da sv de en sv da fr en nb da en da da da de sv da sv da da da da de da da sv da es da da da da da da da eo et ca da nb sv da mk da pl de da da da da da gv da da da da da nl da da pl sv da nl da en it da da da nb de en nb da en da da da de en hbs_lat da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da en da nb da da da da nds la da fr sv da da sv da da nl da de da da de da da nb da en da de da ur
Patientsikkerhed - DSAM - Dansk Selskab for Almen Medicin
Valg af specialet almen medicin
Giv mest til dem med størst behov
onsdag 6. marts 2019 kl. 12:59
Dansk Selskab for Almen Medicin (DSAM) ønsker med dette politikpapir at give en samlet fremstilling af vores væsentlige anbefalinger indenfor patientsikkerhed.
Patientsikkerhed handler om at forebygge, at der sker fejl og skader (utilsigtede hændelser), når patienter behandles eller på anden måde er i kontakt med sundhedsvæsnet. Utilsigtede hændelser (UTH) er hændelser og fejl, som ikke skyldes patientens sygdom, og som enten er skadevoldende eller kunne have været skadevoldende (såkaldte ”nærved-hændelser”).
En forudsætning for at styrke patientsikkerheden er at arbejde kontinuerligt med at lære af vores fejl, nærved- og skadevoldende hændelser for at reducere og eliminere de risici, der følger af at være en del af en større kompleks struktur som sundhedsvæsenet. Patientsikkerheden styrkes på et overordnet plan ved at tænke patientsikkerhed ind i de strukturelle organisatoriske rammer og vilkår for almen praksis. Patientsikkerhed bør lokalt i almen praksis være indeholdt i fremtidig kvalitetsudvikling og indførelse af nye procedurer og behandling i almen praksis.
Standarder indenfor patientsikkerhed bør være udarbejdet, så de svarer til den patient- og behandlingskultur, der er i almen praksis, dvs. at de skal respektere journalkultur, patientcentreret medicin, ordinationsforhold etc.
De fleste patientsikkerhedsmæssige kritiske hændelser sker ved passage af informationer og patienter mellem forskellige behandlingssektorer. Derfor skal der være et tæt samarbejde mellem almen praksis og andre aktører, såsom sygehusvæsenet og andre dele af primærsektoren. Dette arbejde bør støttes aktivt af centrale myndigheder med ansvar på området. Der bør interveneres mod IT-løsninger, der skaber kritiske hændelser (UTH). Der bør være opmærksomhed på systemer med manglende sikkerhed omkring opbevaring og udveksling af data.
Patientsikkerhed bør være en del af arbejdet med procedurer og kvalitetsudviklingsprojekter i almen praksis.
Det er væsentligt at opbygge en patientsikkerhedskultur i klinikkerne, hvor man arbejder med vurdering af patientsikkerhed ved beskrivelse og gennemgang af procedurer og integrering af nye metoder og læring.
I de regionale UTH-enheder kan erfaringerne samles, indarbejdes i retningslinjer, patientkritiske procedurer m.m.
Erfaringer fra tilsynsførende myndigheder som Styrelsen for Patientsikkerhed, Patientklagenævnet (nu: Styrelsen for Patientklager) og fra rapporterede UTH’er bør bearbejdes og formidles som informationsmateriale til klinikkerne. Udover hjemmesider kan det eventuelt formidles via informationsmøder, konsulentbesøg, e-learning o.l. Den personcentrerede konsultationsform, hvor patienten i højest mulig grad involveres i en fælles, informeret beslutningstagning om undersøgelser og behandling, er, når den lykkes, et stort aktiv for patientsikkerheden.
Sundhed for sundhedsprofessionelle – en nødvendig del af patientsikkerhed
Et fagligt inspirerende og trygt arbejdsmiljø er nødvendigt, for at læger og andet sundhedspersonale trives og arbejder optimalt med blandt andet patientsikkerhed. En undersøgelse har vist, at 40 % af de praktiserende læger i Danmark er middelsvært til svært stressede.[1] Dette er i sig selv et problem for patientsikkerheden fordi fejlhyppigheden stiger med stressniveauet. Det er en væsentlig sundhedspolitisk opgave at forbedre arbejdsforhold og -miljø i almen praksis, for både at højne patientsikkerheden i de enkelte klinikker og for at tiltrække veluddannet og professionelt personale.
Arbejdet med patientsikkerhed bør foregå både lokalt og nationalt. Lokalt bør der fokuseres på arbejdsforholdene i de enkelte klinikker. Læger, der føler sig stressede og udbrændte, skal have mulighed for at søge hjælp og vejledning i lokale netværk.
Centralt bør der arbejdes for at understøtte en lærende kultur indenfor patientsikkerhed, så det er de enkelte klinikker, der udvikler procedurer for patientsikkerhed i samspil med vejledninger og cirkulærer fra centrale myndigheder.
De mest udsatte patienter vil på grund af deres multidimensionale skrøbelighed også være en særlig risikogruppe for fejl, nærved-hændelser og skader. Der er dokumentation for at ulighed i sundhed er afhængig af køn, etnicitet, uddannelsesniveau og social indkomst.[2]
Fejldiagnostik, medicineringsfejl og problemer ved sektorovergange er blandt de hyppigt rapporterede utilsigtede hændelser, som vil ramme mennesker med flere samtidige sygdomme, højt medicinbehov og hyppige genindlæggelser.
Skrøbelige og potentielt sårbare patienter bør identificeres, og deres behov for patientsikkerhed bør prioriteres. Dette kan bl.a. ske i forbindelse med udarbejdelse af kvalitetsudviklingsplaner i klinikkerne og for det tværsektorielle samarbejde.
[1] Anette Fischer Pedersen, Busk Nørsøxe K, Bro Fl, Vedsted P: Alment praktiserende lægers psykiske arbejdsmiljø og jobtilfredshed. Okt. 2016.
[2] Carlotta Piccardi et al.: Social disparities in patient safety in primary care: a systematic review. International Journal for Equity in Health (2018) 17:114.
Der er 1 kommentar til dette indlæg:
#1 13. dec '20 kl. 10:21 skrev Knud Larsen:
Jeg savner patienternes deltagelse. Det stærkt topstyrede kvalitetssystem - topstyret fra Sundhedstyrelsen- fungerer ikke efter det europæiske direktivs forordninger og slet ikke efter FDA fremgangsmåder. Jeg kan ikke komme igennem med en utilsigtet hændelse. man ryger til patient erstaningen , som i strid med direktivet ikke registrerer hændelser men bare fyrer en masse juridisk fnidder af.
Skriv en kommentar til dette indlæg
Andre sider i netværket
FYAM - vores uddannelseslæger
SAMS - vores medicinstuderende
NFGP - vores nordiske samarbejde
Vidensbanken - med kvalitetsprojekter
Dansk Selskab for Almen Medicin (DSAM)