da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de da en da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da sv da da da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Året rundt i Skovene ved Buresø
I det tidlige forår kan du høre sangdroslen synge. Det bedste tidspunkt er tidligt om morgenen og i skumringen. Spætmejsen giver sig til kende med en gjaldende serie ”vi vi vi vi”, som kan høres på lang afstand. Spætmejsen er den eneste danske fugl, der både klatrer op og nedad træstammer.
Læs mere om spætmejsen, der er en af fuglene i Danmarks naturkanon
Den store flagspætte er heller ikke til at tage fejl af, når den trommer på døde træer og grene. Det lyder nærmest som en maskingeværsalve. På den måde markerer den sit territorium og tilkalder en mage.
I skovbunden myldrer de hvide anemoner frem. Det er nu, du skal ud og plukke flotte buketter.
Ved Salamandersøen i Uggeløse Skov er der masser af liv. Både stor og lille vandsalamander er søgt ned til søen fra sit vinterskjul for at lægge æg og parre sig i det lave vand. Den store vandsalamander er let at kende. Den er 10-16 cm lang og har en orange bug.
Læs mere i artsleksikonet
Skovbryn med slåen, vilde æbler, mirabelle m.m. blomstrer i hvidt. Trækfuglene vender tilbage. Heriblandt hulduen, som man kan høre i den gamle skov, hvor den sidder og kurrer for at markere territorium og lokke en hun til.
Nu springer bøgen også ud, og skoven bliver helt lysegrøn. Fuglesangen kan være helt overdøvende. Prøv om du kan høre bogfinken synge ”det-kan-jeg-da-sige-ligeså-tit-det-skal-være” om og om igen.
I slutningen af maj kommer nattergalen, som du kan høre i Hettings Mose nede ved Småsøerne mellem Krogenlund og Ganløse Eged eller ved Buresø. På trods af navnet synger den også om dagen. Og hvis du først én gang har lært dens karakteristiske sang at kende, tager du aldrig fejl.
Egen springer ud, og nu er skoven helt grøn. Rådyrene har fået lam, og hvis du er rigtig heldig, kan du se ræveungerne lege uden for rævegraven. Hvis det sker, så sæt dig helt stille og kig på dem i stedet for at prøve at snige dig ind på dem.
På Buresø har den toppede lappedykker fået unger. Du kan se den svømme rundt med sine unger på ryggen for at holde dem varme. Når den dykker, kan den endda tage sine unger under vingerne ned under vandet.
Hylden blomstrer, og du må gerne plukke til din egen produktion af hyldeblomstsaft. I juli kan du gå på jagt efter skovhindbær. De vokser typisk på områder, hvor træer er blevet fældet. I skovbrynet og levende hegn kan du plukke modne og saftige kirsebær.
Blomsterengen ved Småsøerne er et farveorgie af engblomster og orkideer. Du kan bl.a. finde melet kodriver, majgøgeurt, sumphullæbe, tvebo baldrian og vibefedt. Vibefedt har smukke lillablå blomster og klæbrige blade, som den bruger til at fange insekter. Vibefedt er en af vore tre kødædende planter. Ligesom orkideerne er den sjælden og fredet, og du må ikke plukke, grave dem op eller ødelægge dem.
Læs mere på fugleognatur.dk
Ungerne til stor og lille vandsalamander forlader Salamandersøen i Uggeløse Skov og går på land, hvor de ligesom de voksne bliver på land til næste forår. De lever under sten, rødder og på andre fugtige steder.
I de fugtige lysninger, hvor der vokser megen hjortetrøst, kan du se masser af sommerfugle. Sommerfuglene elsker hjortetrøst, som de suger nektar fra.
Du kan også tage på kombineret skov- og badetur. Buresøen er en af de reneste søer i området. Ved den sydøstlige ende er der badebro, borde og bænke samt mulighed for at grille.
Sidst på sommeren kommer rådyret i brunst. Lige inden parringen følger bukken tålmodigt råen rundt og rundt, inden råen er klar til at parre sig. Græsset bliver slidt helt ned. Det kaldes en ”heksering”. Hvis du er opmærksom, kan du måske finde en af dem i skovbunden.
Ved Småsøerne kommer plejelauget og slår høet på blomsterengene. Det gør de for at sikre, at de mange orkideer og sjældne planter ikke bliver kvalt af græs.
Efterår er svampetid. Allerede i september kan du gå på jagt efter kantareller og rørsvampe. Rørsvampe er nemme at kende, og de allerfleste er spiselige og smager godt. Du kan også finde bl.a. violet ametysthat og blæksvampe. På mager jordbund kan du være heldig at finde stor parasolhat. Hatten kan blive helt op til 30 cm i bredden. Husk at alliere dig med en god svampebog, hvis du vil ud og samle spisesvampe. Du skal aldrig spise en svamp, som du ikke er sikker på.
Det er høsttid, og måske kan du stadig finde brombær. Du kan også plukke hyldebær til hyldebærsaft. Senere er det tid til at plukke slåenbær. Men de skal have et par frostnætter eller en tur i fryseren, før du kan bruge dem til saft eller snaps. Frosten får sødmen frem i de ellers så beske bær.
Skoven har forandret farve fra grønt til en eksplosion af brune, orange og røde farver. Efter manges mening er skoven som smukkest lige nu, og det er et godt tidspunkt at gå en tur i skoven.
Dyrene har travlt med at spise sig tykke og fede og skaffe forråd til vinteren. Egernet svinger sig i hasselbuskene, og i skovbunden rasler det af mus, der samler vinterforråd. Hvis det er et godt oldenår, hvor bøg og eg sætter megen frugt, så vil du også se masser af bogfinker og kvækerfinker, der spiser olden.
Det samme gør skovskaden. Men den planter sine bog og agern i et skadenæbs dybde rundt omkring i skovbunden for senere at kunne hente dem, når der bliver mangel på mad. Modsat musene, der tit glemmer, hvor de har lagt deres forråd, husker den ret godt, hvor den har plantet sin mad. Men glipper det, er den med til at plante ny skov.
Julen nærmer sig, og du må gerne samle gran, kogler, mos og svampe til dine juledekorationer. Husk at du kun må tage det, der ligger på jorden.
På frostklare og stille aftener kan du høre natuglen tude ”uh-uhu-uhu”. Og i januar-februar kan du være heldig at høre rævenes parringskald. Det er en skinger gøen ”wow-wow-wow-woooow”. Det er hannen og hunnen, der kalder på hinanden, og man har fundet ud af, at hvert kald er unikt, så rævene kan genkende hinanden på lang afstand. For andre end ræve lyder den sære gøen ret uhyggelig.
Vinteren er et godt tidspunkt at gå i skoven. Uden blade på træerne er der masser at se. Rådyrene går i spring. Det vil sige, at de går i store flokke – helt op til 20 stykker i en flok – og er derfor nemmere at få øje på. Hvis der er sne, kan du også gå på sporjagt. Måske finder du blodspor og fjer eller pelsrester. Er det måske ræven, der har været på jagt?
Du kan også spænde langrendskiene på at tage en tur rundt i skovene ved Buresø. Det bakkede terræn gør det til en ekstra udfordring. Der er garanti for at få sved på panden.
De første trækfugle ankommer og varsler foråret. Du kan også høre ravnen, der er meget højlydt sidst i februar først i marts. Den har travlt med at markere sit territorium, og unge hanner skal finde en mage. Man siger, at ravnene holder sammen livet ud.
Mere om Skovene ved Buresø:
Kort med seværdigheder Aktiviteter Dyr og planter Historie Praktisk
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden