da en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en en en en en da da da da da da fr da da sl fr it nl da en da en da da da da da da da da da da da da da fr de da en en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da fr da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da de da sv da da da da da da da da da en da en da fr da fr da fr da fr da en da vi da da da da da da da da da da da da da da da da da zh da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da es da en da da da da da da da da da fr da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da fr da da da fr da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da sv da fr da da da en fr da da da da fr da da da da fr da da da da da da da da da da da da da da da en da de da da da da da da da da da es da da da da da da da da da da nl da nb da nb da en da da da da da da fr da uz da fr da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da fr da da da fr da da da da en fr da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da fr da da da da nb da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da nb da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da fr da da da fr da da da da en fr da da da da da da da da da da fr da da da da en fr da da da da da da da en da fr da da da da da da da da da da da da da tr da fr da da de da en da fr da da fr da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da en da da da da da da zh da da da da en zh da en da da da da da da da da en da da da da da da da da en da en da da da da da zh da da da zh da da da en da zh da da da da da da da da da da da da da da da da en da zh da da de da zh da da da da da da da da da da da da da en da en da fr da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da de da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da en da en nb en nb en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en da en nb en nb en da en da en en en en vi en fr es de en
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Nationalt Videncenter for Historie- og Kulturarvsformidling
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
2. INDLEDNING 3 2.1 Baggrund 3 2.2 Undersøgelsens formål 3 2.3 Læsevejledning 4
3. METODE OG DATAGRUNDLAG 4 3.1 Undersøgelsens design 4 3.2 Stikprøve og svarprocent 4 3.3 Karakteristik af undersøgelsens respondenter 5 3.4 Kvalitet af data 7
4.1.1 Indhold og kompetencer: Viden om baggrunden for nutidens konflikter og forståelse for historiens påvirkning på nutiden 8
4.1.2 Undervisningens tilrettelæggelse og valg af undervisningsforløb: Forskellige og blandede tilgange 10
4.1.3 Læremidler i historiefaget: Både lærere og elever anvender digitale læremidler og redskaber 13
4.1.4 Kompetenceudvikling og opkvalificering i historiefaget: Begrænset, men efterspurgt blandt lærerne 16
4.1.5 Opsummering: Lærernes opfattelser af historiefaget og dets læremidler 17
4.2 Undersøgelse af historielæreres opfattelser af de forenklede Fælles Mål 18 4.2.1 Ændringer i historieundervisningen: Mange uafklarede opfattelser18 4.2.2 Læringsmålstyret undervisning: Lærerne arbejder med læringsmålstyring på
forskellig vis 22 4.2.3 Færdigheds- og vidensmål: Nemme at omsætte til konkrete læringsmål, som
styrker elevernes læring 24 4.2.4 Opkvalificering i forenklede Fælles Mål: Lærerne føler ikke de kan leve op til
kravene 27 4.2.5 Opsummering: Lærernes opfattelser af forenklede Fælles Mål i historiefaget
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Rambøll Management Consulting har i perioden august – oktober 2015 undersøgt læreres opfat-
telser af historiefaget, dets læremidler samt forenklede Fælles Mål i faget. Undersøgelsen er fore-
taget for HistorieLab – Nationalt Videncenter for Historie- og Kulturarvsformidling ved UC Lille-
bælt. Denne rapport præsenterer resultaterne af undersøgelsen, som har to formål: For det før-
ste at skabe viden om læreres opfattelser af historiefaget, herunder læremidler i faget. For det
andet at afdække lærernes forståelse og brug af læreplanen forenklede Fælles Mål, herunder
deres vurdering af (lærings)målstyret undervisning i historiefaget.
Der er gennemført en spørgeskemaundersøgelse blandt 298 lærere, som underviser i historie
med eller uden formel undervisningskompetence i faget. Cirka 70 pct. af disse lærere havde på
tidspunktet for undersøgelsen undervisningskompetence i historiefaget. Kompetencedækningen i
faget er således betydeligt højere blandt lærerne i nærværende undersøgelse sammenlignet med
den landsdækkende kompetencedækningsprocent, som i skoleåret 2014-2015 var på 57,6 pct.1.
Der bør tages forbehold for dette i læsning og generalisering af rapportens resultater.
I historiefaget opereres med to kategorier af viden: 1. ordensviden, som dækker over at vide
at(…) eller at vide noget om(…), og 2. ordensviden, procedureviden, som dækker over koncepter
og procedurer for, hvordan viden om fortiden bliver til. Undersøgelsen af lærernes opfattelser af
historiefaget viser, at lærerne umiddelbart vægter begge kategorier af viden højt. Dette kan både
være et udtryk for høje forventninger til faget, men også for manglende præcision i lærernes
Lærerne har særligt fokus på, at historiefaget gøres relevant og nyttigt i en nutidig kontekst og
klæder eleverne på til at forstå sammenhænge mellem historiske begivenheder og aktuelle pro-
blemstillinger. Der er forskellige bud på, hvordan dette opnås i praksis. Det kendetegner lærer-
nes opfattelser af historiefagets tilrettelæggelse, undervisningsforløb og læremidler, at mange
muligheder byder sig til og den enkelte lærer selv bestemmer undervisningens form og indhold.
Nogle tilrettelægger undervisningen med udgangspunkt i en historieportal eller et grundbogssy-
stem, andre med udgangspunkt i, hvad der rører sig i samfundet. Mange arbejder endvidere med
digitale læremidler og undersøgelsen tyder på, at flere læremidler ofte kombineres.
Undersøgelsen af lærernes brug og opfattelser af forenklede Fælles Mål i historiefaget viser et
blandet og til dels uafklaret billede. Mange lærere har ikke en entydig holdning til spørgsmål i
relation til læreplanen. Én forklaring kan være, at forenklede Fælles Mål først har været obligato-
riske fra og med skoleåret 2015-2016 og at lærerne derfor ikke på tidspunktet for undersøgelsen
havde dannet sig klare opfattelser af læreplanen. En anden forklaring kan være, at forenklede
Fælles Mål spiller en begrænset rolle i lærernes tilrettelæggelse af undervisningen af forskellige
andre årsager, herunder lærernes holdning til læringsmålstyret undervisning.
Ændringerne i historiefaget som følge af forenklede Fælles Mål opfattes dog i højere grad positive
end negative. Blandt andet oplever flere lærere, at forenklede Fælles Mål har givet dem mere
frihed til at tilrettelægge undervisningen sammenlignet med Fælles Mål 2009. Desuden finder
lærerne, at der er sammenhæng mellem kompetenceområderne i læreplanen, at færdigheds- og
vidensmålene er brugbare i deres arbejde og at de er meningsfulde for eleverne. Ifølge flere hi-
storielærere kan forenklede Fælles Mål altså være med til at styrke elevernes læring i historiefa-
get. Historielærerne efterspørger dog opkvalificering i forhold til forenklede Fælles Mål og gene-
relt i forhold til historiefaget. Mange lærere vurderer, at de har behov for faglig og didaktisk
kompetenceudvikling for at kunne leve op til de krav, der stilles med forenklede Fælles Mål. Der
1 UVM og STIL: Kompetencedækning i folkeskolen, 2015
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
kan således være udfordringer, som er nødvendige at adressere, for at historielærerne generelt
vil finde forenklede Fælles Mål brugbare og understøttende i forhold til elevernes læring.
HistorieLab – Nationalt Videncenter for Historie- og Kulturarvsformidling ved UC Lillebælt (heref-
ter Videncentret) arbejder for at styrke formidling af historie og kulturarv i særligt grundskolen
og på ungdomsuddannelserne. Som led i dette arbejde sætter Videncentret fokus på, hvordan
historiefaget opfattes blandt elever og undervisere i faget. Nærværende undersøgelse afdækker,
hvordan lærere i grundskolerne2 opfatter historiefaget, dets læremidler samt de krav, der stilles
til faget i gældende læreplaner.
Der kan identificeres forskellige udfordringer til historiefaget i grundskolen. En aktuel udfordring
består i fagets lave kompetencedækning3. Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling (her-
efter UVM) samt Styrelsen for IT og læring gennemfører hvert år en kortlægning af kompetence-
dækning i folkeskolens fag. Den sidste kortlægning viser, at kompetencedækning i historie i sko-
tværs af alle folkeskolens fag. Videncentret har i 2015 gennemført en undersøgelse af årsager til
lav kompetencedækning og sætter med nærværende undersøgelse ydermere fokus på læreres
opfattelser af historiefaget og dets læremidler.
Fra og med skoleåret 2015-2016 er læreplanen forenklede Fælles Mål i alle fag trådt i kraft. For-
målet med forenklede Fælles Mål er at flytte fokus fra lærernes undervisning til elevernes læring,
det vil sige fra undervisningsindhold til -udbytte. Læreplanen stiller nye krav til planlægning,
gennemførelse og evaluering af undervisningen i alle fag. Den enkelte historielærer har ansvaret
for at omsætte de opstillede kompetencemål, der er udmøntet i færdigheds- og vidensmål, til
konkrete læringsmål for det enkelte undervisningsforløb, der tager afsæt i og udfordrer alle ele-
ver, så de bliver så dygtige, som de kan. Som en kompetenceorienteret læreplan stiller Forenkle-
de Fælles Mål nye krav og skaber nye muligheder for både form og indhold i historie. Læreplanen
giver frihed til valg af indhold, men betoner, at både kildearbejde og historiebrug skal fylde mere
i undervisningen. Omvendt skal historiefagets kanonpunkter ikke længere indgå kronologisk i
I lyset af udfordringerne til historiefaget i folkeskolen ønsker Videncentret at undersøge lærernes
opfattelser af historiefaget, dets læremidler samt forståelsen og brugen af forenklede Fælles Mål i
historieundervisningen, for på bedst mulige vis at kunne understøtte og udvikle didaktikken i
Undersøgelsen har to formål og består af to dele. Formålet med undersøgelsens første del er at
dokumentere et samlet og bredt billede af, hvordan lærere i grundskolerne forstår historie som et
skolefag, herunder de læremidler, der anvendes i faget. Undersøgelsens resultater skal danne
grundlag for Videncentrets fortsatte arbejde og blandt andet supplere eksisterende kvalitativt
Formålet med undersøgelsens anden del er for det første at afdække lærernes forståelse og
brug af forenklede Fælles Mål i planlægning, gennemførelse og evaluering af historieundervisnin-
gen. For det andet skal undersøgelsen belyse lærernes opfattelser af, hvorvidt forenklede Fælles
Mål bidrager til at øge elevers udbytte af historieundervisningen.
2 Her: kommunale folkeskoler samt fri- og privatskoler 3 Kompetencedækning er et udtryk for andelen af undervisningstimer varetaget af en lærer med enten linjefag eller kompetencer
svarende til linjefag på det pågældende fagområde. 4 UVM og STIL: Kompetencedækning i folkeskolen, 2015
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Dele af undersøgelsen med fokus på forenklede Fælles Mål gentages i maj-juni 2016. Således er
det også undersøgelsens formål på sigt at afdække og analysere eventuel udvikling i lærernes
opfattelser og brug af forenklede Fælles Mål.
Rapporten indledes med en kort gennemgang af undersøgelsens metode og datagrundlag. Heref-
ter følger en præsentation af resultaterne af undersøgelsens to dele. Afslutningsvis konkluderes
samlet på undersøgelsen. Der henvises til rapportens resume i kapitel 1 for et kondenseret over-
blik over undersøgelsen og dens resultater. Bilag 1, tabelbilag, indeholder samtlige data fra spør-
I dette afsnit beskrives undersøgelsens design, herunder den anvendte metode. Derudover be-
skrives udvælgelsen af respondenter til undersøgelsen, forløbet med besvarelser af undersøgel-
sen samt kvaliteten af undersøgelsens datagrundlag.
Undersøgelsen af læreres opfattelser af historiefaget, dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
i faget er gennemført som spørgeskemaundersøgelse i august-september 2015. Spørgeskemaun-
dersøgelsen som metode er valgt for at skabe viden om holdninger hos et bredt udsnit af histo-
rielærerne. Denne nye viden skal supplere og styrke Videncentrets eksisterende viden om opfat-
telser af historiefaget blandt lærere og andre aktører med berøring til området. Derudover er
spørgeskemaundersøgelsen valgt, da dette design kan rumme undersøgelsens to fokusområder
(opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål for faget).
Spørgeskemaet er udarbejdet på baggrund af skriftligt oplæg fra og dialog med Videncentret.
Videncentrets eksisterende viden inden for undersøgelsens områder danner således udgangs-
punkt for nærværende undersøgelse. For at sikre kvaliteten af spørgeskemaet er der gennemført
eksterne pilottests med to historielærere samt interne pilottests mellem Rambøll og Videncentret.
På baggrund af pilottestene er enkelte spørgsmål i spørgeskemaet revideret og præciseret. End-
videre er det sikret, at de enkelte spørgsmål er meningsfuldt formuleret i forhold til undersøgel-
sens gentagelse i maj-juni 2016.
I alt 298 lærere har besvaret spørgeskemaundersøgelsen. I det følgende uddybes kendetegn ved
undersøgelsens population, respondenter og svarprocent.
Undersøgelsens formål lægger op til, at alle lærere, der underviser i historie i grundskolen, falder
inden for undersøgelsens populationsområde. Det har således interesse at afdække opfattelser af
historiefaget, dets læremidler samt forenklede Fælles Mål blandt alle lærere, der underviser i
historiefaget, uanset om lærerne har formel undervisningskompetence i historie (linjefag eller
kompetence svarende til linjefag) eller underviser i faget uden formel undervisningskompetence.
Den samlede stikprøve består af to respondentgrupper. Den ene gruppe udgøres af lærere hhv.
med og uden undervisningskompetence i historie, som underviser i faget på en af Videncentrets i
alt 40 partnerskabsskoler. Partnerskabsskolerne samarbejder løbende med Videncentret om tiltag
og udveksling af viden om og formidling af historie og kulturarv. Den anden gruppe respondenter
kommer fra tilfældigt udvalgte grundskoler fra UVMs institutionsregister5.
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Der er i undersøgelsen opstillet en indledende antagelse om, at alle skoler i gennemsnit har tre
historielærere med eller uden formel undervisningskompetence. Desuden er der opstillet en for-
ventning om en svarprocent på 30. For at opnå cirka 300 fulde besvarelser er invitationen til
deltagelse i spørgeskemaundersøgelsen derfor indledningsvist udsendt til 366 skoler. Omkring
halvvejs i perioden spørgeskemaet var åbent for besvarelser vurderede Rambøll dog, at der var
behov for at udsende invitationen til flere skoler end først antaget, idet antallet af gennemførte
besvarelser var lavere end forventet. Spørgeskemaet er derfor udsendt til yderligere 315 tilfæl-
digt udvalgte skoler fra UVM’s institutionsregister. I alt 681 skoler har således modtaget invitati-
onen til deltagelse i undersøgelsen (inkl. direkte link til spørgeskemaet). Dette resulterer i en
stikprøve på cirka 2000 respondenter.
Spørgeskemaet er udsendt til partnerskabsskolernes kontaktpersoner samt de tilfældigt udvalgte
skolers angivne e-mailadresse i institutionsregistret (typisk skoleleder eller administration). Per-
sonen som har modtaget distributionsmailen er blevet bedt om at videresende et link til spørge-
skemaundersøgelsen til alle skolens lærere, som underviser i historie. (tre lærere pr. skole, jf.
ovenstående antagelse). Som det er anført ovenfor resulterede spørgeskemaundersøgelsen i 298
Spørgeskemaundersøgelsen er gennemført i perioden 25. august 2015 til 21. september 2015.
Inden for denne periode er tre mails med påmindelse om besvarelse af spørgeskemaet udsendt
til skolerne. Den sidste af disse mails indeholdt information om, at perioden for besvarelse blev
udvidet med en uge.
Det har været muligt for skolerne at kontakte en konsulent hos Rambøll i tilfælde af tekniske
eller forståelsesmæssige udfordringer med spørgeskemaet. Ingen af skolerne har dog benyttet
sig af denne mulighed.
3.3 Karakteristik af undersøgelsens respondenter
Som en del af spørgeskemaet er lærerne blevet bedt om at angive oplysninger om følgende bag-
Hvilke klassetrin de aktuelt underviser i historie på
Hvilke klassetrin skolen udbyder
Om skolen er partnerskabsskole til Videncentret
Følgende figurer viser fordelingen af de 298 lærere på disse kategorier. I og med, at populatio-
nens fordeling på kategorierne ikke kendes i forvejen, er det ikke muligt at vurdere, om fordelin-
gen af respondenter er statistisk fuldt repræsentativ. Dog kan fordelingen give indikation af, om
der er tydelige skævvridninger, som bør tages forbehold for i analysen af undersøgelsens resulta-
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 6 of 33
Figur 2. Antal års undervisningserfaring
Figur 3. Undervisningskompetence i historie
Figur 4. Klassetrin lærerne underviser i historie på i skoleåret 2015/16
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 7 of 33
Figur 5. Om skolen er partnerskabsskole til Videncentret
Lidt flere kvinder end mænd har besvaret spørgeskemaet og over halvdelen af respondenterne
har i alt mellem 0 og 14 års undervisningserfaring. Sidstnævnte kan indikere, at yngre lærere er
en smule overrepræsenteret blandt respondenterne. Over 70 pct. har undervisningskompetence i
historiefaget og over halvdelen af lærerne underviser i skoleåret 2015/16 i historie i udskolingen.
De skoler lærerne er ansat på udbyder i langt de fleste tilfælde 0.-9./10. klasse, og skoler fra i alt
70 kommuner er repræsenteret i undersøgelsen6. Den største koncentration af lærere findes i
Københavns Kommune og Ålborg Kommune, mens Esbjerg Kommune, Aarhus Kommune, Viborg
Kommune og Odense Kommune ligeledes huser et antal skoler, som tilsammen repræsenterer
10-20 lærere i undersøgelsen.
3.4 Kvalitet af data
Den grundlæggende målsætning om cirka 300 fulde besvarelser af spørgeskemaet betragtes som
værende nået. Fordelingen af lærerne på de opstillede baggrundsvariable viser, at der er spred-
ning i stikprøven på de fleste variable, både hvad angår lærernes og skolens karakteristika. Po-
pulationens sande spredning på variablene er ikke kendt, men Rambøll vurderer, at den opnåede
spredning i stikprøven kan betragtes som realistisk. Der bør dog tages forbehold for det, at kom-
petencedækningsprocenten blandt nærværende undersøgelses respondenter er betydeligt højere
end den landsdækkende kompetencedækningsprocent, som for skoleåret 2014/2015 var på 57,3
Samlet set vurderer Rambøll, at undersøgelsens datagrundlag er af god kvalitet, og at Videncen-
tret kan anvende undersøgelsens resultater som et kvantitativt supplement til allerede eksiste-
rende kvalitativ viden om målgruppen af lærere.
6 Jf. figur 5 og 6, bilag 1 7 UVM og STIL: Kompetencedækning i folkeskolens fag 2015
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 8 of 33
I dette kapitel beskrives resultaterne af undersøgelsens første del om læreres opfattelser af hi-
storiefaget og dets læremidler. Dernæst gennemgås resultaterne af anden del af undersøgelsen
omhandlende lærernes opfattelser af forenklede Fælles Mål. Centrale dele af den samlede data-
mængde fra spørgeskemaundersøgelsen præsenteres i figurer8. Der er endvidere udarbejdet
krydstabeller over sammenhænge mellem udvalgte variable i undersøgelsen. I tilfælde, hvor data
indikerer, at der er eller kan være en sammenhæng mellem eksempelvis karakteristika ved læ-
rerne og et holdningsspørgsmål, er sammenhængen præsenteret og kommenteret i de følgende
afsnit, mens krydstabeller uden tydelige fund ikke inddrages. Der henvises til tabelrapporten i
bilag 1 for præsentation af samtlige data i tabeller, krydstabeller samt lærernes supplerende
kommentarer fra spørgeskemaets kommentarfelter.
4.1 Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler
Hvad skal historieundervisningen indeholde ifølge lærere, der underviser i faget? Hvilke kompe-
tencer skal eleverne opnå inden for historiefaget? Hvordan tilrettelægger lærerne historieunder-
visningen, for at imødekomme dette? Og i hvilket omfang modtager lærerne kompetenceudvik-
ling i relation til historiefaget? Disse spørgsmål vil de følgende afsnit besvare.
4.1.1 Indhold og kompetencer: Viden om baggrunden for nutidens konflikter og forståelse for historiens
I historiefaget opereres med to kategorier af viden: 1. ordensviden, som dækker over at vide
at(…) eller at vide noget om(…), og 2. ordensviden, procedureviden, som dækker over koncepter
og procedurer for, hvordan viden om fortiden bliver til. I spørgeskemaet er lærerne blevet bedt
om at angive vigtigheden af forskellige typer af viden i relation til historieundervisningen (heref-
ter omtalt som indholdspunkter):
Eleverne får viden om danmarkshistorien fra stenalderen til nutiden, så de i 9. klasse har et hi-
storisk overblik over dansk historie
Eleverne får viden om begivenheder fra Europas og verdens historie, når dette har betydning for
Eleverne får viden om den historiske baggrund for konflikter og udfordringer i nutiden
Eleverne får viden om historiske sammenhænge, og de kan bruge den viden til at forstå deres
hverdags- og samfundsliv og forholde sig til deres fremtidsmuligheder
Eleverne i grundskolen opnår færdigheder til at arbejde med historie (bl.a. kildekritik), så de kan
forholde sig kritisk til de informationer, de udsættes for
Eleverne møder fascinerende fortællinger fra fortiden
Eleverne forstår, at samfundet skabes af historien og at de selv er med til at skabe historien
At historie som et dannelsesfag bidrager til elevernes identitetsdannelse
Langt de fleste indholdspunkter vurderes af størstedelen af lærerne at være vigtige eller meget
vigtige. Tolket positivt vidner det om, at der er forventninger til historiefaget og lærernes egen
tilrettelæggelse af undervisningen: historie skal kunne rumme en mangfoldighed af indhold. Der
er både tale om indhold, der giver eleverne viden om Danmarks og andre landes historie, kon-
cept- og procedureviden om, hvordan historie bliver til og bruges, og indhold, der støtter op om
elevernes dannelse og forståelse for nutidens problemstillinger. Tolket mere kritisk kan resulta-
tet udlægges som en vis usikkerhed om, hvad historielærerne faktisk finder er vigtigst i historie-
8 Der gøres opmærksom på, at procenter i figurerne er afrundet til hele tal, mens de tilsvarende tabeller i tabelrapporten indeholder én
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 9 of 33
Figurerne nedenfor viser de to indholdspunkter som flest lærere finder henholdsvis vigtige og
uvigtige. Flest lærere finder samlet set det, at eleverne får viden om den historiske baggrund for
konflikter og udfordringer i nutiden vigtigt eller meget vigtigt (97 pct.). 9 pct. af lærerne finder
det derimod uvigtigt eller mindre vigtigt, at eleverne møder fascinerende fortællinger fra fortiden.
Dette er indholdspunktet flest lærere finder uvigtigt eller mindre vigtigt. Det bemærkes dog, at
hele 72 pct. af lærerne vurderer dette indholdspunkt vigtigt eller meget vigtigt. Alle indholds-
punkterne vurderes af 80-100 pct. af lærerne at være vigtige eller meget vigtige i historieunder-
Figur 6. Lærernes opfattelser af, hvad historieundervisningen skal indeholde: Viden om den historiske baggrund for konflikter og udfordringer i nutiden
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor vigtigt du finder følgende udsagn om historieundervisningens ind-
hold: Hvor vigtigt er det, at eleverne får viden om den historiske baggrund for konflikter og udfordringer i nutiden?
Figur 7. Læreres opfattelser af, hvad historieundervisningen skal indeholde: Elevers møde med fascine-rende fortællinger fra fortiden
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor vigtigt du finder følgende udsagn om historieundervisningens ind-
hold: Hvor vigtigt er det, at eleverne møder fascinerende fortællinger fra fortiden?
Lærerne er ligeledes blevet bedt om at vurdere vigtigheden en række kompetencer eleverne skal
Eleverne kan forklare historiske hændelsers årsager, forløb og konsekvenser
Eleverne ved, hvordan man levede i fortiden
Eleverne kender årstal for centrale begivenheder i historien
Eleverne kan inddele historien i perioder
Eleverne forstår, hvordan historien påvirker nutiden
Eleverne kan placere sig selv i historien
Eleverne kan være kritiske og se historiske begivenheder fra flere perspektiver
Eleverne kan sammenligne hændelser i fortiden med hændelser i nutiden
Eleverne forstår, hvordan man kan lære af historien, så man ikke begår samme fejl i nutiden
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 10 of 33
Ligesom for indholdspunkterne i historieundervisningen er det overordnede billede, at de fleste
kompetencer vurderes at være vigtige eller meget vigtige at opnå i historieundervisningen. Af
Figur 8 fremgår det, at den kompetence flest lærere finder vigtig eller meget vigtig er, at elever-
ne får forståelse for, hvordan historien påvirker nutiden (98 pct.). Figur 9 viser, at den kompe-
tence flest lærere finder uvigtig eller mindre vigtig i relation til historiefaget er, at eleverne ken-
der årstal for centrale begivenheder i historien (22 pct.).
Figur 8. Læreres opfattelser af, hvilke kompetencer elever skal opnå gennem historieundervisningen: Eleverne forstår, hvordan historien påvirker nutiden
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor vigtigt du finder indholdet af følgende udsagn om elevernes kompe-
tencer: Hvor vigtigt er det, at eleverne forstår, hvordan historien påvirker nutiden?
Figur 9. Læreres opfattelser af, hvilke kompetencer elever skal opnå gennem historieundervisningen: Eleverne kender årstal for centrale begivenheder i historien
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor vigtigt du finder indholdet af følgende udsagn om elevernes kompe-
tencer: Hvor vigtigt er det, at eleverne kender årstal for centrale begivenheder i historien?
4.1.2 Undervisningens tilrettelæggelse og valg af undervisningsforløb: Forskellige og blandede tilgange
For at skabe et bredt billede af lærernes opfattelser af historiefaget har undersøgelsen, foruden
undervisningens indhold og elevernes kompetencer, belyst lærernes tilrettelæggelse af undervis-
ningen samt deres valg af undervisningsforløb.
I forhold til historieundervisningens tilrettelæggelse er lærerne i spørgeskemaet blevet bedt om
at angive, hvor enige de er i en række udsagn om tilgange til undervisningstilrettelæggelse. Alle
udsagn er præsenteret i figurerne nedenfor.
Figur 10. Eleverne får mest ud af historieundervisningen, når den tilrettelægges med udgangs-
punkt i problemstillinger, de kender fra deres dagligdag viser det udsagn flest lærere erklærer sig
enige eller helt enige i: at eleverne får mest ud af historieundervisningen, når den tilrettelægges
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 11 of 33
med udgangspunkt i problemstillinger, de kender fra deres dagligdag (52 pct.). En stor andel af
lærerne er derimod overvejende uenig eller helt uenig i udsagnet præsenteret i Figur 11 om, at
historieundervisning primært skal give eleverne faktuelle kundskaber i historie, så de senere (fx
på ungdomsuddannelserne) kan begynde at arbejde med at analysere, tolke og vurdere kilder og
fremstillinger (39 pct.). For mange læreres vedkommende er det altså væsentligt, at historieun-
dervisningen tilrettelægges med fokus på såvel faktuelle forhold som kilder, der kan tolkes og
vurderes. Tilrettelæggelsen understøttes ifølge lærerne af, at undervisningen beskæftiger sig
med genkendelige problemstillinger for eleverne.
Hvad angår historisk kronologi som et element i undervisningens tilrettelæggelse, er lærernes holdninger mere spredte.
Figur 12 viser, at en stor andel af lærerne (43 pct.) er enige eller helt enige i, at eleverne får det
bedste historiske overblik, når undervisningen tilrettelægges kronologisk. Næsten en fjerdel (24
pct.) er dog uenige eller helt uenige i dette. Alle lærere er ligeledes blevet bedt om at vurdere
historiekanonens betydning for at give eleverne et kronologisk historisk overblik. Af Figur 13
fremgår det, at over en tredjedel af lærerne ikke har nogen entydig holdning til dette. De reste-
rende lærere er overvejende enige i, at historiekanonen kan bibringe eleverne et kronologisk
Figur 10. Eleverne får mest ud af historieundervisningen, når den tilrettelægges med udgangspunkt i problemstillinger, de kender fra deres dagligdag
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig/uenig du er i følgende udsagn: Eleverne får mest ud af historie-undervisningen, når den tilrettelægges med udgangspunkt i problemstillinger, de kender fra deres dagligdag
Figur 11. Grundskolens historieundervisning skal primært give eleverne faktuelle kundskaber i historie, så de senere (fx på ungdomsuddannelserne) kan begynde at arbejde med at analysere, tolke og vurdere kilder og fremstillinger
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 12 of 33
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig/uenig du er i følgende udsagn: Grundskolens historieundervis-
ning skal primært give eleverne faktuelle kundskaber i historie, så de senere (fx på ungdomsuddannelserne) kan begynde at
arbejde med at analysere, tolke og vurdere kilder og fremstillinger
Figur 12. Eleverne får det bedste historiske overblik, når indholdet af undervisningen organiseres krono-logisk, dvs. når der undervises om de ældste tider i de yngste klasser og de nyeste tider i de ældste klas-ser
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig/uenig du er i følgende udsagn: Eleverne får det bedste histori-
ske overblik, når indholdet af undervisningen organiseres kronologisk, dvs. når der undervises om de ældste tider i de yngste
klasser og de nyeste tider i de ældste klasser
Figur 13. Historiekanonen er en hjælp til at give eleverne et kronologisk historisk overblik
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig/uenig du er i følgende udsagn: Historiekanonen er en hjælp til
at give eleverne et kronologisk historisk overblik
I spørgeskemaet er lærerne også blevet spurgt, hvordan de vælger, hvilke undervisningsforløb
de anvender i historiefaget. Figur 14 viser, at næsten 60 pct. af lærerne svarer, at de følger
grundbogens eller historieportalens rækkefølge af forløb. Desuden svarer 50 pct., at de bruger de
ting, de støder på i deres hverdag til at sammensætte undervisningsforløb i historie. Lærerne har
kunnet angive flere svar på spørgsmålet, hvilket flere har benyttet sig af. Dette indikerer, at læ-
rerne kombinerer forskellige måder at tilrettelægge undervisningsforløb på. Eksempelvis kan
lærerne i udgangspunktet følge en grundbogs undervisningsforløb, men være åbne for inspiration
andre steder fra og formå at indarbejde denne inspiration i undervisningen.
Cirka en fjerdedel af lærerne angiver i det åbne svarfelt at vælge undervisningsforløb på andre
måder end de, der er opstillet i spørgeskemaet. Blandt de hyppigste tilføjelser er historiekanonen
som styrende for undervisningsforløb, forenklede Fælles Mål som udgangspunkt for udarbejdelse
af undervisningsforløb samt mere generelle kommentarer om, at lærerne selv sammensætter
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 13 of 33
deres undervisningsforløb med input fra blandt andet eleverne, deres egen hverdag og tidens
Figur 14. Læreres valg af undervisningsforløb: Hvordan vælger du, hvilke undervisningsforløb du under-viser i?
N=298 Spørgsmålsformulering: Hvordan vælger du, hvilke undervisningsforløb du underviser i? Sæt kryds.
Note: Procent summer ikke til 100, idet respondenterne har kunnet angive flere svar.
4.1.3 Læremidler i historiefaget: Både lærere og elever anvender digitale læremidler og redskaber
Som supplement til spørgsmålene om tilrettelæggelse af undervisningen og valg af undervis-
ningsforløb, er lærerne blevet bedt om at angive, hvor ofte de anvender følgende type læremidler
Læremidler, de selv sammensætter
Det læremiddel, flest lærere angiver at benytte enten ofte eller altid, er en historieportal (61,7
pct.), mens det læremiddel, flest lærere aldrig eller sjældent anvender, er emne-/temabøger
(45,6 pct.9). Omkring halvdelen af lærerne angiver desuden, at de ofte eller altid anvender lære-
midler, de selv sammensætter (53,3 pct.), og nogenlunde det samme gør sig gældende for
grundbøger (49,6 pct.). At flere af de angivne læremidler anvendes af relativt mange lærere ofte
eller altid kan indikere, at lærerne lægger vægt på at kombinere forskellige typer læremidler i
Lærerne er også blevet spurgt specifikt til både deres egen og elevernes brug af it i historieun-
dervisningen. For deres eget vedkommende er lærerne blevet bedt om at angive, hvor ofte de
anvender tre typer it:
PowerPoint, Prezi eller andre præsentationsværktøjer
Filmklip, fx fra YouTube
Wikis, blogs, portaler og andre digitale samarbejdsværktøjer
9 Jf. tabel 18-21, bilag 1
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 14 of 33
Nedenstående figurer viser, at flest lærere ofte eller altid anvender filmklip, fx fra YouTube (44
pct.). Det digitale værktøj flest aldrig eller sjældent anvender er PowerPoint, Prezi eller andre
Figur 15. Læreres egen brug af digitale værktøjer: PowerPoint, Prezi eller andre præsentationsværktøjer
Spørgsmålsformulering: Hvor ofte bruger du selv følgende digitale værktøjer i historieundervisningen: PowerPoint, Prezi eller andre præsentationsværktøjer?
Figur 16. Læreres egen brug af digitale værktøjer: Filmklip, fx fra YouTube
Spørgsmålsformulering: Hvor ofte bruger du selv følgende digitale værktøjer i historieundervisningen: Filmklip, fx fra YouTu-
Figur 17. Læreres egen brug af digitale værktøjer: Wikis, blogs, portaler og andre digitale samarbejds-værktøjer
Spørgsmålsformulering: Hvor ofte bruger du selv følgende digitale værktøjer i historieundervisningen: Wikis, blogs, portaler
og andre digitale samarbejdsværktøjer?
Hvad angår elevernes brug af it er lærerne blevet bedt om at angive, hvor ofte følgende værktø-
jer anvendes i historieundervisningen:
PowerPoint, Prezi eller andre værktøjer til fremlæggelse af deres arbejde
Hjemmesider til præsentation af deres arbejde
Søgning efter oplysninger på nettet
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 15 of 33
Besvarelse af læremidlernes/lærers opgaver digitalt
Digitale værktøjer (fx tidslinjer) til at skabe overblik og sammenhæng i historie
Produktion af digitale historiske fortællinger (billeder, filmklip, lyd og tekst)
Onlineportaler til deling af opgaver/materialer
Som vist i nedenstående figurer angiver flest lærere, at eleverne ofte eller altid søger efter op-
lysninger på nettet som en del af historieundervisningen (46 pct.). Det digitale værktøj flest læ-
rere angiver, at eleverne aldrig eller sjældent bruger er derimod hjemmesider til præsentation af
deres arbejde (65 pct.). Heller ikke PowerPoint, Prezi eller andre værktøjer synes i særligt stort
omfang at blive brugt til fremlæggelse af elevernes arbejde, hvilket enten kan indikere, at ele-
verne sjældent laver præsentationer af deres eget arbejde i historieundervisningen, eller at de
foretager deres præsentationer på anden vis.
Figur 18. Læreres angivelse af elevers brug af digitale værktøjer: Søgning efter oplysninger på nettet
Spørgsmålsformulering: Hvor ofte bruger eleverne følgende digitale værktøjer i forbindelse med historieundervisningen:
Søgning efter oplysninger på nettet?
Figur 19. Læreres angivelse af elevers brug af digitale værktøjer: Hjemmesider til præsentation af deres arbejde
Spørgsmålsformulering: Hvor ofte bruger eleverne følgende digitale værktøjeri forbindelse med historieundervisningen:
Hjemmesider til præsentation af deres arbejde?
Figur 20. Læreres angivelse af elevers brug af digitale værktøjer: PowerPoint, Prezi eller andre værktø-jer til fremlæggelse af deres arbejde
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 16 of 33
Spørgsmålsformulering: Hvor ofte bruger eleverne følgende digitale værktøjeri forbindelse med historieundervisningen:
PowerPoint, Prezi eller andre værktøjer til fremlæggelse af deres arbejde?
Det er undersøgt, om der er/kan være en sammenhæng mellem lærernes anciennitet (antal års
undervisningserfaring) henholdsvis om de har undervisningskompetence i historie, og deres samt
elevernes anvendelse af it i undervisningen10. Ingen af de to karakteristika slår markant ud på
hverken lærernes eller elevernes it-brug. Dog kan der være en svag og ikke entydig sammen-
hæng mellem anciennitet og it-brug, så lærere med få års undervisningserfaring hyppigere end
lærere med mange års undervisningserfaring anvender it i relation til historieundervisningen. Det
er forventeligt, at aldersmæssigt yngre lærere i højere grad end ældre lærere anvender it i un-
dervisningen, og da man må forvente en sammenhæng mellem alder og antal års undervisnings-
erfaring, er det ikke overraskende, at der tegner sig en mulig sammenhæng mellem undervis-
4.1.4 Kompetenceudvikling og opkvalificering i historiefaget: Begrænset, men efterspurgt blandt lærerne
I spørgeskemaet er lærerne blevet spurgt om, hvornår de sidst har deltaget i opkvalificering in-
den for historiefaget. Opkvalificering er defineret bredt og dækker over såvel efteruddannelse
som kurser og workshops. Figur 21 viser, at cirka halvdelen af lærerne aldrig har modtaget op-
kvalificering inden for historiefaget (49 pct.). En fjerdedel har dog modtaget opkvalificering inden
for de sidste 3 år (25 pct.). Dette kan indikere, at opkvalificering i historiefaget generelt er og har
været en mangelvare i grundskolen, men at aktuelle indsatser, herunder det nationale mål om
fuld kompetencedækning i alle folkeskolens fag inden 2020, måske medvirker til, at historielæ-
rerne i stigende grad tilbydes efteruddannelse og kurser af forskellig karakter. Videncentrets
tidligere undersøgelse af årsager til lav kompetencedækning i historiefaget kan dog ikke bekræf-
te, at kompetenceudviklingsindsatsen inden for historiefaget endnu er et fokus i kommunerne.
Undersøgelsen viser snarere, at kompetencedækning i historie, og i den sammenhæng kompe-
tenceudvikling af historielærere, først kommer på kommunernes dagsorden om 2-3 år.
Figur 21. Læreres seneste deltagelse i opkvalificering/efteruddannelse/kurser/workshops inden for historiefaget
Spørgsmålsformulering: Hvornår har du sidst deltaget i opkvalificering/efteruddannelse/kurser/workshops inden for historie-
Lærerne er desuden blevet spurgt, om de har interesse i opkvalificering. Cirka 80 pct. svarer på
bekræftende vis, at de gerne vil have faglig og/eller didaktisk opkvalificering inden for historiefa-
10 Jf. figur 23-42, bilag 1
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 17 of 33
get11. Disse lærere er endvidere blevet bedt om at beskrive, hvilken type opkvalificering de kunne
tænke sig. Blandt lærernes kommentarer går følgende forslag igen:
Undervisning i udskolingen, herunder nye eksamensform
Samarbejde og videndeling med aktører uden for skolen samt andre historielærere
Brug af digitale læremidler samt inspiration til brug af andre/nye hjælpemidler generelt
Opnåelse af formel undervisningskompetence
4.1.5 Opsummering: Lærernes opfattelser af historiefaget og dets læremidler
De foregående afsnit har belyst historielærernes opfattelser af historiefaget og dets læremidler. I
det følgende opsummeres og konkluderes kort på resultaterne af undersøgelsens første del.
Undersøgelsen har belyst lærernes opfattelser af, hvad historiefaget skal indeholde og hvilke
kompetencer eleverne skal udvikle i relation til historieundervisningen. Lærerne finder generelt,
at historieundervisningen skal rumme mange forskellige indholdspunkter og både 1. ordens og 2.
ordens viden. Det vigtigste indholdspunkt er dog, at eleverne får viden om den historiske bag-
grund for konflikter og udfordringer i nutiden. Ligeledes er den vigtigste kompetence, eleverne
skal have med fra historieundervisningen i grundskolen, at de forstår, hvordan historie bliver til
og bruges i nutiden. Lærerne har altså fokus på, at historiefaget skal give eleverne historisk vi-
den og forståelse, som kvalificerer deres forståelse af nutiden, men generelt mener lærerne, at
historiefaget skal rumme mange ting. Én tolkning af dette er, at lærerne har høje forventninger
til historiefaget, mens en anden og mere kritisk tolkning påpeger mangel på præcision i forvent-
Om tilrettelæggelse af undervisningen og valg af undervisningsforløb viser undersøgelsen, at der
hersker forskellige tilgange blandt lærerne til begge dele. Nogle lærere finder, at kronologi i hi-
storieundervisningen er det bedste princip for undervisningstilrettelæggelse, mens andre mener,
at undervisningen bedst tilrettelægges med udgangspunkt i elevernes hverdag. Lærernes tilgang
til valg af undervisningsforløb er ligeledes forskellig. Mange lærere anvender en grundbogs eller
en historieportals forløb, mens mange også selv sammensætter deres undervisningsforløb med
udgangspunkt i input fra deres dagligdag og omverden. Det bemærkes endvidere, at forenklede
Fælles Mål og historiekanonen bruges af en del af lærerne som grundlag for udarbejdelse af un-
Hvad angår læremidler viser undersøgelsen, at historieportaler og herefter historiesystemer er
det læremiddel flest lærere hyppigst anvender i historieundervisningen. Der tegner sig desuden
et billede af, at lærerne i vidt omfang anvender flere læremidler i undervisningen. De digitale
læremidler og værktøjer synes at have vundet indpas blandt lærerne, mens det ser ud til, at ele-
verne bruger it-værktøjer i lidt mindre omfang end lærerne. Udover historieportaler bruger læ-
rerne blandt andet film fra nettet, ligesom eleverne ofte bruger nettet til at søge oplysninger som
en del af historieundervisningen.
Lærerne giver udtryk for, at de mangler opkvalificering – faglig og/eller didaktisk – i historie.
Størstedelen har aldrig modtaget nogen former for opkvalificering i faget, selvom de har et ønske
derom. Hvis lærerne selv kunne vælge, hvad eventuel opkvalificering skulle handle om, står nog-
le af grundskolens og historiefagets centrale tematikker såsom læringsmålstyret undervisning,
kompetencedækning, kildearbejde og digital undervisning højt på listen.
11 Jf. tabel 37, bilag 1
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 18 of 33
4.2 Undersøgelse af historielæreres opfattelser af de forenklede Fælles Mål
Hvordan opfatter historielærerne de ændringer forenklede Fælles Mål medfører for historieunder-
visningen? Hvor mange lærere anvender på nuværende tidspunkt læringsmålstyret undervisning,
og i hvilket omfang og med udgangspunkt i hvilke modeller eller principper? Hvilken opfattelse
har lærerne af målene i forenklede Fælles Mål? Og føler lærerne, at de kan leve op til de krav,
målene stiller? De følgende afsnit vil besvare disse spørgsmål.
I spørgeskemaet er alle lærere blevet stillet spørgsmål om ændringer i historiefaget som følge af
introduktionen af forenklede Fælles Mål. De er også blevet spurgt, om de arbejder med lærings-
målstyret undervisning. De lærere, som har svaret bekræftende på, at de arbejder helt eller del-
vist med læringsmålstyret undervisning, er derefter blevet stillet en række spørgsmål om, hvor-
dan dette arbejde udfolder sig.
4.2.1 Ændringer i historieundervisningen: Mange uafklarede opfattelser
For at undersøge læreres opfattelser af ændringer i historiefaget som følge af forenklede Fælles
Mål, er lærerne blevet bedt om at vurdere en række udsagn omhandlende målene og at sam-
menligne forenklede Fælles Mål med Fælles Mål 2009:
Forenklede Fælles Mål er mere brugbare for mig i min tilrettelæggelse af historieundervisningen
end Fælles Mål 2009
Historiefaget er indholdsmæssigt forandret med forenklede Fælles Mål sammenlignet med Fælles
Forenklede Fælles Mål giver mig som lærer mere frihed til at vælge indholdet af undervisningen
end Fælles Mål 2009
Jeg synes der er god sammenhæng mellem fagets tre kompetenceområder: ’Overblik og sam-
menhæng’, ’Kildearbejde’ og ’Historiebrug’
Jeg synes, forenklede Fælles Måls færdigheds- og vidensmål er tiltrækkeligt klart formuleret
Færdigheds- og vidensmålene i forenklede Fælles Mål gør det lettere for mig at vælge indhold og
aktiviteter i undervisningen, som passer til elevernes forudsætninger
I forbindelse med forenklede Fælles Mål er det en fordel, at historiekanonens punkter ikke læn-
gere skal indgå i historieundervisningen i kronologisk rækkefølge og på bestemte klassetrin
Kravet om/muligheden for kildearbejde i forenklede Fælles Mål er passende
Kravet om/muligheden for fortælling, oplevelse og indlevelse i forenklede Fælles Mål er passende
De første udsagn sammenligner forenklede Fælles Mål med Fælles Mål 2009. Figur 22 viser, at
over en fjerdel af lærerne mener, at forenklede Fælles Mål har forandret indholdet af historiefa-
get. Kun en lille andel af lærerne mener ikke, at dette er tilfældet. Over halvdelen af lærerne er
uafklarede i deres holdning til spørgsmålet: 43 pct. svarer hverken/eller, mens 22 pct. ikke øn-
sker at tage stilling. De mange uafklarede opfattelser eller holdninger kan være et udtryk for, at
mange lærere først er begyndt at arbejde med forenklede Fælles Mål i skoleåret 2015/2016. Men
da forenklede Fælles Mål har været tilgængelige siden maj 2014 og lærerne har haft mulighed for
at deltage i forskellige kurser, workshops m.v., kan det også tages som udtryk for, at læreplanen
har begrænset betydning i lærerens tilrettelæggelse af undervisningen. Den store andel uafklare-
de opfattelser gør sig generelt gældende for lærernes besvarelser af undersøgelsens anden del.
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 19 of 33
Når lærerne vurderer forenklede Fælles Måls påvirkning af deres tilrettelæggelse af undervisnin-
gen sammenlignet med Fælles Mål 2009, er billedet overvejende positivt. Figur 23 viser, at i alt 37 pct. af lærerne finder forenklede Fælles Mål mere brugbare i deres til-
rettelæggelse af undervisningen end Fælles Mål 2009. Kun i alt 11 pct. er uenige eller helt uenige
i udsagnet. Også her indtager en stor andel af lærerne dog en uklar position og afholder sig en-
ten fra at svare eller svarer hverken/eller. Det lidt uklare billede går igen i fordelingen af lærer-
nes svar på spørgsmålet om forenklede Fælles Måls påvirkning på deres frihed til at vælge ind-
holdet af undervisningen. Figur 24 viser, at cirka en fjerdel af enige eller helt enige i, at der er
større frihedsgrader i forenklede Fælles Mål end i Fælles Mål 2009, mens kun 14 pct. er uenige
eller helt uenige i dette.
Figur 22. Læreres oplevelser af ændringer i historiefaget: Historiefaget er indholdsmæssigt forandret med forenklede Fælles Mål sammenlignet med Fælles Mål 2009
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnene: Historiefaget er indholdsmæssigt forandret
med forenklede Fælles Mål sammenlignet med Fælles Mål 2009
Figur 23. Læreres oplevelser af ændringer i historiefaget: Forenklede Fælles Mål er mere brugbare for mig i min tilrettelæggelse af historieundervisningen end Fælles Mål 2009
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnene: Forenklede Fælles Mål er mere brugbare for
mig i min tilrettelæggelse af historieundervisningen end Fælles Mål 2009
Figur 24. Læreres oplevelser af ændringer i historiefaget: Forenklede Fælles Mål giver mig som lærer mere frihed til at vælge indholdet af undervisningen end Fælles Mål 2009
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 20 of 33
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnene: Forenklede Fælles Mål giver mig som lærer mere frihed til at vælge indholdet af undervisningen end Fælles Mål 2009
Hvad angår færdigheds- og vidensmålene i forenklede Fælles Mål er lærernes holdninger ikke helt
entydige. Af Figur 25 fremgår det, at 40 pct. er enige eller helt enige i, at målene er tilstrækkeligt
klart formuleret, mens 16 pct. er uenige eller helt uenige i dette. I alt 44 pct. er uafklarede. Lige-
ledes viser Figur 26, at cirka en fjerdel af lærerne mener, at færdigheds- og vidensmålene er en
hjælp for dem, når de skal vælge indhold og aktiviteter i undervisningen, som passer til elever-
nes forudsætninger, mens 16 pct. er uenige eller helt uenige i udsagnet og næsten halvdelen er
uafklarede. I forhold til spørgsmålene om videns- og færdighedsmålene er det dog værd at be-
mærke, at der er flere lærere, som stiller sig positivt end negativt over for målene.
Figur 25. Læreres oplevelser af ændringer i historiefaget: Jeg synes, forenklede Fælles Måls færdigheds- og vidensmål er tiltrækkeligt klart formuleret
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnene: Jeg synes, forenklede Fælles Måls færdig-
heds- og vidensmål er tiltrækkeligt klart formuleret
Figur 26. Læreres oplevelser af ændringer i historiefaget: Færdigheds- og vidensmålene i forenklede Fælles Mål gør det lettere for mig at vælge indhold og aktiviteter i undervisningen, som passer til elever-nes forudsætninger
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 21 of 33
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnene: Færdigheds- og vidensmålene i forenklede Fælles Mål gør det lettere for mig at vælge indhold og aktiviteter i undervisningen, som passer til elevernes forudsætninger
Lærerne er endvidere blevet bedt om at vurdere sammenhængen mellem de tre kompetenceom-
råder, som er formuleret for historiefaget i forenklede Fælles Mål. Figur 27 viser et overvejende
positivt billede af lærernes holdninger til sammenhængsspørgsmålet. Over halvdelen (54 pct.) af
lærerne er enten enige eller helt enige i, at der er god sammenhæng mellem kompetenceområ-
derne, mens kun få (6 pct.) er uenige eller helt uenige i udsagnet.
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 22 of 33
Figur 27. Læreres oplevelser af ændringer i historiefaget: Jeg synes, der er god sammenhæng mellem fagets tre kompetenceområder: ’Overblik og sammenhæng’, ’Kildearbejde’ og ’Historiebrug’
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnene: Jeg synes, der er god sammenhæng mellem
fagets tre kompetenceområder: ’Overblik og sammenhæng’, ’Kildearbejde’ og ’Historiebrug’
I forhold til udsagnene om henholdsvis de ændrede regler for brug af historiekanonen og krav
om/muligheder for henholdsvis kildearbejde og fortælling, oplevelse og indlevelse, er flere lærere
generelt enige end uenige. Af Figur 28 fremgår det, at i alt 42 pct. af lærerne synes, det er en
fordel, at historiekanonens punkter ikke længere skal indgå kronologisk i historieundervisningen.
Lærerne har frihed til at vælge, om dette skal være et princip for tilrettelæggelse af netop deres
undervisning. Undersøgelsens første del viser, at mange stadig mener, at historiekanonens kro-
nologi er et godt udgangspunkt for deres tilrettelæggelse af undervisningen, mens nærværende
pointe tyder på, at det opfattes positivt, at man selv kan vælge kronologien til og fra.
Figur 29 viser videre, at lærerne er overvejende tilfredse med kravene om kildearbejde formule-
ret i forenklede Fælles Mål. I alt 46 pct. er enten enige eller helt enige heri. Hvad angår fortæl-
ling, oplevelse og indlevelse er i alt 43 pct. af lærerne enige eller helt enige i, at kravene er pas-
sende, jf. Figur 30.
Figur 28. Læreres oplevelser af ændringer i historiefaget: I forbindelse med forenklede Fælles Mål er det en fordel, at historiekanonens punkter ikke længere skal indgå i historieundervisningen i kronologisk rækkefølge og på bestemte klassetrin
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnet: I forbindelse med forenklede Fælles Mål er det
en fordel, at historiekanonens punkter ikke længere skal indgå i historieundervisningen i kronologisk rækkefølge og på be-
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 23 of 33
Figur 29. Læreres oplevelser af ændringer i historiefaget: Kravet om/muligheden for kildearbejde i for-enklede Fælles Mål er passende
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnet: Kravet om/muligheden for kildearbejde i forenklede Fælles Mål er passende
Figur 30. Læreres oplevelser af ændringer i historiefaget: Kravet om/muligheden for fortælling, oplevel-se og indlevelse i forenklede Fælles Mål er passende
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnet: Kravet om/muligheden for fortælling, oplevel-
se og indlevelse i forenklede Fælles Mål er passende
4.2.2 Læringsmålstyret undervisning: Lærerne arbejder med læringsmålstyring på forskellig vis
Efter at have tilkendegivet, hvordan de oplever ændringerne i historiefaget som følge af introduk-
tionen af forenklede Fælles Mål, er lærerne blevet bedt om at angive, hvorvidt de arbejder med
læringsmålstyret undervisning. Figur 31 viser, at dette gør sig gældende for langt størstedelen af
lærerne (85 pct.). Figuren viser dog også, at størstedelen af lærerne, som arbejder med læ-
ringsmålstyret undervisning, kun gør det delvist.
Figur 31. Læreres tilkendegivelser af, hvorvidt de arbejder med læringsmålstyret undervisning
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 24 of 33
N=298 Spørgsmålsformulering: Arbejder du med læringsmålstyret undervisning (Valg af læringsmål, valg af undervisningsaktivite-
ter, tegn på læring og evaluering hænger tæt sammen i alle faser af undervisningen. Kilde: EMU.dk)
De lærere, som har svaret ’delvist’, er blevet bedt om at uddybe, hvad der ligger i dette svar.
Hyppige forklaringer på, hvorfor læringsmålstyring ikke altid er en realitet, er manglende tid, at
det ikke altid er meningsfuldt at arbejde med mål i den konkrete sammenhæng og at der ikke
arbejdes med alle de fire elementer i den formelle definition af læringsmålstyret undervisning (jf.
spørgsmålsformulering). I forhold til sidstnævnte er lærerne desuden blevet spurgt, hvor ofte de
bruger den didaktiske relationsmodel som UVM anvender i beskrivelsen og operationaliseringen
af læringsmålstyret undervisning12, herunder arbejdet med forenklede Fælles Mål. Figuren neden-
for viser, at cirka en tredjedel af lærerne aldrig anvender modellen og at yderligere næsten en
tredjedel kun sjældent anvender den. Kun i alt 16 pct. af de lærere, der arbejder med lærings-
målstyret undervisning, arbejder ofte eller altid med den didaktiske relationsmodel. Læringsmåls-
tyret undervisning er således for de fleste af historielærerne ikke afhængig af modellen, men kan
tage andre former. Blandt kommentarerne til spørgsmålet om den didaktiske relationsmodel an-
giver flere lærere da også, at de arbejder med elementerne uden selv at have den opfattelse, at
de arbejder ud fra modellen.
Figur 32: Læreres brug af Undervisningsministeriets didaktiske relationsmodel til tilrettelæggelse af historieundervisningen
N=253 Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor ofte du bruger relationsmodellen i din tilrettelæggelse af historieun-
Lærerne er endvidere blevet spurgt, om de arbejder med Tegn på læring, der ligeledes er be-
skrevet i UVM’s vejledningsmateriale om læringsmålstyret undervisning13.
12 Vejledning – Læringsmålstyret undervisning i folkeskolen:
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 25 of 33
Figur 33 viser, at cirka en tredjedel af lærerne systematisk arbejder med Tegn på læring i histo-
rieundervisningen, mens en lidt større andel, i alt 46 pct. mener, at elementerne i Tegn på læring
er en hjælp til at differentiere undervisningen. Ligesom for den didaktiske relationsmodel angiver
flere lærere i kommentarfeltet til spørgsmålet om Tegn på læring, at de anvender principperne i
fra denne, uden dog at anskue det som et konkret koncept.
Figur 33. Læreres tilkendegivelser af brug af Tegn på Læring: Jeg arbejder systematisk med Tegn på læring i min historieundervisning
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i følgende udsagn: Jeg arbejder systematisk med Tegn på
læring i min historieundervisning
Figur 34. Læreres tilkendegivelser af brug af Tegn på Læring: Brug af Tegn på læring er en hjælp til at differentiere undervisningen
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 26 of 33
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i følgende udsagn: Brug af Tegn på læring er en hjælp til
4.2.3 Færdigheds- og vidensmål: Nemme at omsætte til konkrete læringsmål, som styrker elevernes læring
Et grundlæggende element i forenklede Fælles Mål er de opstillede kompetencemål, herunder
inddelingen i færdigheds- og vidensmål. Undersøgelsen har afdækket historielærernes opfattelser
af færdigheds- og vidensmålene, samt hvordan de omsætter målene til konkrete læringsmål.
For at få et billede af opfattelserne af færdigheds- og vidensmålene er lærerne blevet bedt om at
vurdere en række udsagn om målene:
Jeg har nemt ved at omsætte færdigheds- og vidensmål til konkrete læringsmål
Læringsmålene, jeg opstiller med udgangspunkt i færdigheds- og vidensmålene, er forståelige
Jeg oplever, at præcise læringsmål motiverer eleverne i deres arbejde med historie og styrker
deres udbytte af faget
Figur 35 og Figur 36 viser, at lærerne overvejende er enige i, at færdigheds- og vidensmålene
nemt omsættes til konkrete læringsmål, der, som også tidligere beskrevet, opfattes af lærerne
som værende forståelige for eleverne. Dog bemærkes det, at en betydelig andel af lærerne er
hverken enige eller uenige i de to udsagn, hvilket igen kan være et udtryk for, at arbejdet med
forenklede Fælles Mål endnu er nyt for en del af lærerne, ligesom det kan være vanskeligt for
lærerne at sige noget generelt om alle færdigheds- og vidensmål eller om elevernes forståelse i
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 27 of 33
Figur 37 viser, at knap halvdelen af lærerne er enige eller helt enige i, at præcise læringsmål
giver eleverne motivation og derigennem styrker deres udbytte af historieundervisningen. En stor
del af lærerne må derfor formodes at være motiverede for at arbejde med at omsætte færdig-
heds- og vidensmålene til så konkrete læringsmål som muligt.
Figur 35. Læreres oplevelse af færdigheds- og vidensmål i forenklede Fælles Mål: Jeg har nemt ved at omsætte færdigheds- og vidensmål til konkrete læringsmål
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i følgende udsagn: Jeg har nemt ved at omsætte færdig-
heds- og vidensmål til konkrete læringsmål
Figur 36. Læreres oplevelse af færdigheds- og vidensmål i forenklede Fælles Mål: Læringsmålene, jeg opstiller med udgangspunkt i færdigheds- og vidensmålene, er forståelige for eleverne
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i følgende udsagn: Læringsmålene, jeg opstiller med
udgangspunkt i færdigheds- og vidensmålene, er forståelige for eleverne
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 28 of 33
Figur 37. Læreres oplevelse af færdigheds- og vidensmål i forenklede Fælles Mål: Jeg oplever, at præcise læringsmål motiverer eleverne i deres arbejde med historie og styrker deres udbytte af faget
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i følgende udsagn: Jeg oplever, at præcise læringsmål
motiverer eleverne i deres arbejde med historie og styrker deres udbytte af faget
Lærerne er blevet spurgt om deres anvendelse af forskellige tilgange til omsætning af videns- og
færdighedsmålene til konkrete læringsmål. De tre tilgange opstiller henholdsvis færdigheds- og
vidensmålene, undervisningens indhold og læremidlerne som afgørende for forberedelse af un-
dervisningen, herunder formulering af mål og valg af aktiviteter i undervisningen. Af de neden-
stående figurer fremgår det, at tilgangen, hvor emne eller tema for undervisningen udvælges
først, dernæst færdigheds- og vidensmål som til sidst omsættes til læringsmål, er den hyppigst
anvendte blandt lærerne. I alt 59 pct. af lærerne angiver ved at erklære sig enige eller helt enige
i udsagnet, at det er denne tilgang, de anvender i deres læringsmålstyrede undervisning. Om-
vendt er tilgangen, hvor der tages udgangspunkt i færdigheds- og vidensmål den tilgang flest
lærere, i alt 39 pct., er uenige eller helt uenige i, at de anvender.
Figur 38. Læreres arbejde med at omsætte forenklede Fælles Mål til læringsmål: Jeg vælger først indhol-det (emne/tema) til undervisningen, herefter vælger jeg færdigheds- og vidensmål og omsætter dem til læringsmål
N=253 Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnene: Jeg vælger først indholdet (emne/tema) til
undervisningen, herefter vælger jeg færdigheds- og vidensmål og omsætter dem til læringsmål
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 29 of 33
Figur 39. Læreres arbejde med at omsætte forenklede Fælles Mål til læringsmål: Jeg vælger først nogle færdigheds- og vidensmål og omsætter dem til læringsmål, herefter vælger jeg indhold (emne/tema), læremidler og aktiviteter til undervisningen
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnene: Jeg vælger først nogle færdigheds- og vi-
densmål og omsætter dem til læringsmål, herefter vælger jeg indhold (emne/tema), læremidler og aktiviteter til undervis-
Figur 40. Læreres arbejde med at omsætte forenklede Fælles Mål til læringsmål: De læremidler, vi har på skolen, har afgørende betydning for det indhold (emne/tema), jeg underviser i. Efter jeg har valgt, hvad der skal undervises i, vælger jeg færdigheds- og vidensmål og omsætter dem til læringsmål
Spørgsmålsformulering: Angiv ved at sætte kryds, hvor enig du er i udsagnene: De læremidler, vi har på skolen, har afgø-
rende betydning for det indhold (emne/tema), jeg underviser i. Efter jeg har valgt, hvad der skal undervises i, vælger jeg færdigheds- og vidensmål og omsætter dem til læringsmål
4.2.4 Opkvalificering i forenklede Fælles Mål: Lærerne føler ikke de kan leve op til kravene
Alle lærerne i undersøgelsen er blevet spurgt, om de har deltaget i kurser, workshops eller lig-
nende omhandlende forenklede Fælles Mål i historiefaget. Kun 13 pct. svarer ja til dette14. 42 pct.
af lærerne har derimod deltaget i kurser, workshops eller lignende om forenklede Fælles Mål ge-
nerelt eller i andre fag15. Kun få lærere har altså i en kompetenceudviklingssammenhæng be-
skæftiget sig specifikt med, hvordan man kan arbejde med forenklede Fælles Mål i historiefaget.
Lærerne er også blevet spurgt, om de selv føler, de har behov for opkvalificering eller yderligere
opkvalificering, for at kunne leve op til de krav forenklede Fælles Mål stiller til historieundervis-
ningen. Næsten to tredjedele svarer ja til dette, hvilket vidner om, at mange lærere vurderer, at
deres egne muligheder for at gennemføre en undervisning, der afspejler kravene i de forenklede
Fælles Mål i historie, ikke er gode nok.
14 Jf. figur 10, bilag 1 15 Jf. figur 11, bilag 1
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 30 of 33
Figur 41. Læreres tilkendegivelser af deres behov for yderligere opkvalificering for at kunne leve op til de krav, der med forenklede Fælles Mål stilles til historieundervisningen
Spørgsmålsformulering: Føler du, at du har behov for (yderligere) opkvalificering for at kunne leve op til de krav, der med
forenklede Fælles Mål stilles til historieundervisningen? Sæt kryds.
4.2.5 Opsummering: Lærernes opfattelser af forenklede Fælles Mål i historiefaget
Dette afsnit har beskrevet resultaterne af undersøgelsens anden del omhandlende lærernes op-
fattelser af forenklede Fælles Mål i historiefaget. Følgende er en kort opsummering og konklusion
på undersøgelsens anden del.
Undersøgelsen viser, at det er vanskeligt at komme med et samlet billede af lærernes oplevelser
af ændringer i historiefaget som følge af introduktionen af forenklede Fælles Mål. Dette kan skyl-
des, at lærerne på tidspunktet for undersøgelsen ikke nødvendigvis har implementeret forenklede
Fælles Mål i deres undervisning, idet læreplanen først har været obligatorisk fra og med skoleåret
2015-2016. Det kan dog også være et udtryk for, at læreplanen har begrænset betydning i lære-
rens tilrettelæggelse af undervisningen, hvilket der kan være flere årsager til, som ikke behand-
les i nærværende undersøgelse.
Det kan imidlertid fremhæves på tværs af de prøvede udsagn om ændringer i historiefaget, at
der er flere lærere, som tilkendegiver relativt positiv opfattelser af forenklede Fælles Mål, end der
er lærere, der tilkendegiver negative opfattelser. De positivt opfattede ændringer angår eksem-
pelvis brugbarheden af forenklede Fælles Mål samt større frihedsgrader i forhold til lærernes valg
af undervisningens indhold, når forenklede Fælles Mål sammenlignes med Fælles Mål 2009. Lige-
ledes er der en tendens til, at lærerne finder videns- og færdighedsmålene klart formuleret og
anvendelige i forhold til at tilrettelægge undervisningen, så den imødekommer elevernes forud-
sætninger og dermed støtter op om deres læring. Lærerne finder endvidere, at der er god sam-
menhæng mellem kompetenceområderne i forenklede Fælles Mål.
De fleste lærere i undersøgelsen arbejder med læringsmålstyret undervisning i historiefaget. Dog
angiver mange, at de kun gør dette delvist, hvilket blandt andet skyldes manglende tid, at det
ikke nødvendigvis er meningsfuldt at arbejde med mål i alle undervisningssammenhæng eller at
ikke alle fire elementer i den formelle definition af læringsmålstyret undervisning16 indgår som
fokusområder i deres konkrete undervisning, men at to eller tre punkter kan være centrale.
Flertallet af lærerne i undersøgelsen anvender kun i begrænset omfang UVM’s didaktiske relati-
onsmodel, men tilslutter sig modellens overordnede sigte og de elementer, den indeholder. På
samme vis anvender flere elementer fra Tegn på læring uden nødvendigvis at betragte Tegn på
læring som et samlet koncept eller redskab i relation deres undervisning.
Mange lærere i undersøgelsen er af den opfattelse, at præcise læringsmål motiverer eleverne og
styrker deres udbytte af historieundervisningen. Generelt opfatter lærerne videns- og færdig-
hedsmålene i forenklede Fælles Mål som nemme at omsætte til disse præcise læringsmål og
dermed som et positivt afsæt for styrket motivation og læring hos eleverne. Lærernes kommen-
tarer i åbne svarfelter i spørgeskemaer vidner dog om, at lærerne befinder sig i en proces angå-
ende læringsmålstyret undervisning generelt og forenklede Fælles Mål konkret. Undersøgelsen
kan ikke sige noget om, hvorvidt denne proces vil ændre lærernes opfattelser af brugen af for-
16 Valg af læringsmål, valg af undervisningsaktiviteter, tegn på læring og evaluering
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 31 of 33
En af forudsætningerne for, at lærerne kan arbejde med læringsmålstyret undervisning og for-
enklede Fælles Mål er, at de føler, de besidder de nødvendige faglige og didaktiske kompetencer.
Mange oplever sig dog ikke tilstrækkeligt klædt på til at leve op til kravene i forenklede Fælles
Mål og efterspørger opkvalificering.
Formålet med undersøgelsen har været at dokumentere et samlet og bredt billede af, hvordan
historielærere i grundskolerne forstår historie som fag i skolen, herunder de læremidler, der an-
vendes i faget. Derudover har undersøgelsen skullet afdække lærernes forståelse og brug af for-
enklede Fælles Mål i historiefaget, herunder både i planlægning, gennemførelse og evaluering af
historieundervisningen, samt lærernes opfattelser af, hvorvidt forenklede Fælles Mål bidrager til
at øge elevers udbytte af historieundervisningen.
Undersøgelsens første del har vist, at historielærerne tilsyneladende har høje forventninger til
faget. Historiefaget skal rumme både 1. ordens og 2. ordens viden og afdække mange indholds-
punkter, ligesom eleverne skal opnå en lang række kompetencer. Dette kan dog også tolkes kri-
tisk som et udtryk for mangel på præcision i lærernes forventninger til faget.
For både indhold og elevkompetencer viser undersøgelsen, at lærerne har fokus på, at historiefa-
get skal være relevant i forhold til nutiden. Faget skal give eleverne viden om den historiske bag-
grund, der er eller kan være for nutidens konflikter, og eleverne skal opnå forståelse af historiens
generelle påvirkning af nutiden. Mindre vigtigt er det for lærerne, at eleverne møder fascinerende
fortællinger fra fortiden, eller at de tillærer sig centrale historiske årstal.
For at imødekomme både formelle og egne forventninger til faget lægger historielærerne vægt på
at tilrettelægge undervisningen med udgangspunkt i elevernes dagligdag. Kendte emner, aktuelle
problemstillinger og begivenheder danner således i mange tilfælde afsæt for lærernes tilrette-
læggelse af historieundervisningen. Dog er en del lærere af den opfattelse, at den kronologiske
tilgang til tilrettelæggelse giver eleverne de bedste forudsætninger i faget og mange mener i den
sammenhæng, at historiekanonen er et godt afsæt for at arbejde kronologisk. Samlet viser un-
dersøgelsen altså, at tilgange til tilrettelæggelse af historieundervisningen varierer blandt lærer-
ne, og det bemærkes i den sammenhæng, at historiekanonen ikke (længere) opfattes som sty-
rende for undervisningens tilrettelæggelse, men stadig i vidt omfang anvendes af lærerne.
Ligeledes varierer det, hvordan lærerne vælger deres undervisningsforløb og hvilke læremidler,
de inddrager i historieundervisningen. Mange lærere tager udgangspunkt i en grundbog eller en
historieportal, når de vælger undervisningsforløb. Der er ligeledes mange, som enten supplerer
dette med inputs fra deres hverdag eller omvendt lader aktuelle problemstillinger være styrende
for hele undervisningsforløbet. Nogle lærere anfører desuden, at forenklede Fælles Mål udgør
deres afsæt for valg af undervisningsforløb. Undersøgelsen vidner altså om, at lærerne opfatter
historiefaget som et fag med flere muligheder for sammensætning af undervisningsforløb.
Der hersker ligeledes opfattelser blandt lærerne af historiefaget som et fag, hvori flere forskellige
læremidler – analoge som digitale – har relevans. Det vidner undersøgelsens fokus på lærernes
anvendelse af forskellige læremidler om. Lærerne anvender oftest en historieportal og inddrager
endvidere film og medieklip fra nettet i relativt stor udstrækning. Ligeledes er det generelle bille-
de, at eleverne ofte bruger internettet til at søge oplysninger i relation til historieundervisningen.
Historieundervisningen præges altså af forskellige, dynamiske læremidler (historieportaler og
netbaserede løsninger generelt), hvilket kan støtte op om lærernes ønske og forventning om at
gøre historiefagets form og indhold aktuelt.
Undersøgelse af historielæreres opfattelser af historiefaget og dets læremidler samt forenklede Fælles Mål
Page 32 of 33
Undersøgelsens anden del har sat fokus på lærernes brug og opfattelser af forenklede Fælles
Mål i historiefaget, samt hvordan målene understøtter elevernes udbytte af undervisningen.
Næsten 90 pct. af lærerne arbejder enten helt eller delvist med læringsmålstyret undervisning i
historiefaget. Lærerne bruger dog ikke i særlig stort omfang UVMs didaktiske relationsmodel eller
Tegn på læring til at understøtte den læringsmålstyrede undervisning. Flere beskriver imidlertid,
at elementer i begge tilgange anvendes og således indgår i historieundervisningen.
Af undersøgelsen fremgår et blandet og til dels uafklaret billede af lærernes brug og opfattelser
af forenklede Fælles Mål. Dette kan være et tegn på, at lærerne kan have haft vanskeligt ved at
tage stilling til undersøgelsens spørgsmål og udsagn, men det kan også være tegn på, at lære-
planen har begrænset betydning i lærerens tilrettelæggelse af undervisningen. Afklaring af dette
vil kræve yderligere undersøgelse af lærernes opfattelser og brug af forenklede Fælles Mål. Un-
dersøgelsen viser dog, at ændringerne i historiefaget som følge af forenklede Fælles Mål i højere
grad opfattes positive end negative. Blandt andet oplever flere lærere, at forenklede Fælles Mål
har givet dem mere frihed til at tilrettelægge undervisningen, når målene sammenlignes med
Forenklede Fælles Mål består af overordnede kompetencemål, herunder en række videns- og
færdighedsmål, som skal omsættes til konkrete læringsmål for eleverne. En stor del af historie-
lærerne er af den opfattelse, at konkret formulerede læringsmål understøtter elevernes læring og
en relativt stor andel oplever ligeledes, at videns- og færdighedsmålene i forenklede Fælles Mål
er nemme at omsætte til konkrete læringsmål. Et flertal af lærerne vælger først et emne eller et
tema for undervisningen og derefter relevante videns- og færdighedsmål.
Både undersøgelsens første og anden del har belyst omfanget af opkvalificering og efteruddan-
nelse i relation til historiefaget. Kun halvdelen af lærerne har på et tidspunkt modtaget opkvalifi-
cering inden for historiefaget. 13 pct. har deltaget i kurser, workshops eller lignende om forenk-
lede Fælles Mål i historie, mens flere, 42 pct., har fået opkvalificering med fokus på forenklede
Fælles Mål generelt eller i andre fag. Lærerne giver udtryk for, at de både har ønske om og be-
hov for såvel faglig som didaktisk opkvalificering. Mange lærere mener eksempelvis, at de har
brug for opkvalificering for overhovedet at kunne leve op til de krav, der med forenklede Fælles
Mål stilles til historieundervisningen.
Undersøgelsens to dele giver anledning til en beskrivelse af historie som et fag med mange og
forskelligartede forventninger til fagets indhold, elevernes udbytte af faget samt de krav og mu-
ligheder, der gør sig gældende i faget som følge af blandt andet forenklede Fælles Mål. Dette kan
være udtryk for høje ambitioner og forventninger blandt lærerne, men kan også betyde, at læ-
rerne er uafklarede omkring fagets indhold og formål.
Lærerne oplever, at de har frihed til at arbejde med form, indhold og læremidler inden for histo-
riefagets rammer. Der er desuden åbenhed at spore i forhold til nye inputs til historieundervis-
ningen i form af alt fra digitale læremidler til øget fokus på læringsmålstyret undervisning. Dog
har historielærerne brug for at blive klædt på til de opgaver, der ligger i historiefaget nu og i
fremtiden. Behovet og motivationen for faglig og didaktisk opkvalificering gør sig gældende i
forhold til faget generelt og specifikt i forhold til arbejdet med forenklede Fælles Mål.
AB 18 - Bygherreforeningen · PDF file AB 18 FORENKLET Aftaletekst: Forenklede almindelige betingelser for arbejder og leverancer i bygge- og anlægsvirksomhed (kapitel J1). ABR 18
Forside - Det Digitale Projektbibliotek, Aalborg Universitet · Web view 3.2.3 Kvalitative interviews For at komme nærmere de udfaldstruede lediges oplevelser og opfattelser har jeg
Institutt forforsvarsstudier (IFS) tære teori. Jeg vil også redegjøre for den sterke stillingen historiefaget har fått i militære kretser. Antoine de Jomini (1779-1869) fremstår'som
Bli kjent med Perspektiver ... Etter en innledning av Erling Sandmo om hva historie er, DEL 1fortsetter Perspektiver med en egen del om metode i historiefaget. Begreper og verktøy
Danskernes opfattelser af humaniora 040509 - cfa.au.dk fileDanskernes opfattelser af humaniora. 2 Centerleder Karen Siune AARHUS Dansk Center for Forskningsanlayse 30. APRIL, 2009
NOTAT - Thomas Aastrup Rø ... Udarbejdelsen af en ny læreplan for folkeskolens fag – i Danmark kaldet De forenklede fælles mål - er i mange henseender et pragmatisk projekt
Forenklede Fælles Mål - Aalborg · PDF file 05-05-2014 Side 2. Fagformål Fælles Mål 2009 Forenklede Fælles Mål Formålet med undervisningen er, at eleverne udvikler matematiske
Undgå fejl og skader i installationerne 5FA4%20%2... · PDF file Undgå fejl og skader i installationerne Forenklede råd •Rørmaterialer –Rustfrie stålrør (EN 1.4404, tilsvarende
Byerne og det stigende havvand Hvad vil vi? · PDF file om fremtidens udfordringer, muligheder og begræns-ninger. De tre forenklede scenarier bygger på seriøse data og kendt viden
Opfattelser af klima og energi
Bachelorprojekt-2016- Læreruddannelsen-i-Aarhus- Matilde ... Bachelorprojekt-2016- Læreruddannelsen-i-Aarhus- Matilde-Fiil-Hjorth----Historie- - 187696-- 3-udvidet&læringsrum&kanmotivere&eleverne&til&historiefaget&samt&styrke
Relationship artikler/REM.06.03.pdf · PDF file hip Management (CRM) teknologier og data warehouses en overflod af oplysninger om kunders holdninger, opfattelser, præferencer og
Oplevelser og opfattelser af antisemitisme. Anden ... · PDF file Oplevelser og opfattelser af antisemitisme — Anden undersøgelse af forskelsbehandling af og hadforbrydelser mod
2017050811 · PDF file Side 1 afl Kompetenceudvikling i Holbæk Digital leering i netværk og fællesskaber (2015 - afsluttes juni 2017) Supplere og uddybe Folkeskolens Forenklede
FORSKELLIGE TEORETISKE OPFATTELSER AF INNOVATION · PDF file1 BAGGRUND OG FORMÅL At inddrage leverandører, samarbejdspartnere, videncentre, myndigheder og endda konkurrenter i organisationens
LILLE SKOLEN · PDF file på de frie skoler om at stå mål med folkeskolen efter reformen – en præsentation af de nye forenklede Fælles Mål. For program og tilmelding: Dialogmøder
udbredt, udvikledes tanker om, at sløjd – det at fremstille nyttige mindre brugs-ting af træ – var særlig velegnet som middel til at danne børns æstetiske og moralske opfattelser
hvorfor er det så svært? - SundIT · PDF file 2018-10-06 · Der er flere opfattelser af Sundhedsplatformen Nationalisering af Epic-systemet var en uforudset stor hurdle Folk siger
Undersøgelse af læreres og forældres forståelse af ... · PDF file 7.3 Opsummering 37 8 Kulturfag 38 8.1 De forenklede Fælles Måls opbygning og skriftsproglige udformning 38
broderi, men kvinder havde udført det øvrige arbejde og i modsætning til mændene, hævdedes det, at de gjorde det for deres fornøjelses skyld. Dette forenklede billede passede
Fælles Mål på læringsplatforme - Skoleleder Foreningen · PDF file lærerne. I modsætning til Fælles Mål 2009, som beskrev, hvad undervisningen skulle indeholde, er de forenklede
Forenklede Fælles Mål tysk - UCC · PDF fileSæt hak ved ”Fastgør objekter til gitter” 4. Vælg OK Forenklede Fælles Mål tysk CFU, UCC Onsdag den 6. maj 2015 kl. 13.00-16.00
Forenklede f¾lles m l for madkundskab · PDF file markedsf¿ring Eleven kan skelne mellem forskellige grundsmage, konsistens og aroma Eleven kan tilsmage og krydre maden Eleven har
Professionsbachelor i › cms › upload › news_238_2593.d · Web view For at understøtte mine egne iagttagelser, i forhold til elevens forståelse og holdning til historiefaget,
INSTITUTT FOR ARKEOLOGI, HISTORIE, KULTUR- OG ... KULTUR- OG RELIGIONSVITENSKAP . INFORMASJONSHEFTE FOR HISTORIEFAGET . 100- og 200 nivå . Årsstudium . Bachelorprogram. Høsten 2013
Bruk av digitale tankekart i historiefaget · PDF file Arbeidet med masteroppgaven er over, og et to års langt studie i IKT i læring er til ende. Det har vært to spennende og lærerike
UNDERVISNINGSPLAN SAMFUNDSFAG 2018 - · PDF file UNDERVISNINGSPLAN – SAMFUNDSFAG 2018 Undervisningen følger Forenklede Fælles Mål for undervisningen i samfundsfag. Formål ”Eleverne
Forenklede fælles mål og den internationale dimension
STARTUP - SHARE TO SUCCESS