da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de en da da da da da da en da da sv da da de da es da da da eo da da da da da da af da da da da da da da da sv da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Lynghøjsøerne og Hyrdehøj Skov
Hampen Sø og Palsgård Skov
Klikke på kortet for ydelige informationer om områder.
En gåtur igennem området fra vest mod øst, med start ved kristtorn, vil bringe jer Jorden rundt på 80 minutter, med mulighed for undervejs at betragte plantevæksten fra mange lande i den tempererede klimazone.
Mod vest begynder I i Nordamerika. Det vil sige, at der i ét område står træer og buske fra staten Ohio, og i et andet fra området Sitka i Alaska osv. Synsmæssigt præges Nordamerika af nåletræer.
Fortsætter I mod øst, kommer I via Atlanten (en sti op gennem området) til Europa, med bl.a. Ålandsøerne, Bukovina og England med Boks Hill. Mange af arterne her, er arter vi også kender fra det danske landskab, enten som naturlige, eller som indførte, men veletablerede træer. Området præges af åbne løvtræsområder og bevoksning med skovfyr.
Længere mod øst glider Europa over i Sibirien og Asien, med bl.a. lærkeskoven, og ud mod sydøst til Amur og Japan med bambus, hønsebenstræ og de østlige pendanter til europæiske arter.
Ude syd for Asien ligger et stort åbent område med mosser, kæruld, star, porse og andre planter, der er karakteristiske for næringsfattig jordbund. Skønt dette område egentlig ikke er en del af arboretet, kan det naturligvis også inddrages i undervisningen.
Danske sumpskove er repræsenteret i tre skovtyper ud mod vandet.
Ellesumpen er domineret af rødel og har en meget næringsrig skovbund. Her gror en blanding af små træer og buske. Hvilken planter og træer gror, er afhængigt af hvor våd skovbunden er.
Skovbevokset tørvemose kan have et meget tykt tørvelaget som resultater i en næringsfattig jordbund. Træer som dunbirk, rødgran og skovfyr vokser med overfladestrygende rødder på grund af et højt grundvandsspejl.
Pilesumpen domineres af brede pilebuske og er et stadie i udviklingen fra lysåbne våde enge og søbredder over mod elle- og askeskov. Pilesumpen er velegnede ynglepladser for adskillige småfugle som havesanger, løvsanger og nattergal.
Læs mere om adgangsregler til naturen
Se om en art er fredet
Køb brænde i netbutikken
Se fortidsminder i naturen
Følg med i vandrefalkedagbogen
Find naturoplevelser på kort
Find fugle, træer, insekter og andre arter i Miljøstyrelsens artsleksikon
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden