilliggende Jorder af Hartkorn 2 Td, 5 Sk, 1 P, album og som den Afdøde tidligere har havt i Fæste er ifølge forevist Skøde Contract af 13. December 1849 af Eieren til Taarnborg solgt den Afdødes Enke for Sum 6400? men taxeres af de Paagjældende
til en Værdi af                                                                                                                                                     7000
boets ?lige Eiendele og udestaaende Fordringer intet i nogen Værdi undtaget
ansættes til en Værdi af                                                                                                                                                                                                                                       3000
I alt Indtægt                                                                                    10000
Gjæld og Be? til Eieren af Taarnborg skylder efter den fremlagte Kjøbecontract                                                                                                                                                    3000
og til forskjellige et beløb af i alt                                                                                                                                                                                                                        1000
Den Afdødes Enke med Livværge ? paa Arv efter den Afdøde og erklærede at hun ? saa Børnene ville afholde samtlige Skifteomkostninger. ? afgivter, Lodsedlens ? disse og Skifte ?axt?rits ? læsning. Hun bliver som en følge deraf at udlægge det halve Bo                                                    3000
H ? den anden halvdel af Boet tilfalder den Afdødes Børn i Arv.
Ifølge Not?, der blev fremlagt og som indeholder en af Møller Astrup under 20. Februar 1849 til Notarielprotocollen afgiver Willinserklæring? Skulde den Afdødes Børn uden Hensyn til ? gaae lige i Arv. Som en følge af denne bestemmelse anholder
Datteren K. S. Marie Astrup                        1000
Sønnen F. F. Christian Astrup                       1000
Sønnen J. A. Gabriel Astrup                        1000
Enken erklærede at hun ikke seer sig i stand til, hvad den maa Værge bekjendt, contant at betale de udlagteArvelodder og inden disse derfor bliver indestaaende i Boets saavel ? ste som lige dele ?og med Pantesikkerhed i de førstmeldte ? den paa samme til Eieren af Taarnborg skyldige Rest af Kjøbesummen 3000 og med Sikkerhed i Boets mulige Eiendele næstefter 1000 ? Arv blev imidlertid efter de Tilstedeværendes Ønsker udlagt som anført med et Beløb af 885  4  ? hun for ? af hendes ? holdt Udlæg i følgende i Boet værende Effecter, nemlig:
en ? Overdyne ?                                            16  1
? stribet Underdyne                                     12
1 blaastribet ulden ?dyne til                        10
1 ? Hovedpude til                                          5
en uldstribet do. til                                      4
en brunstribet do.                                        5
6 ? H?Lagen a 4 3? Par                                27
4 Stk. Pude a 5 ? =                                       3   2
og en Dragkiste                                          16
I alt                                                         114   2
Disse Effecter i Stand eller ogsaa forsaavidt dette deler maatte ?sker Effecternes foranførte Taxat ? som længe ? forbliver Hjemme for Moderen og nyde selvstændig Underholdning i Huset svares ingen Renter af A? pitel ? og i altfald deler hun Børnene ? fyldt deres 18 Aar for hvilken Tid dog Børnene hvis de forlade Moderens huus ere berettigede erholde Renter.
Skifteretten opgjorde Skifteomkostningerne saaledes:
B Skifte? Bestemmelse 2 Ark                         1      4
D Justits?                                                   20  2  4
E %? Til Kongens Kasse                                33  2
F 20?                                                           6  4
H Stemplet Papir til Skifte §33                  41  2
I %? Af Arven                                              15
Heri  afgiver A den forudbetalte Recogmition til Skifterettten ?
Afgivet til Kongens Kasse                                    36
B Recogmition til Skifteskriveren og
Afgivt til Kongens Kasse                                      2  18
Skifteomkostningerne bliver strax erlagte. Enken tilsvarer den paa Boet hvilende Gjæld uden Ansvar for ? og Boet blev, da Ingen af de Paagjældende fandt noget med det ? aade at ? ttet.
Cecilie Alstrup           Sin Livsværge                        Værgen
med ført Pen         Christian Hansen                  Beierholm
1849  d. 5. juni indføres Danmark Riges Grundlov, hvor man går fra enevælde til konstitutionelt monarki og mænd over 30 år med egen bolig får stemmeret. Dog ikke" umyndige, børn, fruentimmere og forbrydere" udtaler er nationalliberalistisk politiker.
Ved folketællingen 1. februar 1850 var Cecillie selvsagt møllerenke, boede stadig på møllen med sine tre børn samt tre tjenestekarle og en bagersvend, som alle arbejdede på møllen, og en tjenestepige.
1850 Kong Frederik d. 7 gifter sig til venstre hånd med Louise Rasmussen, datter af en ugift tjenestepige. Hun blev senere kendt som Grevinde Danner.
På dette tidspunkt var Cecillie gravid og 2½ måned senere fødte hun en pige, som desværre døde dagen efter hun var hjemmedøbt, kun 6 dage gammel. Som der står i kirkebogen ved pigens død  "Uægte Datter af Møller Astrups Enke i Halseby Mølle". Faderen til barnet var møllersvenden Christian Hansen, som giftede sig med Cecillie 7. april 1852 i Tårnborg Kirke. Han var da 28 år og bruden var 39 år.
Halseby Mølle, en nyere mølle, nemlig en hollandsk vindmølle, bygget i 1895. Derimod kunne gården ved siden af godt være Møllegården, som Cecillie købte i 1852.
Følgende er indhentet på Korsør Lokalarkiv:
Mandagen d. 3 Mai 1852
Jeg underskrevne Generalmajor Kammerherre W.T. v. Oxholm, Eier af Hovedgaarden Taarnborg med underliggende Bøndergods gjør vitterligt at have fra mig og Arvinger overdraget og solgt til Enken efter afdøde Møller Jens Aabel Astrup, Cicilie født Kielsen, den mig efter Skøde af Juni 1842 tilhørende Stubbe Weirmølle beliggende i Halseby, Taarnborg Sogn med dens Wærker og Indretninger samt Inventarium efter vedhæftede Fortegnelse tilligemed Møllegaarden, Haugen og Jordlodden under Matr No 6 og 14. Fremdeles følger i Kjøbet Huuslodden paa Halseby Mark Matr No 10a, som afdøde Møller Astrup ligeledes har havt i Fæste tillige med det paa samme beliggende Huus og tvende Hauger. Endvidere den Deel af den ved Gottschalks Holmen inddæmmede Stransom af  mig er afmaalt og tillagt Halseby Mølle. Alt paa følgende Vilkaar:
1. Overdragelsen regnes fra afvigte 1. November da ikkun Huset på Huuslodden No 10 forbeholdes til min egen Raadighed indtil Løbet af næste Sommer, men skal Kjøberen for Afsavn af samme godgjøres 1 Rd om Md.
Tros al modgang viste Cecillie sig som en handlekraftig kvinde, da hun købte både møllen og møllegården og tilhørende jorde, som hendes mand havde haft i fæste. En ting, der dog undrer er, at hun øjensynlig ikke kunne skrive, for ved hendes navn på skiftet står "mfp", som betyder "med ført pen". Det stod der i øvrigt også ved Christians navn, men det er måske mere forståeligt. Cecillies far var var gårdmand og sognefoged, og hendes lillebror Julius skrev som 16-årig den fineste levnedsbeskrivelse for sin far og mor (se afsnittet "Julius`øvelsesbog), men pigerne skulle nok ikke i skole, men derimod hjælpe til i husholdningen. Og det til trods for at der blev indført undervisningspligt i 1814.
I 1855, da der atter var folketælling, var Chrstian Hansen nu mølleejer og Cecilie hans kone, hun havde formentlig overdraget møllen til sin mand. De boede nu på den tilhørende gård, Møllegården og møllen var forpagtet ud til Niels Hansen. Caroline og Julius boede hjemme stadig, Frantz var ude og tjene. Christians mor boede hos familien, tillige med en plejedatter, Karen Sophie Andersen på 4 år. Der var ansat en tjenestekarl og en tjenestepige.
Overgangen fra enevælde til folkestyre var ikke nogen gevinst for samfundets stedbørn. Skatteyderne havde ikke den samme rundhåndethed som enevældens embedsmænd, der administrerede andres penge. I 1856 oprettede man fattigkasserne, som finansieredes af private bidragydere, for at lappe på det offentliges tilskud.
"Erindringen om disse ulykkelige, fattige, til døden indviede syge, som vi så ofte så henligge ene og forladte i snævre og mørke stuer, og hvem vi med vor bedste vilje ikke kunne skaffe den hjælp, de bønligt anholdt om, så hurtigt som de behøvede den, hører for mig til de skrækkeligste minder fra denne ulykkesperiode."
Erik Holst, der giver ovenstående personlige erindring, var en af de 5 læger, der virkede under koleraepidemien i Korsør i 1857. Der var desuden 20 sygevogtere ved hospitalet, der var indrettet til lejligheden i den nye realskole, 4 sygevogtere til private hjem, 3 vaskekoner og 14 portører, der transporterede syge til hospitalet og lig til lighuset samt rengjorde de angrebne hjem. Herfra var de, der var i stand til det, mange steder flygtet uden hensyn til syge og døde pårørende.
Kolera, der er en heftigt forløbende tarminfektion, skyldes en bakterie, der spredes ved dårlig hygiejne. I Europa har den optrådt siden første tredjedel af 1800-tallet. Sidste gang, der var
koleraepidemi i Danmark var 1857, hvor Korsør blev så hårdt ramt. Den store koleraepidemi i 1853 gik derimod uden om Korsør. I 1857 var der kolera i Glückstadt, og efterretninger herom medførte forholdsregler i Korsør. Indkomne skibe blev undersøgt, og der blev indrettetreceptionslokale i toldvagthuset på Fæstningspynten. Alligevel kom koleraen til Korsør med hjemsendte soldater fra Glückstadt.
Det første tilfælde, hvor smittekilden i øvrigt ikke kunne bestemmes, indtraf 19.8, epidemien kulminerede 12.9. og var ovre i begyndelsen af oktober. 14.9. nåede den til Tårnborg sogn, hvor den varede til 13.10. Her ramtes Svenstrup, Frølunde, Halseby og Hulby. I et hus i Vemmelev nær Hulby var to angrebne. Der var indrettet kolerahospital i Tårnborg sogn. I Korsør blev 294 eller 13 % af befolkningen angrebet. Af disse døde 201 eller 70 %, det normale i en koleraepidemi var ca. 50 %. I Korsørs omegn var 42 angrebet, hvoraf 27 døde.
Koleraen ramte først og fremmest den fattigste del af befolkningen. Daglejer-, håndværker- og sømandsfamilier havde flest syge. Den ramte markant hårdest i fattigkvarterer som Fiskergade og Baggade. Her var henholdsvis 21 % og 17 % angrebne mod 8 % i Algade. Af de syge under 5 år og over 60 år døde stort set alle. Der blev udstedt en række bekendtgørelser for at mindske svineriet i byen og forhindre smitte.
Fruen: " Slaa den Suppe ud i Vadsken ! Jeg vil ikke have samme Ret to dage i Rad.
Pigen: " Jeg troede, at den fattige Familie paa Quisten maatte faae den... Fruen gav jo nylig 10 Rigsdaler til de Cholerabetrængte i Korsør...
Fruen: - Ja, det var en anden Sag; derved kom jo mit Navn til at staa i Bladene..."
Koleraepidemien nåede også til Halseby og 18. september 1857 døde Cecillie kun 44 år gammel, allerede dagen efter blev hun begravet fra Tårnborg Kirke, sikkert på grund af smittefaren. Cecillie havde ikke haft et let liv, hun måtte lægge fire små børn i graven, opleve at hendes mand gjorde tjenestepigen gravid, men udviste også stor handlekraft i forbindelse med købet af møllen og de tilhørende jorde og bygninger.
Julius August Gabriel boede og arbejdede i 1860 hos sin søster Caroline og hendes mand, Ole Rasmussen, i Hulby ved Tårnborg. Han døde som 21-årig 25. februar 1861 i Hulby, formentlig mens han boede hos sin søster.
Frantz Ferdinand Christian var 1860 møllersvend i Havrebjerg ved Holbæk, og 1890 var han enkemand og boede i Lille Valby ved Slagelse.
Caroline Sophie Marie i Hulby er min tipoldemor, hun blev 82 år, men det er en anden historie..........