da en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en de en sv en da da da en de da da da nl da nb nl en sv vi da da da da en da da sv da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da it da da da da da da da da da da da da da en en en en en en en en fr en en en en fr en en en en en en en en en en en en en en en nb en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en nl da da da da da da da da da es da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da en de en de fr da en en en da fr fr fr da en fr da en en en fr en da en da da da en en en pt en en en en da en en en en en da en en da en fr da da en en en fr en en en en en en pt en en fr fr en da da en fr fr en en en da fr en da en en en da fr fr da en en en fr fr fr en fr fr fr da fr da fr en en en en en en en en en en en da pt da en en da da da da da da nb da pt nb en da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da de da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da ru oc ca da sv de ca ca da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da fi fr hu en en en en en en en en en en en en da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da da en da da nb da da da da da da da da da da nb da da da da da nb da de da da nb da da da nb da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da eo da da da vi da de nb it fr de hi de de nb it en de da fr da da da da da da es da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da nb da da da nb da es pl da da da da da da sv es da da da da da da da da nl da da da sv da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da fr da en da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da es nb da pt da da da da da da da da nb da da da da da da da da nb nb da da da da da da da es da zh da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da nb da da da da da da da nb da nb da fr da da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da ca da da da da sv da nb da da da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da da da da da en da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da nb da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da fr da da da sv da da da da da da da nl da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da it en da da et da da da da da da da da en da en da en da en nb en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en nb en da en da en en en en vi en fr es de en
Evaluering af sundhedspersonales anvendelse af...
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
HJLPEMIDLER TIL PATIENTFORFLYT-NINGER I ETABLERET KLINISK PRAKSIS
P ET HOSPITAL I REGION NORDJYL-LAND
1. JUNI 2016 AALBORG UNIVERSITET
4. Semester projekt Speciale projekt Kandidatuddannelse i Klinisk Videnskab og Teknologi Aalborg Universitet
Studiegruppe: 16gr10506 Gruppemedlemmer: Maibritt Vestergaard Iversen Mette Thiessen
Lotte N. S. Andreasen Struijk, lektor ved institut for medicin og sundhedsteknologi
Denne opgave, eller dele heraf, m kun offentliggres med forfatternes tilladelse, jvnfr bekendt-
grelse af lov om ophavsret nr. 1144 af 23. Oktober 2014
Introduktion: P landets sygehuse foretager sundhedspersonale mange forflytninger af patienter
for at mobilisere dem i rehabiliteringssituationen. Tilsvarende assisterer terapeuterne patienten i
trningssituationer for at ge patientens funktionsniveau i behandlingssituationen. Patienten
guides i aktiviteten, og i disse situationer anvendes der ogs diverse forflytningshjlpemidler.
Den foreliggende forskning dokumenterer ikke, at anvendt forflytningsteknik mindsker de arbejds-
relateret muskelbelastningsskader hos sundhedspersonale. I stedet dokumenteres det, at ergonomi-
ske tilgange som politikker og retningslinjer for patientvurdering, begrnsning af lft og brug af
hjlpemidler reducerer arbejdsrelaterede muskelbelastningsskader hos sundhedspersonale.
Ergo- og fysioterapeuter har risiko for skader i forbindelse med forflytning af patienter, og der kan
ud fra international forskning og erfaringer foretages tiltag for at sikre bde terapeuter og patienter
og samtidigt bibeholde patientens rehabilitering. Med baggrund i forskelle i kultur og sygehusorga-
nisering fremstr et behov for dansk forskning i terapeuters anvendelsen af hjlpemidler til rehabi-
Der eksisterer dog mange barrierer i forhold korrekt anvendelse af hjlpemidler i praksis, hvorfor
der i dette projekt undersges terapeuters og andet sundhedspersonales anvendelse af hjlpemidler
til patienthndtering, og terapeuters holdning til anvendelsen af hjlpemidler. Efterflgende er der
vurderet anbefalede tiltag for at forbedre sikkerheden for ergo- og fysioterapeuter, der foretager for-
flytning af patienter i selve forflytningssituationen fra seng til stol p et hospital i Region Nordjyl-
Metode: Projektet flger PDSA-modellens proces, idet der udfres en undersgelse efter indfrel-
sen af en handleplan, og der gives forslag til, hvordan man kan tilpasse handleplanen, og forbedre
praksis. Dette er i forbindelse med et strakspbud i forhold til at terapeuter udfrer forflytninger.
Undersgelsen indeholder kvalitative semistrukturerede observationer og interviews med terapeu-
ter, der foretager daglige forflytninger i forbindelse med rehabilitering af patienter. For at afdkke
informanternes refleksioner om deres praksis og holdningen til anvendelse af hjlpemidler, er den
metodiske struktur baseret p anvendelse af TEKU-modellen. Efterflgende er der foretaget en spr-
geskemaundersgelse om terapeuternes og andet sundhedspersonales anvendelse af hjlpemidler.
Resultat: I sprgeskemaundersgelsen findes der for sundspersonalet, at 43 % bruger hjlpemidler
1-3 gange om dagen, 7 % bruger hjlpemidler 4-6 gange om dagen og 50 % bruger hjlpemidler 7-
9 gange dagligt. Igennem observationerne og interviews er der fundet at, terapeuterne foretager
planlgning inden forflytningerne, hvor der foretages risikovurdering, vurdering af patienten, og der
Igennem informanternes udtalelser er der fremkommet en positiv holdning til anvendelsen af hjl-
pemidler. De oplever dog, at der er barriere i forhold til deres kompetencer og erfaring med hjlpe-
midlerne, hvorfor nogle terapeuter fler sig utrygge ved anvendelsen af hjlpemidler.
Mange udtaler, at hjlpemidler skner terapeuterne for mange tunge lft, og anvendelsen af hjl-
pemidler gr patienten mere aktiv i forflytningen, samt at patienten kan mobiliseres tidligere i for-
lbet. Nogle terapeuter fler, at hjlpemidler sttter samarbejdet terapeuter imellem og i arbejdet
For at undg, at terapeuterne foretager de tunge lft og uhensigtsmssige forflytninger, s er der i
den situerede praksis foretaget tiltag med indkb af nye hjlpemidler som Walker og ReTurn. Der
opleves dog problemer i form af, at Walker er stor og u-handy, at have med at gre, og der opleves
en problemstilling ved, at kommunerne ikke har ReTurn til patienterne, nr de kommer hjem fra
sygehuset. Terapeuterne har begrnset indsigt i indfrelsesprocessen p det besgte Regionshospi-
tal, og de vil gerne vre en del af idfasen, nr der skal indkbes nye teknologier til afsnittet, samt
derudover nskes, at afprvning og udbredelsen af anvendelsen hjlpemidler foretages, s hjlpe-
midlerne bliver afprvet flere gange under introduktion, og terapeuterne dermed opnr bedre kend-
skab til hjlpemidlet. I rapporten udarbejdes forslag til relevante tiltag med forbedringer af nuv-
Diskussion: Det fremgr af projektets resultatet, at dette er tilsvarende en anden dansk sprgeske-
maundersgelse i forhold til anvendelsen af hjlpemidler hos sundhedspersonale, der dagligt fore-
tager forflytning. Projektets sprgeskemaundersgelse underbygger denne viden, og videre tilfjer
den viden om, hvilke hjlpemidler sundhedspersonale anvender.
Der er tidligere i danske studier belyst, at der kan foretages holdningsndring til hjlpemidler og
anvendelse heraf hos medarbejdere i hospitalsregi med ergonomiske tiltag og gning af hjlpemid-
ler, hvilket ogs understtter den valgte tiltag. Terapeuternes refleksioner om deres praksis er tilsva-
rende sygeplejerskers holdning om praksisfllesskabets betydning for professionen, ligesom der ses
ligheder i forhold til modstanden, der er i forbindelse med forandringer.
Det er en begrnsning for dette studie, at det er foretaget p en lille gruppe informanter, samt at
resultaterne afspejler den casebaserede praksis. Ved en validering af dette eksemplificeret casestudie
kan det derfor kritiseres, at der ikke ndvendigvis er samme holdning og barriere ved anvendelsen
af hjlpemidler i andre terapeutiske praksis.
Evaluation of health professionals using of patient handling devices for patient transfer in estab-
lished clinical practice in a hospital in North Denmark Region
4. Semester group assignment Masters Thesis Master of Clinical Science and Technology Aalborg University
Group identification: 16gr10506 Group members: Maibritt Vestergaard Iversen Mette Thiessen
Date of comletion: June 1th, 2016
Lotte N. S. Andreasen Struijk, lector Department of Health Science and Technology, Aalborg Uni-versity
Te content of this paper is publicly available but citations (with references) are only allowed with
permission from te authors, based upon te Danish law of copyright no. 1144 by October 23th
Introduction: In rehabilitation situations in hospitals, healthcare personnel transfer patients to
mobilize them, and therapists assist patients in training situations to increase te patient's functional
In these situations, lift aid devices are used while te patient is guided in physical activities. Research
shows that transfer techniques do not reduce work-related muscle strain injuries. With an ergonomic
approach, such as policies on patient assessment, reducing lift and use of assistive devices, reduces
muscle strain injuries among health care workers, however, occupational therapists and physiother-
apists are at risk for these injuries.
Initiatives can be taken to ensure both therapist and patient as well as keeping te patients rehabil-
itation, which shows te need for research for therapists use of devices for rehabilitation of patients.
However, there exists many barriers against te correct use of these devices in practice. Therefore,
in this project we examine te therapist and other health care workers use of devices in handling and
te therapists position in te usage of devices as well as recommendations to improve safety factors
for occupational and physiotherapists that in fact, transfer patients from bed to chair in a hospital in
Method: Te project follows a PDSA model, as an investigation after te introduction of an action
plan, in connection with an immediate injunction in relation to therapists performing transfers, and
offers suggestions on how to adapt te action plan, and improve practice.
Te study includes qualitative semi-structured observations and interviews with therapists who
make daily transfers in connection with te rehabilitation of patients. To uncover participants' re-
flections on their practice and attitude to use of aids devices, was te methodical structure based on
te use of te Teku model. In addition, a survey was taken of therapists' and other professionals' use
Result: In te survey it showed that for health care staff, 43 % used devices 1-3 times a day, 7 % use
4-6 times a day and 50 % use 7-9 times per day. Through observations and interviews, it has been
found that therapists preplanned before transfers were preformed, where risk, assessment of te
patient and considered choice of aid devices were evaluated.
Through participants' opinions, a positive attitude to te use of auxiliary-devices has appeared. They
experience, however, that there is a barrier as to their skills and experience towards devices, which
is why some therapists feel uncertain in te use of aid devices.
Many experts agree that aid devices protect them from heavy lifting and make te patient more active
in te transfer, and te patient can be mobilized earlier. Some therapists feel that aids support te
cooperation between therapist and patient. To avoid therapists making heavy lifts and inappropriate
transfers, efforts included te purchase of new equipment such as Walker and Return. However,
experience showed problems that Walker was big and unhandy to work with. In relation to te use
of ReTurn, te biggest problem participants experienced was that te city municipality did not have
ReTurn available to patients when they returned home from te hospital. Besides this, te therapists
have limited insight into te introduction process at te hospital. There are opinions that te partic-
ipants would like to be a part of te concept phase during te purchase of new technologies for their
section, and that te testing and deployment of te use of aid devices should involve that te devices
are used several times during te introduction so therapists are fully introduced to te device. A
relevant report should include te action needed for an improvement of te present Action Plan.
Discussion: Te project's result is similar to another Danish survey in relation to te use of assistive
devices by healthcare professionals who daily make transfers. Te project survey reinforces this
knowledge and adds knowledge to which aid device health-care professionals use.
Therapist reflections on their practices are similar to nurses' attitude about practical importance for
te profession and te resistance that is associated with change. There are earlier Danish studies that
highlighted that there can be a change of attitude towards aid devices and their use by employees in
hospitals with ergonomics that will increase te use of aid devices. This supports our selected actions.
Te limitations of this study is that it is conducted on a small group of participants, and te results
devices in other therapeutic areas.
Denne specialerapport er udarbejdet af studerende fra 4. semester af kandidatuddannelsen i klinisk
Videnskab og teknologi ved institut for medicin og sundhedsteknologi, Aalborg universitet. Specia-
lerapporten er udarbejdet i projektperioden februar 2016 til juni 2016. Studiegruppen bestr af to
studerende, som har en sundhedsfaglig baggrund, bestende at n ergoterapeut og n fysioterapeut.
Som baggrund for at dette projekt opstod var, at studiegruppen har en flles interesse inden for
arbejdsmilj og har en underen, hvorfor der hos sundhedspersonale bliver givet strakspbud fra ar-
Resultaterne fra denne specialerapport henvender sig til alle, der har en interesse inden for arbejds-
milj og interesse for, hvordan nye tiltag med udgangspunkt i teknologier til personforflytning kan
Til sidst skal der vre en stor tak til flgende:
Informanter, der har deltaget under dataindsamlingen, og i den forbindelse skal der ogs lyde en tak
til de patienter, der sagde ja til, at vi mtte observere terapeuterne udfre deres arbejde.
Et regions hospital i Nordjylland, for samarbejdet om at gre det muligt, at vi har kunne indsamle
Welfare Denmark for deres vidensdeling omkring deres produkt virtuel forflytning samt kommu-
nerne, som har deltaget i interview omkring brugen af virtuel forflytning.
Derudover vil vi gerne sige en tak til familie og venner, som har stttet os i gennem hele uddannelsen.
Til sidst vil vi gerne sige tak til vores vejleder Lotte N.S. Andreasen Stuijk, Lektor ved Aalborg Uni-
versitet, for konstruktiv vejledning og sparing igennem hele projektperioden.
I rapporten anvendes Vancouver som referencesystem. Referencerne er genereret i Mendelay.
Referencerne er indsat efter afsnit, hvor referencen str efter punktum og ved enkeltstende
stninger inden punktummet. Henvises i teksten til referencens forfatter(e) er referencen indsat
Dette projekt omhandler en evaluering af anvendelse af forflytningshjlpemidler og arbejdsrutiner
forbundet med anvendelsen af disse. Forflytningsteknologiens og professionernes historiske per-
spektiv indgr ikke i denne rapport og indsigt i dette overlades til lseren som supplerende bag-
grundsviden, da det forventes at en lser med sundhedsprofessionsfaglighed har kendskab til dette,
ligesom forfatterne har indsigt i dette gemmen deres professionsbaggrund.
Nr der i rapporten tales om forflytning, s vil der hele tiden vre tale om forflytningssituationer,
som foregr p et sygehus, og derfor er det forflytning af personer. Hvis der er tale om andre forflyt-
ningssituationer, vil dette st i forbindelse med det nvnte.
2. Projektgruppens forforstelse ...................................................................................................... 2
3.1 Samfundsmssigt perspektiv ..................................................................................................... 3
3.2 Politisk fokus p arbejdsmilj .................................................................................................... 5
3.2.1 Forflytningsmetode iflge Arbejdstilsynet ........................................................................... 6
3.2.2 Tilsyn i virksomhed ............................................................................................................. 8
3.3 Undervisning af personale ......................................................................................................... 9
3.4 De grundlggende principper for forflytning ............................................................................ 9
3.4.1. Arbejdsstillingens betydning for belastningen .................................................................. 11
3.4.2. Biomekanisk perspektiv .................................................................................................... 11
3.4.4. Lft af objekter .................................................................................................................. 11
3.5 Den gode og drlige forflytning ................................................................................................ 12
3.6.1 Anvendelse af hjlpemidler ............................................................................................... 13
3.6.2 Redskaber til forflytning .................................................................................................... 14
3.7.2 Robotter ............................................................................................................................. 16
3.7.3 Virtuel Forflytning i Danmark ........................................................................................... 19
3.7.4 Virtuelt hospital ................................................................................................................. 20
3.8 Teknologianvendelses betydning ............................................................................................. 20
3.9 Problemanalyse ................................................................................................................... 21
3.9.1 Brugen af hjlpemidler nedstter arbejdsskader ............................................................. 21
3.9.2 Terapeuter er ikke immune over for skader ved forflytning ............................................. 23
3.9.3 Terapeuters anvendelse af og holdning til hjlpemidler .................................................. 24
3.9.4 Opsummering p problemanalysen .................................................................................. 24
3.10 Problemformulering ............................................................................................................ 25
3.11 Afgrnsning ............................................................................................................................ 25
4. Metode og teori ........................................................................................................................... 26
4.1 Studiedesign ............................................................................................................................. 26
4.2 Empirimetode .......................................................................................................................... 29
4.3 Videnskabelig tilgang ............................................................................................................... 29
4.4 Litteratursgning ..................................................................................................................... 30
4.5 Casestudiet som forskningsdesign ........................................................................................... 31
4.5.1 Casebaseret praksis ............................................................................................................ 32
4.6 Valg af informanter .................................................................................................................. 33
4.7 Etik ........................................................................................................................................... 33
4.8 Printerviews ........................................................................................................................... 34
4.9 Observationer ........................................................................................................................... 35
4.9.1 Databearbejdning af observationer ................................................................................... 37
4.10 Interviews ............................................................................................................................... 37
4.10.1 Interviewguide for interview p Regionshospitalet ......................................................... 39
4.10.2 Tematisering og analyseproces ........................................................................................ 40
4.10.3 Databearbejdning ............................................................................................................ 44
4.11 Sprgeskema ........................................................................................................................... 45
4.11.1 Udarbejdelse af sprgeskema ........................................................................................... 45
4.11.2 Bearbejdning af sprgeskema .......................................................................................... 46
4.12 Triangulering af metoden ....................................................................................................... 47
4.13 Forbedringsmodel, PDSA-modellen ....................................................................................... 48
4.14 Ramme for analyse .............................................................................................................. 49
4.14.1 Praksisfllesskaber .......................................................................................................... 49
4.14.2 Implementering ............................................................................................................... 51
5. Prsentation og analyse af fund ................................................................................................. 54
5.1 Prsentation af fund ................................................................................................................. 54
5.1.1 Observationer ..................................................................................................................... 54
5.1.2 Interviews ........................................................................................................................... 56
5.2 Analyse ..................................................................................................................................... 58
5.2.1 T Teknologi ..................................................................................................................... 58
5.3 E engagement ........................................................................................................................ 61
5.3.1 Planlgning i situeret praksis ............................................................................................ 61
5.3.2 Hjlpemidlers anvendelse i arbejdsrutiner ...................................................................... 65
5.3.3 Risikofyldt arbejdsbyrde .................................................................................................... 65
5.3.4 Hjlpemidler fr og nu ...................................................................................................... 66
5.3.5 Konsekvens af anvendelse af forflytningshjlpemidler .................................................... 69
5.3.6 Samarbejde imellem terapeuter og med patienten ........................................................... 71
5.3.7 Motivation og holdning ...................................................................................................... 72
5.4 K komplekse veje ................................................................................................................... 73
5.4.1 Afdelingens vrdier og normer.......................................................................................... 73
5.4.2 get anvendelse af hjlpemidler ...................................................................................... 75
5.4.3 Indfrelse af nye tiltag ....................................................................................................... 76
5.4.4 Retningslinjer p stedet ..................................................................................................... 77
5.5 U Udvikling af professionsfaglighed ..................................................................................... 78
5.6 Resultat af sprgeskema .......................................................................................................... 80
5.7 Syntese af teknologianvendelsen i situeret praksis .................................................................. 83
6. Tiltagssyntese med videreudvikling af handleplan .................................................................... 87
6.1 Retningslinjer individuelt for afdelingen ................................................................................. 87
6.2 Fokus p anvendelsen af hjlpemidler .................................................................................... 87
6.3 Virtuel Forflytning ....................................................................................................................88
6.3.1 Kommunal skriftlig dokumentation ..................................................................................88
6.3.2 Mlgruppe for anvendelse af programmet ........................................................................ 89
6.3.3 Programmets funktioner ................................................................................................... 90
6.3.4 Tiltag med ekstern virksomhed som kursusudbyder ........................................................ 91
6.3.5 konomi ............................................................................................................................ 91
6.3.6 Andre programmer ............................................................................................................ 91
6.4 Relevante hjlpemidler ........................................................................................................... 92
7. Diskussion .................................................................................................................................. 94
7.1 Resultatdiskussion .................................................................................................................... 94
7.1.1 Anvendelse af hjlpemidler ............................................................................................... 94
7.1.2 Holdningsndring ............................................................................................................. 96
7.1.3 Risikofyldte forflytningssituationer ................................................................................... 97
7.1.4 Arbejdstilsynets krav .......................................................................................................... 98
7.1.5 Terapeuters refleksioner om situeret praksis..................................................................... 99
7.1.6 Praksisfllesskab betydnig iforhold til lring ................................................................. 100
7.2 Metode diskussion .................................................................................................................. 101
7.2.1 Samarbejdet med eksterne part ....................................................................................... 101
7.2.2 Dataindsamlingsmetoder ................................................................................................ 102
7.2.3 Datamtning ................................................................................................................... 103
7.2.4 Metodekritik .................................................................................................................... 103
7.2.5 Verifikation af sprgsml ................................................................................................. 104
7.2.6 Litteratursgning ............................................................................................................. 105
8. Konklusion ................................................................................................................................ 106
9. Perspektivering ......................................................................................................................... 108
10. Litteraturliste ........................................................................................................................ 109
Figur 1:Antal anerkendte skader (2) .................................................................................................... 3
Figur 2: Antal anmeldte skader (2) ...................................................................................................... 3
Figur 3: Skema over vgt fordeling (18) ............................................................................................ 12
Figur 4: Projektets vej fra problem til perspektivering ..................................................................... 26
Figur 5: De syv stadier i flge Kvale (86) ........................................................................................... 39
Figur 6: Triangulering mellem dataindsamlingsteknikker................................................................ 47
Figur 7: Udfrelse af PDSA-modellen. (95) ....................................................................................... 48
Figur 8 PDSA-modellen (105). .......................................................................................................... 49
Figur 9: Fordelingen af fundene temaer efter meningskondensering ............................................... 57
Figur 10: Resultat fra sprgeskemaundersgelse, Procentsats for anvendte hjlpemidler ............. 81
Figur 11: Procentvis af oplring af ReTurn Figur 12: Procentvis i oplring af Walker ................. 82
Figur 13:Helhed af meningkondensering ud fra TEKU-modellen .................................................... 83
Tabel 1: Procentvis fordeling af smerter i ryg, nakke/skulder og kn (11) ......................................... 4
Tabel 2: Fokuspunkter til arbejdspladsvurdering ved personhndtering ........................................... 7
Tabel 3: Antallet af pbud p omrdet for personforflytning. (2) ....................................................... 8
Tabel 4: Oplevelsen af rygskader ved baseline og follow-up (62)..................................................... 22
Tabel 5: Et eksempel p PICO............................................................................................................ 30
Tabel 6: Eksempel p litteratursgning med MeSH og fritekst ........................................................ 31
Tabel 7: Eksempler p observationsfund ........................................................................................... 54
Tabel 8: Eksempler p udtalelser fra interviewene ........................................................................... 57
Side 1 af 129
Arbejdsmiljet p de danske arbejdspladser er reguleret af en lang rkke love og bekendtgrelser.
Det er Arbejdstilsynet, der er tilsynsfrende myndighed i forhold til arbejdsmiljet p alle landets
arbejdspladser, og dermed er det ogs Arbejdstilsynet, der foretager tilsyn med arbejdsmiljet inden
for sundhedssektoren. Den danske arbejdsmiljindsats indebrer, at myndighederne holder uan-
meldte tilsyn med virksomheder, hvor de kan give forskellig anbefalinger eller pbud (1). Ser man
p, hvor mange strakspbud, der blev givet i 2015, var det oppe p 46 strakspbud i forbindelse med
Der er politisk planlagt besparelser p sundhedsomrdet for over 2 milliarder i r 2016. Denne be-
sparelse kan ses i, at sygehusene blandt andet vil have frre sengepladser og frre medarbejdere til
stigende antal patienter (3). Selvom der er frre senge og personale, skal indlggelsestiden vre s
kort som mulig, og dette krver effektiviseringer.
Samtidigt er der politisk lagt op til, at der skal vre fokus p nye teknologiske lsninger, som skner
sundhedspersonalet i deres arbejdsbyrde for at undg, at der kommer flere strakspbud i forbindelse
med besparelserne i regionerne (3). I r 2014 blev der anmeldt 3.054 erhvervssygdomme fra sund-
hedsvsnet og sociale foranstaltninger (4). For at mindske antallet af skader er der politisk lagt op
til, at der udvikles, afprves og implementeres nye eller allerede anvendte hjlpemidler. Dette skal
gres ved at afprve og indfre hjlpemidler i den enkelte virksomhed. (5) For at kunne gre dette
p en god mde er det vigtig, at ledelsen og politikere kender medarbejdernes perspektiv. Dette syn
kan vre usynlig for ledelsen og politikere, og derfor giver denne rapport et videnskabeligt udbytte i
form af at afdkke dette perspektiv i en casebaseret tilgang. Projektrapporten giver indsigt i arbejds-
miljindsatsens relevans p forflytningsomrdet p danske hospitaler i forhold til dets fortsatte po-
litiske fokusomrde, og samtidigt bidrager dette til at supplere grundlaget for overvejelser om at
udfre besparelser eller investeringer p omrdet, hvor der fortsat er behov for at gre en indsats
med relevante tiltag for at mindske skader hos de sundhedsprofessionelle. (3,6)
Projektet fokuserer p forflytninger p danske hospitaler og nedsttelsen af skader hos de sund-
hedsprofessionelle. Strakspbud angende personforflytninger vakte projektgruppens interesse for
arbejdsmiljindsatsen med tiltag i den enkelte virksomhed, og i denne forbindelse fokuseres der p
en specifik organisation, der har modtaget et strakspbud og udarbejdet en handleplan. Der gives i
rapporten forslag til tiltag for at forbedre forflytningssituationen i den situerede praksis.
Mlgruppen for resultatet af dette speciale er frst og fremmest sundhedspersonale, der arbejder
med personforflytning p sygehus og hospitaler. En sekundr mlgruppe kunne vre terapeuter,
Side 2 af 129
der foretager personforflytninger. Disse vil kunne bruge resultatet mere professionsrettet, da data-
indsamlingen er foreget med terapeuter.
Som terapeuter bestr forforstelse af, at ergoterapeuter og fysioterapeuter ofte stter deres eget
arbejdsmilj til side for at sikre, at patienten fler sig tryg, nr de forflyttes fra sengen til stolen. Ses
der p, hvordan det opleves, s er det oftest i starten af den frste arbejdsperiode, at man gerne vil
have hands-on frem for at bruge hjlpemidlerne. Samtidigt skal patienterne have s kort en ind-
lggelse som muligt, s derfor skal deres behandling g hurtigt, hvilket kan betyde, at patienten
kommer hurtigere ud af sengen, hvilket er en risikofyldt situation for medarbejderne, og derfor bliver
Projektgruppen har ogs en forforstelse af, at der findes retningslinjer internt i organisationen, som
medarbejder skal flge, og disse medvirker til at effektivisere og professionalisere behandlingen
(7,8). Nr ergoterapeuten og fysioterapeuten udfrer sin daglige profession, kan medarbejderen op-
leve at skulle udfre sit arbejde med et dagligt modstningsforhold mellem arbejdsmiljhensyn, ef-
fektiviseringer og interne retningslinjer for arbejdets udfrelse.
Side 3 af 129
I dette vil skadesomfanget for forflytninger hos sundhedspersonale blive afdkket samt belysning
af det politiske fokus p arbejdsmiljet. Det analyseres ogs, hvordan man br forflytte en patient
samt hvilke hjlpemidler, der er anvendelige til dette. Til sidst vil der blive beskrevet nye teknolo-
giske lsninger til forflytninger for at mindske skadesomfanget.
Formlet med dette afsnit er at gre det klart hvor mange i sundhedssektoren, der oplever arbejds-
skader, samt hvad dette koster samfundet.
Antallet af anmeldte og anerkendte skader i 2014 for sundhedsvsnet og sociale foranstaltninger
ligger p 4.346 anmeldte skader, hvoraf 1.828 er blevet anerkendt. Ser man p, hvor mange anmel-
delser, der er indgivet p grund af overbelastninger for alle arbejdsgrupper, ligger dette p 5.524
skader, hvoraf 2.067 blev anerkendt som skader. Overbelastningsskaderne kan blandt andet vre
forrsaget af, at arbejdsteknikken indebrer drlige lft og vrid. Dette viser, at der opstr arbejds-
skader hos alle arbejdsgrupper, men der er i den systematiske litteratursgning ikke fundet nrmere
tal p hvor mange, der inden for hospitaler oplever arbejdsskader p grund af forflytninger. Tilsva-
rende har det ikke vret muligt at finde opgrelse for antallet af disse arbejdsskader specifikt inden-
Ses der nrmere p skadens placering, er der anmeldt 681 skader for hals med mere, og for ryggen
er der anmeldt 3.838 skader (se figur 2). Antallet af anmeldte skader p hals med mere, er steget i
forhold til 2010, hvor antallet af skader var nede p 576. Antallet af anmeldte rygskader er faldet
Figur: Antal anmeldte skader (2). Figur 1:Antal anerkendte skader (2)
Figur 2: Antal anmeldte skader (2)
Side 4 af 129
ganske lidt i forhold til 2010, hvor antallet af skader var oppe p 4.035. Andelen, der har fet aner-
kendt deres skader i 2014, var p 282 halsskader og 1.403 anerkendte rygskader (se figur 1). (4)
Disse omrder, der er valgt at se p, er udvalgt med baggrund i, at det er omrder p kroppen, som
er udsat, nr man laver forflytninger. Disse tal er fordelt ud p alle arbejdsgrupper i Danmark. Der
findes ingen specifikke tal p, hvor mange af disse anerkendte skader, der er for sundhedspersonale.
I en stikprve i form af en sprgeskemaundersgelse fra 2014 (9) med ca. 27.000 danske lnmodta-
gere som deltagere svarede 6,7 %, at de har vret udsat for n eller flere arbejdsulykker, der har
resulteret i sygefravr p mere end n dag. Dette tal er steget fra 6,5 % i 2012. Disse tal er gldende
for alle arbejdsgrupper. Ud fra sprgeskemaet er gennemsnittet, der har vret udsat for en eller flere
arbejdsulykker, p 6,68 %. Gr man lngere ind og vlger at se p gruppen, der foretager forflytnin-
ger, for eksempel fysio- og ergoterapeuter, s ligger de procentvis under det samlede gennemsnit for
alle grupper, nemlig 3,7 %, der har vret udsat for en eller flere arbejdsulykker. (9) Dette vil sige, at
fysio- og ergoterapeuter oplever frre arbejdsulykker end andre brancheomrder; dog er de stadig i
risikogruppen for arbejdsulykker (10). Der er i den systematiske litteratursgning ikke fundet tal, der
siger, hvor mange skader, der er forrsaget p grund af forflytninger, da disse indgr i den samlede
gruppe for den registrerede skadestype. Hvis man en fr skade i ryggen, kan den vre forsaget af
forflytning, men gruppen af skadeslidte indeholder ogs andre skadesbegrundelser.
Tabel 1: Procentvis fordeling af smerter i ryg, nakke/skulder og kn (11)
Musculoskeletal pain Mean (SD)
Low Back pain (%)
Pain intensity 0-2 50 %
Pain intensity 3-5 38 %
Pain intensity >5 12 %
Pain intensity 0-2 46 %
Pain intensity 3-5 37 %
Pain intensity >5 17 %
Pain intensity 0-2 76 %
Pain intensity 3-5 18 %
Pain intensity >5 6 %
Side 5 af 129
Iflge Danmarks statistik blev der i hele landet fordelt p alle arbejdsgrupper tildelt 129.522 frtids-
pensioner i 2014 (12), og dette tal skyldes ikke udelukkende arbejdsskader. I 2015 frste 3 kvartaler
er 12,64 % af alle tildelte frtidspensioner tildelt personer med lidelser i bevgeapparatet (13). Risi-
koen for lngerevarende sygefravr hos det danske kvindelige sundhedspersonale i kommunalt regi
er isr smerter af moderat til svr grad i lnderyg, skulder/nakke eller knet, hvilket har en signi-
fikant betydning for sygefravr. Oplevelsen af moderate smerter ligger p 38 % ved lnderyg smer-
ter, 12 % oplever svr smerte i lnderyggen, og 37 % oplever moderate smerter i skulder/nakke om-
rdet, 17 % oplever svr smerte i skulder/nakke omrdet, og 18 % oplever moderate smerter i knet,
6 % oplever svr smerte i knet (se tabel 1), og 0,5 % oplever smerter i alle tre kropsdele. Der blev
foretaget en mling p smerteniveauet i lnderyg, skulder/nakke og kn, hvor skalaen gik fra 0-9:
nul var ingen smerte, og 9 var vrst tnkelige smerte. Grnsevrdierne er henholdsvis 5 for lnde-
ryggen, 4 for skulder/nakke og 3 for knet, og dette medfrer risiko for sygefravr. (11)
3.2 Politisk fokus p arbejdsmilj
Dette afsnit belyser det politiske fokus p arbejdsmiljet, og at ergonomiske tiltag i form af vejled-
ning i forhold til forflytninger har relevans p nationalt plan.
Den danske VK-regering med sttte fra Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre
udarbejdede i 2011 en fremtidsplan, som indeholder en prioritering af den danske arbejdsmiljind-
sats frem til r 2020. Denne indsats er bygget op p baggrund af arbejdstilsynets anbefalinger ud fra
et fagligt grundlag om arbejdsmiljproblemer og relevante indsatsomrder (14,15). Det er afgrende,
at den ldre befolkning er voksende, og at den demokratiske udvikling sigter mod frre p arbejds-
markedet. Derudover er der nye teknologier og organisationsformer, der forandrer arbejdslivet. Pro-
blemet forventes i srdeleshed at berre den offentlige sektor inden for social- og sundhedsomrdet.
Arbejdsmiljproblemerne er belyst af Statens Institut for Folkesundhed, hvor tallene fra 2005 er
anvendt til fremtidsplanen 2020, og der er lavet en nyere undersgelse i 2010 (16,17). I forhold til
muskelskeletsygdomme og symptomer, psykosocialt arbejdsmilj og arbejdsulykker er arbejdsmil-
jindsatsen relevant, og disse omrder har betydning i forhold til pvirkning af sygefravr, hurtig
tilbagevenden efter sygdom, frtidspension, efterln og tab af selvforsrgelse.
De traditionelle arbejdsmiljrelaterede risikofaktorer vil stadig forekomme, s et ergonomisk ar-
bejdsmilj har stadig stor betydning. Ud over at muskelskeletbesvr stadig udgr en stor del af ar-
bejdsskaderne, er det vigtigt at se de fysiske faktorer i kombination med psykosociale risikofaktorer,
da der er stigende krav og kompleksitet p arbejdspladsen grundet ny teknologi, nye ledelsessyste-
mer og nye arbejdsprocesser. Aldersudviklingen ger presset p pleje- og sygehussektoren, og derfor
stiger presset p de ansatte, og behovet for effektivisering ges. Det forventes, at muskelskeletbelast-
ninger blandt sundhedspersonalet stiger fremover grundet en get arbejdsbyrde kombineret med
Side 6 af 129
tunge lft forbundet med manuel hndtering af patienter i belastende arbejdsstillinger. For at fore-
bygge nedslidning af sundhedspersonalet giver arbejdstilsynet udvidet vejledning til virksomheder,
der modtager en afgrelse inden for ergonomi og psykisk arbejdsmilj. Kommunikationen til virk-
somhederne br vre mlrettet, konkret og lsningsorienteret til den enkelte virksomhed.
Iflge arbejdstilsynet, som i samarbejde med det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmilj og
arbejdsskadestyrelsen, har udgivet en rapport om fremtidens arbejdsmilj (3), forventes en markant
udvikling af og brug af tekniske hjlpemidler indenfor pleje- og sygehussektoren, som kan forventes
De hje krav og strre usikkerhed ved anvendelsen af nye teknologier er indvirkende p medarbej-
derens mentale belastning, og dette br ikke glemmes i arbejdsmiljindsatsen. Ligeledes er indfrel-
sen af teknologi, blandt andet robotteknologi, forbundet med frygten for, at teknologien erstatter
den nuvrende arbejdskraft. Iflge rapporten om fremtidens arbejdsmilj er denne frygt ikke aktuel,
da der er mangel p arbejdskraft p disse omrder indenfor pleje- og sygehussektoren. P nuvrende
tidspunkt er der flere nyansatte for at dkke arbejdsbyrden, og oplring br vre et fokuspunkt i
arbejdsmiljindsatsen. Derudover er der behov for get viden for at kunne varetage de nye og kr-
vende arbejdsopgaver i forbindelse med anvendelsen af ny teknologi p arbejdsmarkedet (3). Selvom
de sundhedsfagligt uddannede er opmrksomme p, at der er tunge lft i forflytningerne, er det
problematisk at forbygge dette, da det indgr som en del af arbejdsbyrden, s tiltagene til at mindske
muskelskeletbesvr br overvejes i forhold til tilrettelggelsen af arbejdet.
Det er relevant at se bde p den samlede arbejdsmiljindsats, men ogs p effekten af den enkelte
aktrs indsats. Der er fortsat behov for forskning p de traditionelle arbejdsmiljomrder og at finde
virkemidler til forbedring af disse.
3.2.1 Forflytningsmetode iflge Arbejdstilsynet
Iflge ekspertudtalelse fra fremtidens arbejdsmilj 2020 (3) skal ledelsen og beslutningstagere p-
virkes, hvis man vil have en organisation til at arbejde med arbejdsmilj. Arbejdsmiljindsatsen er
afhngig af pvirkning fra ledelse og medarbejdernes engagement. Organisationens pvirkning har
betydning for, hvorfor det er vigtigt at ge viden om arbejdsmilj, srligt hos ledelsen. De har behov
for viden om lsning af arbejdsmiljproblemer for at kunne udbrede lsningen i organisationen.
Medarbejderne skal ligeledes vre involveret i arbejdsmiljforbedringen, da de skal vide, hvad de
skal leve op til. Det kan vre svrt at motivere medarbejdere til at gre mere i forhold til arbejds-
milj. Viden om arbejdsmilj kan ge motivationen for forbedring af dette, og organisationer har
behov for viden om de lsninger, der kan indvirke p et godt arbejdsmilj. Myndighedernes dialog
og rdgivning skal medvirke til dette. (3) Denne rdgivning foregr blandt andet via arbejdstilsynets
Side 7 af 129
vejledning om forflytning, lft og anden manuel hndtering af personer (18), som indeholder ar-
bejdsmiljproblemer, arbejdsmiljreglerne og muligheder for reduktion af risikoen ved forflytning,
lft og anden manuel hndtering af personer.
Manuel hndtering af personer er omfattet af de generelle regler for manuel hndtering. Manuel
hndtering af personer omfatter forflytning, lft, trk og skub, samt anden hjlp og sttte til perso-
ner, der skal flyttes for eksempel fra seng til stol. Dette adskiller sig fra andet lftearbejde, da pati-
enterne aktivt kan deltage i planlgning og gennemfrelsen af forflytningen, eller de kan modstte
sig forflytningen. Der kan ske uventede hndelser i forflytningen, og der skal tages hensyn til pati-
Forflytning, lft og hndtering af personer kan indebre risiko for akut overbelastning, bevgeap-
paratsbesvr og nedslidning. I henhold til arbejdspladsvurderingen for personhndtering br fl-
gende vre i fokus (se tabel 2):
Tabel 2: Fokuspunkter til arbejdspladsvurdering ved personhndtering
De ansatte skal have modtaget tilstrkkelig instruktion og opl-
ring til, at arbejdet kan udfres sikkerheds- og sundhedsmssigt
forsvarligt. Der opns viden om forflytning og hjlpemidler, og
sundhedspersonalet skal vurdere patientens funktionsniveau, s
forflytning kan foretages hensigtsmssigt. Derudover oplres
sundhedspersonalet i at reagere ved uventede hndelser. Oplrin-
gen br gentages efter behov, for eksempel ved anvendelse af nye
Arbejdet skal planlgges og tilrettelgges, s forflytning, lft og
anden manuel hndtering kan foretages sikkerheds- og sundheds-
mssigt forsvarligt ud fra patientens funktionsniveau, pladsfor-
hold, egnede tekniske hjlpemidler, belastningens omfang og risi-
koen for uventede pludselige belastninger.
Personen, der skal forflyttes
Der br tages hensyn til patientens tilstand, evne til at samarbejde,
vgt samt forflytningssituationen, s der anvendes de egnede tek-
niske hjlpemidler ud fra den ansattes skn.
Der skal vre tilstrkkelig plads til at udfre forflytningen, og at
arbejdet kan udfres i hensigtsmssige arbejdsstillinger.
Der er mange tekniske hjlpemidler til forflytning, lft og anden
manuel hndtering af personer. Egnede tekniske hjlpemidler skal
vre anskaffet i tilstrkkeligt omfang, og hjlpemidlerne skal til-
passes den konkrete opgave. De skal anvendes og vedligeholdes i
henhold til leverandrens anvisninger.
Det er arbejdsgiverens ansvar at srge for, at arbejdet med manuel hndtering planlgges, tilrette-
lgges og udfres ud fra gldende regler om forflytning. Dette indebrer, at manuel hndtering, der
Side 8 af 129
indebrer risiko for sikkerhed og sundhed, skal undgs, eller at der trffes effektive foranstaltnin-
ger, s grnsen for vgtbelastning ikke overskrides, og at de ansatte instrueres og oplres i, at den
manuelle hndtering af personer foretages p en forsvarlig mde, samt at der anvendes god arbejds-
teknik og korrekt brug af tekniske hjlpemidler. (18)
3.2.2 Tilsyn i virksomhed
Myndighederne foretager tilsyn i virksomhederne, hvor arbejdstilsynet kan reagere med for eksem-
pel vejledning, et pbud med frist, et rdgivningspbud, strakspbud, et forbud, en administrativ
bde eller en politianmeldelse, hvis virksomheden ikke lever op til sine forpligtigelser efter arbejds-
miljloven (1). Arbejdstilsynet har i 2015 givet 46 strakspbud i forbindelse med personforflytning
(tabel 3). Det er dog vigtigt, at virksomhederne fastholder lsningerne for at efterkomme pbud om
at reducere belastningerne for de ansatte i det daglige, for at indsatserne er effektive p lang sigt.
Tabel 3: Antallet af pbud p omrdet for personforflytning. (2)
Virksomhederne kan motiveres til at forbedre deres arbejdsmilj ved casebaserede arbejdsmiljind-
satsers med deres betydning for bde det konomiske og arbejdsmssige plan. Konkrete lsninger
p problemerne og personlig rdgivning giver de bedste forudstninger for at forbedre arbejdsmil-
jet. Det vil i praksis krve holdningsndringer at prioritere arbejdsmiljet, og tiltagene skal give
mening for den enkelte virksomhed. Der skal flges op p tiltagene, da der ellers er risiko for, at de
ikke bliver anvendt. (3)
21-Pbud Afgrelse uden hand-
5 36 14 3 247 412 482 1.199
2 1 4 24 10 41
13 123 8 769 888 1129 2930
7 15 46 21 89
Side 9 af 129
3.3 Undervisning af personale
I dette afsnit afdkker effekten af oplring i forflytning.
Tiltag for at mindske forekomsten af lnderyg-besvr bestr overvejende af kurser i principperne
for forflytningsteknik. Det er ud fra den antagelse, at undervisning og indlring i forflytningsteknik
vil nedstte belastningen hos den enkelte sundhedsperson og derved modvirke lnderyg-besvr
Det er en almen holdning, at ergonomisk arbejdsteknik anvendes til forebyggelse af rygskader, nr
der foretages tunge lft eller patienthndtering, som ikke kan undgs. Derudover skal tekniske hjl-
pemidler indg til at mindske arbejdsbyrden. Arbejdsgiveren skal sikre, at medarbejderen fr pas-
sende trning til at hndtere forflytninger og i at foretage risikovurdering (20).
Der er tvivl om, hvorvidt undervisning har en effekt p smerter i ryggen, hvorfor der i 2008 blev
foretaget et systematisk review (20) af litteraturen om effekten af oplring, instruktion og undervis-
ning i forflytningsteknikker, som ikke havde positive effekter p sundhedspersonales lnderyg-be-
svr. I nogle af disse undersgelser er der rdet til at anvende tekniske hjlpemidler, men ingen har
specifikt fokus p, om hjlpemidlerne anvendes (2126). Dette review blev opdateret i 2011 (27),
hvor der i dette Cochrane review findes, at rd om og trning i forflytning med eller uden tekniske
hjlpemidler tilsvarende ingen eller har minimal intervention i forhold til effekten p rygsmerter.
Tre af studierne i dette review er fra Danmark (23,24,28). Studierne i reviewet bruger henholdsvis
en oplrt ergonomisk underviser udefra eller en forflytningsvejleder fra det specifikke afsnit. (27)
Interventionerne indeholdt instruktion og mulighed for at ve forflytning enten i undervisningsregi
eller i praksis. Et enkelt studie (28) er foretaget med sygeplejersker, hvor de fr specifik instruktion
om patientforflytningsteknik ud fra de grundlggende principper for forflytning. Ingen af studierne
anvender modeller for adfrdsndring af helbredsmssige forhold (27).
I Cochrane reviewet stilles sprgsmlstegn ved, om interventionen indeholdt passende tiltag. I re-
viewet rapporteres der fra studierne, at medarbejderne var tilfredse med interventionerne, og at de
var overbeviste om, at det var et effektivt tiltag til at forebygge skader. Hvis de deltagende i interven-
tionen ikke opnede den nskede kompetence, kan dette vre rsag til den manglende effekt. Lige-
ledes er, at rygsmerter ikke ndvendigvis er direkte relateret til drlig eller forkert lfteteknik, og
dette kan vre en mulig rsag til at studierne i reviewet ikke viser effekt af interventionen. (27) Et
tilsvarende review fra Bos 2006 (29) viser ligeledes, at oplring og undervisning ikke er nok til at
opn frre muskelskelet symptomer.
3.4 De grundlggende principper for forflytning
Her gennemgs de grundlggende principper for forflytning, ud fra Per Halvor Lundes tilgang.
Side 10 af 129
Nr man snakker om forflytningsteknikker, er der en rkke grundprincipper, som man skal forholde
sig til inden og under forflytningssituationen. De fem grundprincipper er a) Det naturlige bevge-
mnster, b) trykpunkter, c) bdprincippet, d) vgtstangsprincippet og e) brug borgerens ressourcer.
Herunder vil der komme en kort gennemgang af, hvad der skal lgges vgt p i de forskellige punk-
a) Det naturlige bevgemnster
Den mde, som mennesker bevger os p uden at tnke over det, og den mde, hvorp tyng-
dekraften pvirker kroppens mde at bevge sig p. Det naturlige bevgemnster er nsten
det samme ved alle mennesker. Et eksempel kunne vre, nr man vender sig i sengen.
Der er f regler for det naturlige bevgemnster:
Minimer gnidningsmodstanden. Nr andre skal forflyttes, skal man tnke over, at det her
ogs handler om at minimere gnidningsmodstanden.
Del bevgelsen op i flere sm bevgelser. Ved at dele forflytningen op i flere sm dele
bliver det nemmere for borgeren at flge med og tage hjde for tempo, rytme og afstand
Som nvnt overfor s er kroppen pvirket af tyngdekraften. Denne kraft gr, at man bliver
presset ned mod underlaget. Dette pres gr, at nr kroppen ligger ned, er der srligt fem punk-
ter p kroppen, hvor tyngdekraften gr, at man er tungere, og dermed giver mere gnidnings-
modstand. De fem punkter er hovedet, skulderne, balderne, lggene og hlene. Ved forskellige
forflytninger er der forskellige trykpunkter, og derfor skal man, inden man begynder, finde de
punkter, der udgr en gnidningsmodstand ved den prcise forflytning for at kunne minimer
Det kan beskrives ved, at man samler vgten mod det, som man gerne vil have patienten til. Et
eksempel kunne vre, hvis man nsker at f en patient lngere op i sengen, s kan man bede
patienten om at bje benene og stte hlene i og s skubbe sig selv op i sengen igen, og der
kan lgges et glidestykke under skulderen. (30)
Jo lngere vk man er fra det, man skal forflytte, jo nemmere er det at flytte. For eksempel,
hvis man skal have en patient fra rygliggende til sideliggende, vil det vre nemmere at f pati-
enten om p siden ved at skubbe og trkke i patientens kn end hofte. (30)
e) Brug borgerens ressourcer
Side 11 af 129
Her handler det om at f patienten til at hjlpe, s meget han/hun kan. Jo mere patienten selv
kan deltage, jo strre flelse af selvkontrol og selvvrd fr patienten, og den, der forflytter, fr
mindre belastning p egen krop (30).
3.4.1. Arbejdsstillingens betydning for belastningen
Iflge epidemiologiske undersgelser er der en forhjet risiko for lnderyg-besvr ved at udfre lft
i asymmetriske stillinger (32). Det er vigtigt med en god grundstilling, nr man skal forflytte perso-
ner. En god stilling kunne vre gangstende, hvor man bde har god balance og bevgelighed. Ved
brug af denne stilling bruger man de store lrmuskler, og p den mde bruger man ikke rygmusk-
lerne. Det er ogs vigtigt, at man holder armene ind til kroppen og lser dem fast ind mod kroppen.
Ved at man kombinerer disse to, vil man bruge de store lrmuskler. Man skal dog vre OBS p, at
man som hjlper ogs skal vre flyttet for eksempel 10 cm, hvis patienten er forflyttet 10 cm (31).
Set ud fra et biomekanisk syn, s vil et lft belaste kroppen p et relativt hjt niveau, hvis den udfres
i en stilling, hvor musklernes maksimale styrke er mindsket. Nr man ikke har fuld styrke i musk-
lerne, vil musklerne hurtigere blive trtte, og der er get risiko for uhensigtsmssig intervention.
Det er en forvrrende stilling at arbejde i, hvis ryggen vrides, bjes forover eller til siden. Dette er
isr, hvis de kombineres, s man kommer til at st i en foroverbjet vredet stilling. Ved lft fra siden
belastes ryggen med omkring dobbelt s meget, som hvis der lftes midt for kroppen og med begge
hnder. Heraf fremgr det, at lftearbejde mest hensigtsmssigt udfres i en stabil stende stilling,
s man har kroppens store muskler til at arbejde for en (32).
3.4.4. Lft af objekter
Ved lft og forflytninger af personer kan der forekomme risiko for helbredsskader i form af overbe-
lastninger, bevgeapparatlidelser og nedslidninger. Iflge arbejdstilsynet er der forskel p, hvor me-
get man m bre i forskellige afstande fra kroppen. For eksempel ved armene i underarmsafstand
fra kroppen skal der foretages nrmere vurdering ved vgt mellem 7-30 kg. Se nedenstende figur
Side 12 af 129
Figur 3: Skema over vgt fordeling (18)
Indenfor det rde omrde er det sundhedsskadeligt, og der skal trffes foranstaltninger for at ned-
stte risikoen. Ved lft i det gule omrde, skal der foretages en nrmere vurdering, om der kan vre
andre sundhedsskadelige belastninger. Ved lft indenfor det grnne omrde er der normalt ikke en
3.5 Den gode og drlige forflytning
Herunder gennemgs en forflytning der giver anledning til strakspbud og hvordan denne forflyt-
ning skulle vre fortaget.
En forflytning p et dansk hospital br foretages ud fra forflytningsprincipperne. Et eksempel p en
ikke optimal forflytning kan foreg med to terapeuter, og lignede situationer er set flere steder.
Patienten skal fra sengeliggende til stende stilling. Sengen var krt op, s patienten var halvsid-
dende i sengen. Herefter tager den ene terapeut fat om patientens ben, og den anden tager fat om
skulder/ryg, og derefter drejer de patienten op at sidde p sengekanten i en koordineret bevgelse.
Den, som havde fat om skulder/ryg, str nu i drlig arbejdsstilling med foroverbjet og vredet ryg.
Side 13 af 129
Idet patienten skal fra siddende p sengekanten til stende, str terapeuterne p hver side af patien-
ten. Den ene har fat rundt om skulderne, og den anden har fat under armen af patienten, og s lf-
ter/sttter de patienten op at st i en koordineret bevgelse. Da terapeuterne kun arbejder med n
hnd, arbejder de med en skv fordeling af vgten. (Bilag 1)
Ser man p, hvordan man vil gre det, hvis man var rask og har fri bevgelighed, s vil man lne sig
over til den side, som man gerne vil over til, og s er omdrejningspunktet p denne side. Der vil ogs
vre afstand mellem benene, og denne afstand er for at holde balancen i bevgelsen. Benene bev-
ges skiftevis ud mod sengekanten, og s drejes der omkring sdeknuden, der er tttest p kanten.
Jo roligere bevgelserne foregr, jo nemmere er det for patienten at flge med og hjlpe det, de nu
selv kan. For at komme fra siddende p sengekanten til stende stilling skal patienten have mulighed
for at lne sig frem. Sengen kan igen bruges, og man kan hve sengen s meget som muligt, men
patienten skal stadig have hele fodslen i gulvet, og ved dette fr man patienten s tt p den stende
stilling. P denne mde skaber sundhedspersonalet en god arbejdsstilling for sig selv (31).
Der fokuseres meget p sundhedspersonalets arbejdsmilj samtidig med, at det fremhves, hvor
vigtig aktivering er for den syge, de ldre og handicappede for at bevare integriteten og person-
ligheden, hvorfor det er naturligt at kombinere disse to tiltag ved forflytningen. Det skal vre
det grundlggende, at man altid starter med at lade patienten gre s meget som muligt selv. At
vre en god forflytter drejer sig endvidere om ogs at have en bevidst holdning til arbejdsmiljet
Her belyses, hvilke hjlpemidler der er til rdighed, og hvordan forflytningshjlpemidlerne br
3.6.1 Anvendelse af hjlpemidler
Den person, der skal flyttes fra et sted til et andet, skal selv tage aktivt del i processen, og hjl-
peren skal bruge sin viden om de fysiske love og sit kendskab til menneskes naturlige bevge-
mnstre for at spare sig selv og lfte mindst muligt. Der er alts fokus p strst mulig brug af
patientens egne ressourcer, og mindst mulig negativ fysisk belastning for sundhedspersonalet.
Desvrre har sundhedspersonalet en vis evne til at strkke sig lngere end kroppens fysiske
Grnsen for, hvad en hjlper eller to hjlpere kan klare med en patient, afhnger af flere fak-
torer. Der er sat grnser for lft svel nationalt som internationalt. Studier viser, at belastnings-
lidelserne og specielt ryglidelser begrnses, nr man overholder den anbefalede grnse p max
25 kg for manuelle lft i 30 cm afstand fra lnderyggen i stende stilling (33). I USA er grnsen
Side 14 af 129
for kompressionstryk i lnderyggen 3.400 newton, hvilket overskrides i forflytning af patienter
fra seng til stol (19). Dette understreger vigtigheden af anvendelsen af tekniske hjlpemidler.
Dertil kommer s en del meget afgrende faktorer ud over patientens rent fysiske vgt: Hvordan
en forflytning hndteres afhnger af selve opgaven, hvor meget patienten selv kan medvirke
samt de tilgngelige hjlpemidler (33).
I forflytningsteknik prver man at undg alle former for lft. Det betyder ikke ndvendigvis, at
alle lftesituationer skal undgs. I forflytningen bruges relevante hjlpemidler, som kan aflaste
sundhedspersonalet. Der anvendes frst og fremmest hjlpemidler, som nedstter friktionen
mellem patient og underlag. Der skal altid anvendes det hjlpemiddel, der er bedst for bde
sundhedspersonale og patienten. Hvis det ikke er praktisk muligt at forflytte en patient p en
sikker og let mde, bruges i stedet personlftere/lifts, som er konstrueret til at lfte (33).
3.6.2 Redskaber til forflytning
Der findes forskellig former for hjlpemidler, bde fysiologiske og som fysiske redskaber.
Herunder kommer der en kort beskrivelse af, hvad der iflge Per Halvor Lunde kan bruges
Hnderne kan du bruge til at nedstte friktionen mod underlaget, nr du trkker en pati-
ent hen imod dig.
Knet og lret kan du bruge til at lave et skrplan, nr du for eksempel skal forflytte en
patient, der ligger i en lav seng eller p en sofa, som str op mod en vg.
Stiklagenet, er et lille lagen med mange anvendelsesmuligheder. Det kan for eksempel
hjlpe dig til en god arbejdsstilling, nr du skal flytte en patient fra seng til krestol eller
omvendt. Du kan ogs f en god arbejdsstilling, nr du bruger stiklagenet til at hjlpe en
patient fra siddende til stende stilling eller omvendt. Stiklagnet kan fungere som en for-
lngelse af dine arme. Et stykke gjordbnd (1,5-2 meter langt og cirka 5 centimeter bredt)
kan i mange tilflde anvendes p samme mde som et stiklagen.
Et sengebnd (sengetmme) er et hjlpemiddel, som kan fstes forskellige steder p sen-
gen afhngigt af, hvad patienten skal bruge det til. En patient kan for eksempel trkke sig
op til siddende stilling ved hjlp af sengebndet, nr det er fstet p sengegavlen. Et sen-
gebnd kan ogs bruges, nr en patient skal trkke sig fra krestolen og over i sengen.
En forflytningsmtte, en glidemtte, er et hjlpemiddel, som nedstter friktionen mellem
patienten og underlaget. Nr der anvendes en forflytningsmtte eller andre friktionsned-
sttende hjlpemidler, er der nogle fllestrk. Princippet for placeringen under pat ienten
er den samme, hvad enten mtten har hndtag til at trkke i, eller den ligner en afklippet
Side 15 af 129
sovepose. Brugsmssigt er der forskel. Forflytningsmtten med hndtaget, som hjlperen
kan trkke i, giver den bedst mulige arbejdsstilling. Trkkraften overfres direkte fra de
omrder under patienten, der har strst vgt. Ved brug af den anden type forflytningsmtte
er det ndvendigt at lgge et lagen eller lignende under patienten p oversiden af mtten
for at f noget at trkke i.
Plastik kan ogs bruges til at nedstte friktionen mellem patient og underlag, hvis du ikke
har en glidemtte. Hvis du skal forflytte en patient fra seng til krestol, kan du for eksempel
bruge en plastikbrepose eller to stykker plastik.
Et forflytningsbrt er det samme som et glidebrt. Det kan bruges, nr en patient skal fra
seng til krestol eller fra krestol og ind i en bil. Brttet er helt fladt med en glat overflade,
som patienten let kan trkke sig hen over.
Et forflytningsbrt med hndtag gr det nemmere at trkke patienten til sig. Brttet kan
fs i forskellige lngder, sledes at det ogs kan bruges til at flytte en liggende patient med.
Der findes ogs et buet forflytningsbrt. Det er velegnet, hvis der er hjdeforskel mellem
sengen og operationsbord eller rntgenbord. Dette brt kan med fordel anvendes sammen
med et stiklagen eller glidemtte.
Anti-glidemateriale kan bruges, nr man for eksempel vil forhindre patientens fdder i at
glide, nr han skal hjere op i sengen. Det er lavet af et specielt gummimateriale eller mske af
En drejeskive er velegnet, nr man skal dreje en patient i stende stilling, hvis patienten ikke
selv kan dreje sig eller flytte benene, men godt kan st.
Ved hjlp af hndtag kan en patient nemmere lfte sdet frit fra underlaget i sengen; hn-
derne synker ikke ned i madrassen.
Hvis patienten ikke kan st forsvarligt p benene, vil det vre en ide at bruge en aktiv per-
sonlfter. Der findes forskellige typer af disse produkter, hvor princippet er nogenlunde det
samme. Patienten stttes ved hjlp af et blte om sdet og selestropper under armene. Det
kan vre ndvendigt med knsttte for at f patienten helt op i stende stilling.
Dette afsnit fokuserer p, hvordan forflytninger kan blive udfrt i fremtiden, og hvordan man kan
supplere oplring af forflytnings teknikker for at belyse mulige forandringer.
Side 16 af 129
Der findes teknologier, der kan hjlpe sundhedspersonalet med at f patienterne nemmere op fra
sengen, og det kunne for eksempel vre OPUS 5 plejeseng, som er et resultat af et innovationssam-
arbejde mellem Region Midtjylland og sengeproducenten KR (34). Med denne seng kan patienten
nemmere vre med i aktiviteten at komme op og st. For sundhedspersonalet minimerer den de
belastende lft og drlige arbejdsstillinger (35). Hvis en person er faldet og ikke selv er i stand til at
komme op, kan man bruge en teknologi, der hedder Raizer, som samles omkring personen, og i lbet
af 5 minutter kan patienten komme op at st (36). Sara Stedy er et mobilitetsfremmende forflyt-
ningshjlpemiddel, og med Sara Stedy kan man motivere de mobile patienter til selv at st op. Sara
Stedy er med til at minimere plejepersonalets manuelle hndtering af patienter. Nr patienten er
oppe og st i Sara Stedy, kan man sl et sde ind under patienten, s patienten kan sidde ned under
Omsorgsteknologi kan defineres som teknologi, der yder pleje i relation til mennesker, der har behov
for srlig omsorg. Omsorgsrobotter anses som meget vsentlige for udviklingen indenfor plejesek-
toren i fremtiden, nr der bliver mangel p arbejdskraft. I modstning til mange andre teknologier,
der mekanisk kan udfre praktiske opgaver, skal omsorgsrobotten derimod have indtnkt den an-
dens behov for omsorg i sit design, og den skal pvirke flelser snarere end udve fysisk omsorg.
I nedenstende citat ses betydningen af nye teknologier anvendt til en borger i primrsektoren:
For mange ldre vil de teknologiske lsninger komme som en befrielse fra en omklamrende pleje-
kultur, hvor de fjernes fra hjemmet og placeres p et plejehjem. I andre tilflde vil en manglende
teknologiforstelse kunne medfre, at den nskede rehabiliteringstnkning frer til tillidsbrud og
Citatet viser to sider af den nye teknologi, som dels betyder, at den kan medvirke til at gre patienten
mere selvstndig og have mindre behov for, at personalet skal hjlpe patienten, men samtidig kan
robotteknologi stille strre krav til patienten, og den kan vre en begrnsning for en patient, der
ikke har ressourcer til at anvende teknologien.
Derudover producerer teknologierne nye forstelser af, hvad det vil sige at vre patient. Disse for-
stelser bliver en del af det, man mder patienterne med i sit sundhedsprofessionelle arbejde, idet
det er patienten, der skal betjene teknologierne. Dette medfrer etiske overvejelser, idet den med-
menneskelige relation skiftes ud med robot-menneske relationer (5).
Der skal ogs tnkes i alternative hjlpeforanstaltninger, nr menneske-maskine-relationen bryder
sammen. Teknologier bryder som en hovedregel sammen. Det er ikke undtagelsen, men normen, at
Side 17 af 129
professionsuddannede skal lre at hndtere teknologinedbrud (38). ndringen af teknologien pla-
cerer reelt en stor del af ansvaret for omsorg p patientens skuldre. I fremtiden er det patienten, der
skal vre uddannet til at hndtere teknologien og eventuelle nedbrud heraf. Det skal dog klargres,
hvem der har ansvaret for udbedring af teknologien under disse situationer, og hvordan teknologi-
erne hndteres. Dette er bde af patienten og af de sundhedsprofessionelle i forhold til patientens
Forventningerne til fremtidens forflytninger er, at der kommer til at indg mere og mere automati-
serede hjlpemidler; for eksempel robotter til at lfte patienterne. Ideen om, at robotter har en aktiv
rolle i sundhedssystemer, har vret kendt i rtier, og de har primrt vret udviklet til trning i
rehabilitering og personlig assistance i almen daglig livsfrelse. Omsorgsrobotter er udviklet i nyere
Assistive Robotics er hjlpemiddelrobotter, der giver hjlp eller sttte til en menneskelig bruger,
herunder rehabiliteringsrobotter, krestolsrobotter og andre mobilitets-hjlpemidler. Desvrre er
interessen i praksis begrnset, da der ikke endnu er samstemning mellem den tekniske udvikling og
behovet i klinisk praksis (39).
Der findes forskellige typer lftemekanismer inden for robotteknologi til at forflytte mennesker. Man
har brugt robotter med menneskelignende arme, eller robotter, hvis arme er plader, der fres ind
under personen. Derudover er der specialudviklede senge, som kan monteres p robotteknologien
og senge, der kan omformes til krestole. En anden lsning er robotteknologi til at sttte medarbej-
dernes ryg under forflytning. Denne teknologi kan medvirke til at mindske skader, men den er ikke
umiddelbart anvendelig i klinisk praksis, fordi sundhedspersonalet ogs har en masse andre opgaver
i forbindelse med forflytningen, hvor teknologien ikke er praktisk at anvende (40).
Ri Man (41) er udviklet i 2006 i Japan. Anvendelsen er dog begrnset, da denne robot ikke havde
lfteevne til mere en 18,5 kg, og den havde begrnsninger i form af ledbevgelsen, som gjorde, at
robotten ikke kunne stte forsgsdukken ned. Derudover kunne denne robottype ikke hndtere
komplekse situationerne i omgivelserne (40).
For at kunne forflytte patienter har Daihen Corporation udviklet patientforflytningsapparatet C-Pam
(42). Panasonic har udviklet Transfer Assist Robot (40), Robotic Nursing Assistants fra Hstar Tech-
nologies (43), og Japan Logic Machine har udviklet Care Robot Yurina (44), som ved hjlp af arme
med flader p kan forflytte en patient fra seng til en krestol med tilt-funktion. Disse robotter kan
dog pga. deres armes udformning ikke forflytte patienten til en krestol uden tiltefunktion, og robot-
terne tager lang tid at anvende. (40)
Side 18 af 129
Som efterflger til Ri Man er der udviklet RIBA (Robot for Interactive Body Assistance), som er en
forflytningsrobot udviklet med menneskelignende arme og et nyt styresystem baseret p taktil guid-
ning. Den kan forflytte en person fra seng til krestol, og de menneskelignende arme giver mulighed
for at forflytte en person og tilpasse situationen, s der for eksempel kan foretages forflytning fra
seng til en krestol uden tilt-funktion (40).
Robotten Riba kan anvendes til at assistere ved rehabiliterings-trning, og den kan udfre forskel-
lige forflytnings- og lfteopgaver. Da robotten har menneskelignende arme, giver det mulighed for
at indfre robottens arme i smalle omrder, sledes at der kun skal laves begrnset plads under
patientens kn, og patientens ryg skal kun lftes minimalt fra lejet for, at robotten kan f sin arm
under patienten. Det er sundhedspersonalets opgave at styre med taktil guidning, og man skal vur-
dere omgivelserne for Riba. Nr Riba er placeret korrekt, foregr lftet af patienten automatisk. Riba
har taktile sensorer i hnder, arme og skuldre for sensorisk feedback, men der er dog ikke sensorer
i Ribas led. Robotten har stemmegenkendelse, s den kan reagere p stemme-kommandoer. Riba er
produceret med mulighed for, at den kan komme igennem dre og vre p en smal plads ved sengen.
Den er designet i et materiale med blde og glatte overflader, s det ikke er ubehageligt for patienten.
Ulempen ved Riba er, at der er sandsynlighed for funktionsfejl p grund af den komplicerede arm-
struktur, og dette kan medfre en risiko for, at robotten taber patienten. Derudover er det bekosteligt
at producere denne type komplicerede robotter. I 2010 var Ribas maximale lfteevne 63 kg. (40)
Toyotas Care Assist Robot fra 2011 fungerer som assisterende til, at patienterne liftes til og fra seng,
men kan ogs anvendes til transport af patienten. Det krver en operatr at anvende denne tekno-
logi. Denne teknologi er en krestolslignede anordning, som kan lfte patienten fra siddende til st-
ende og til et monteret sde. Den kan ogs anvendes til at forflytte patienter til toilet. Dog er denne
teknologi ikke beregnet til at forflytte patienten fra liggende til siddende. (45)
Panasonic Self Reliance Support Robot er en robot, der sttter patienten. Te Self-Reliance Support
Robot assisterer patienter fra seng til stol eller til toilet. Den kan anvendes i flere dagligdags funkti-
oner. Den har sensorer, der registrerer patientens bevgelser, og den forudser bevgelsesmnstret
baseret p den indsamlede information. Robottens motor anvender s den kraft, der er ndvendig
for, at patienten kan rejse sig, men den tillader samtidig, at patienten anvender sin egen muskel-
styrke, og derved forbygges muskelatrofi og overanstrengelse. Robotten forbygger skader ved sund-
hedspersonalet, da de ikke skal lfte patienten, men tillader samtidig en trningssituation (46).
Det er nsten umuligt at bygge en robot, der er fuldautomatisk og kan udfre en patientforflytning i
hospitalsfaciliteter. Det er svrt at f robotten til at opfange menneskers position og kropsholdning
i et varierende milj for at planlgge en passende lftebevgelse ud fra indhentet information. Det
er ndvendigt at tage hensyn til patientens fysiske og mentale tilstand, hvorfor der er behov for, at
Side 19 af 129
robotten kan opfange ansigtsudtryk og kropssprog for at afgre, om patienten er klar til at blive lf-
tet. Derudover er det besvrligt at registrere farlige og uventede hndelser ud fra sensorisk infor-
Hondas Aismo er en robot, der har menneskelignende arme med fuld bevgelighed, og den kan
efterkomme kravene i omgivelserne og bevge sig blandt mennesker. Den kan bre og flytte p ob-
jekter, og dens bevgemuligheder, posturale kontrol og intellekt til at genkende menneskers bev-
gelser og ansigtsudtryk giver den potentiale for at anvendes i patientsituationer. P nuvrende tids-
punkt kan robotten dog kun interagere med mennesker i underholdningssammenhnge, da den ikke
er klar til at foretage forflytninger endnu, men det er forventningen, at den kommer til at hjlpe ved
3.7.3 Virtuel Forflytning i Danmark
Et firma, som har udviklet et program, der kan lre sundhedspersonel at forflytte, uden at de skal
have patienter i hnden, er Welfare Denmark. Welfare Denmark er et samarbejde mellem to mar-
kedsledende virksomheder, Idisplay Interactive, som udvikler interaktive systemer, og Virtual Lab,
der udvikler trningssoftware og undervisningsprogrammer (48). Ser man p, hvad de to firmaer
kan, s er begge firmaer inden for IT-udvikling, innovative digitale lsninger, hvor de tager hjde for
teknologi og brugervenligheden (49,50). Welfare Denmark har et tt samarbejde med danske kom-
muner og SOSU-skoler. Indenfor velfrdsteknologi er Welfare Denmark et frende firma, og det
tilbyder testet og effektive virtuelle lsninger til rehabilitering (51). Virtuel Forflytning, som pro-
grammet hedder, er baseret p Microsoft Kinect. Programmet er udviklet til at give sundhedsperso-
nalet en daglig og dokumenteret feedback. Det vil ogs kunne reducere rehabiliteringstiden, og sund-
hedspersonalet vil dermed f mere tid sammen med patienterne (51). Programmet foregr i et virtu-
elt 3D milj, s det bliver s realistisk som muligt. Dette program har til forml at forbedre lring,
spare ressourcer og sikre en enkel og mlbar tilgang til at udfre forflytningen af patienter (52).
Sundhedspersonalet kommer igennem forskellige velser, som de skal best (53). Med dette pro-
gram lrer sundhedspersonalet, hvordan de skal forflytte patienter p en korrekt mde, og det er
uden, at de bliver skadet, og p den mde skabes der et hjere kompetenceniveau.
Der er sgt evidens om Virtuelt Forflytning, og hvem der anvender programmet. Her er det fundet,
at der ikke er lavet videnskabelige undersgelser om Virtuel Forflytning, og at produktet kun er pr-
senteret som produktbeskrivelse p producenternes hjemmeside. Der er fundet, at Syddjurs kom-
mune i 2014 foretager en projektperiode med anvendelse af programmet i borgerens hjem og i deres
kommunale afdelinger (54). SOSU Nord har holdt et arrangement i 2013, hvor kommunale aktrer
som ledende terapeuter og driftsledere samt rehabiliterings- og forflytningsundervisere kunne f
Side 20 af 129
kendskab til programmet (55). Der er videre fundet, at Esbjerg Kommune, Varde Kommune, Glad-
saxe Kommune og Horsens Kommune har kendskab til programmet, men det vides ikke i hvilket
omfang, de har anvendt dette. Horsenes kommune skriver at afprvningsperioden er afsluttet, og
programmet er i drift (56). Gladsaxe kommune har brugt programmet i 2014, men de har i 2015
udfaset systemet, da det i stedet indgr som undervisningsmateriale p SOSU-skolerne (57).
Et virtuelt hospital er en tredimensionel interaktiv verden, hvor de studerende logger ind som ava-
tars, og de skal udfre kliniske opgaver (5). Dette ses for eksempel i Second Life, hvor der er oprettet
hospitaler i et virtuelt milj, hvor det er muligt at agere som sygeplejerske og skulle forholde sig til
patientens situation. Det kan ogs vre som en patient, som oplever at skulle indlgges p hospitalet
for at gennemg en procedure, for eksempel en scanning og efterflgende operation. Undervejs er
der forskellige valgmuligheder, og nogle sekvenser skal gres i den rette rkkeflge, fr du kan vlge
funktionerne. For eksempel skal du interagere ved at vaske hnder, fr du kan tage kontakt til pati-
enten (58). Dette program har dog stadig problematikker, der skal lses, fr de kan implementeres
fuldt ud i uddannelsessystemet og i praksis (59).
Dette er en kort beskrivelse af, hvordan sundhedspersonale kan komme til at reflektere over de
teknologier, de anvender i praksis.
Teknologier griber ind og forandrer professionernes selvforstelse, arbejdsopgaver og forstelse af
professionalisme (6). Ved at sundhedspersonalet reflekterer over deres praksis og medvirker til ls-
ninger af konfliktelementerne ved indfrelse af ny teknologi, kan motivationen for forandringen af
praksis ges (60). Teknologiers indflydelse p det faglige arbejde kan ogs undervurderes eller over-
ses helt, hvilket resulterer i, at teknologier ikke anvendes optimalt og skaber grundlggende ofte
ureflekterede forandringer i professionsarbejdet (6).
Denne refleksion kan fre til professionel og personlig udvikling (61). Man skal ogs vre kritisk
reflekterende og "innovativ" i sit fag som sundhedsprofessionel, fordi der nu i uddannelsesbekendt-
grelserne er krav om dette (5). Selvom der er stort behov for at diskutere teknologiers pvirkning
af hverdagen i praksis, er der ligeledes behov for, at medarbejderne opnr flles viden, der kan fast-
holde overvejelser og refleksioner om relationen mellem teknologi og faglighed (6).
Fr man p arbejdspladserne ny teknologi, sger man p uddannelserne ofte at flge arbejdsplad-
sernes udvikling, idet man p forskellig vis matcher de nye teknologier i undervisningsforlbene. Et
eksempel p dette er undervisning omkring TEKU-modellen. TEKU- modellen skal ses som en ny
mde at forst, tnke og tale om teknologi p, der gr det muligt at hndtere professionsudvelse
Side 21 af 129
med teknologiforstelse. Det gr teknologi til en integreret del af professionen. Der fokuseres ikke
p beherskelsen af en bestemt teknologi, men i stedet analyseres teknologiers betydning for profes-
TEKU-modellen er dannet ud fra empirisk forskning. Den har fire fokusfelter, som udgr den analy-
tiske ramme for de professionelles nye flles viden og teknologiforstelse. Modellen ser teknologi
som kulturformende kraft og fokuserer p at analysere effekter af design, situeret praksis, organisa-
tionen og forandring af professionsfagligheden. TEKU-modellen er nrmere beskrevet i metode- og
Teknologien indvirker som en kulturkraft, der forandrer bde den mde, arbejdet udfres p og den
mde, arbejdet tnkes p. Sundhedspersonalet skal lre at anvende teknologierne og udvikle deres
egen indgangsvinkel til at lre teknologiens anvendelse. Der er dog stor forskel p individers tekno-
Dette afsnit indeholder dokumentation for problemfeltets videnskabelig betydning og der afdkkes
behovet for at undersge problemstilling indenfor anvendelse af forflytningshjlpemidler og ar-
3.9.1 Brugen af hjlpemidler nedstter arbejdsskader
I et cohorte-studie fra 2014 (62) foretaget blandt 36 kommuner i Danmark, undersges arbejdsrela-
terede risikofaktorer for rygskader blandt sundhedspersonale. I studiet deltog 5.017 personer ud-
valgt blandt det kvindelige sundhedspersonale i kommunalt regi. Studiet viser, at der forekommer
muskelskeletale skader hos sundhedspersonalet, specielt nr der er tale om patienthndteringssitu-
ationer. Det er for eksempel forflytninger, og disse belastninger er isr hos sundhedspersonale p
Anvendelse af tympanometer ved akut otitis media - · PDF file1 . Anvendelse af tympanometer ved akut otitis media . Og associationen mellem anvendelse og udskrivelse af antibiotika
Aalborg Universitet Evaluering af Det Kognitive ...vbn.aau.dk/files/174860948/Speciale_Evaluering_af_Det_Kognitive_F_rdig... · PDF fileEvaluering af det Kognitive Færdighedsprogram
To eksempler på anvendelse af stringermetoden og homogene ... · PDF file To eksempler på anvendelse af stringermetoden og homogene spændingsfelter Jens-Christian Kragh-Poulsen1
DET ØKOLOGISKE BIOMASSEKATALOG · PDF fileBat 017 5 ANVENDELSE AF GØDNINGS- OG JORDFORBEDRINGSMIDLER PÅ ØKOLOGISKE BEDRIFTER Reglerne for anvendelse af gødnings- og jordforbedringsmidler
ERFARINGSOPSAMLING ANVENDELSE AF MULTI INCREMENTAL ... 4... · PDF fileERFARINGSOPSAMLING ANVENDELSE AF MULTI INCREMENTAL SAMPLING (MIS) FOR FES Geolog Philip de Lasson, Civilingeniør
Anvendelse af fosforindekser til bestemmelse af fosfortabet i Viborg Amt
Anvendelse af aftaler efter sygedagpengelovens § 56 · PDF file RAPPORT Anvendelse af aftaler efter sygedagpengelovens § 56 - 4 - Undersøgelsesdesign Undersøgelsen er baseret på
Anvendelse af digitale medier til motivation af ... · PDF file Side 1 Anvendelse af digitale medier til motivation af overvægtige børn En forundersøgelse til et persuasivt interaktionsdesign
Udbedring af fejlsituationer ved anvendelse af ved anvendelse af BridgeMate.pdf · PDF file batterierne tages ud. Først skal vi finde ud af hvilken database der blev anvendt til
APA standard Vejledende retningslinjer for anvendelse af noter, · PDF file 2018. 5. 2. · Professionshøjskolen Absalon / Vejledende retningslinjer for anvendelse af noter, citater
Kommerciel digital anvendelse af EMO-data (TI) · PDF file Teknologisk Institut Kommerciel digital anvendelse af EMO-data 3 2. Screening af det kommercielle marked for anvendelse af
De afkølingsmæssige udfordringer ved anvendelse af ... 5F07%20Afk%F8lingsm... anvendelse af energimåling Lars Rasmussen Afdelingsleder, Teknisk Service Fjernvarme Fyn A/S Organisation
Økonomi i anvendelse af GS, KSS og kødkvæg
Anvendelse af tvang ved somatisk behandling af varigt inhabile
tek Web viewWord 2007 (2010) formeleditor; symboler, ... Anvendelse af IT-værktøjer Mathcad og Excel. Anvendelse af matematik til kemiske løsningsmodeller. Eksperimenter
Arytmi-risiko ved anvendelse af psykofarmaka
Anvendelse af okkerslam til restaurering af søer · PDF file 2014-02-24 · 2 Anvendelse af okkerslam til restaurering af søer 2. TEKNISK BAGGRUND 2.1 Om okkerslam I forbindelse
Udvikling af værktøjer til at fremme energieffektiv anvendelse af · PDF file 2018. 10. 8. · 1 . Udvikling af værktøjer til at fremme energieffektiv anvendelse af solafskærmninger
Potentialet i anvendelse af patientoplevede resultatmål (PROM) · PDF file 2015. 4. 26. · Potentialet i anvendelse af patientoplevede resultatmål (PROM) Liv Dørflinger, projektleder
Bekendtgørelse om anvendelse af vejafmærkning
Anvendelse af N-les III til beregning af kvælstofudvaskningen
BÆREDYGTIGT BYGGERIgennem anvendelse af systemleverancer
Reduktion af elforbrug til motordrift ved anvendelse af PM ... › _ › media › 53615_PSO projekt nr. 340-028.pdf forskellige typer af elektriske maskiner, der finder anvendelse
Praktisk anvendelse af Rational CLM
Anvendelse af DNA markører i planteforædlingen - genteknik ...li.lr.dk/planteavl/diverse/lpnyhed143_indlaeg4_3.pdf · PDF file Anvendelse af DNA markører i planteforædlingen Gunter
Anvendelse af Facilities Management som ledelses- og strategiværktøj
EVALUERING AF - · PDF fileEVALUERING AF DIGITALE LÆREMIDLER 3 EVALUERING AF DIGITALE LÆREMIDLER Denne pjece præsenterer et værktøj til evaluering af digitale læ-remidler
Michael Ekegren: Om anvendelse af Sharepoint til dokumenthåndtering
Anvendelse af lokale data til prioriteringer af kommunale indsatser Christian Hollemann Pedersen
Anvendelse af fattigdomsgrænser i formuleringen af indsatser mod fattigdom
STARTUP - SHARE TO SUCCESS