da en en en en en en en en en fr en en en da en en da en en en en en en da da sv da da da da da da pt de da da fr pt en fr fr fr pt da pt en pt en en fr pt en fr en de da hbs_lat da da da fr da da da da da nb nb nb da nb da fr da da da da da fr da da da da da sv da da en da da da da da da da da da da fr da da da da en de da da da da da ja da da da da fr da da da da da da de da da da da da da da fr fr da da da da da da es da da da da da de nb da da da da da da nb sv da da fr nb sv da da da da da en da en de da da da sv da da da da en da ms da da da da da da da en en da de da da da en da sv da da da da de da da da da da da da da de da da da da fr da da da da da da da da da en da da da da da da da da da da en fr fr da da da da da it da da da da da da da fr da da da da da da da de da da da en da da fr en nb en en en en sv da da da da en en pt fr da da en da da da da da da da da da nb fr da da da sv da da da da da da da da fr da da en fr da da da da nn da da da da da da da da en da da da en fr nl da da sv en da en en fr da da da da da fr da da en nb en da en sv en sv en da en sv en nb en da en da en nb en da en nb en da en sv en da en da en sv en da en sv en da en da en sv en da en da en da en da en da en sv en da en en en en vi en fr es de en
Match case Limit results 1 per page
Click here to load reader
Med denne folder vil vi ønske dig og dine med-studerende velkommen til kandidatstudiet i Pædagogisk Sociologi, 2016.
Du er en af de ca. 80 studerende, der er blevet optaget på Aarhus Universitet, Campus Emdrup i København eller en af de ca. 60 studerende, der er blevet optaget på Aarhus Universitet, Campus Aarhus.
I denne folder har vi samlet de vigtigste infor-mationer, som du vil få brug for som ny studerende. Der kommer selvfølgelig en del flere informationer undervejs i studiet, men her er lidt at starte på.
Vi håber, du får glæde af folderen og ser frem til at møde dig og dine medstuderende på studiet.
Velkommen til! På Uddannelsesnævnets vegne Anne Larson, uddannelseskoordinator Bettina Høgenhav, studiesekretær - mail: [email protected]
Hvad er Pædagogisk sociologi? ......................................................................................................................................................................... 5
Hvad indebærer det at være studerende på pædagogisk sociologi? .............................................................................................................. 15
Muligheder for at komme til udlandet ............................................................................................................................................................ 31
Pædagogisk Sociologi handler om, hvordan mennesker gennem deres opvækst på forskellig vis socialiseres til at blive medlemmer af fællesskaber og til at indgå i samfundets forskellige funktioner. Pædagogisk Sociologi handler om alt det, der påvirker pædagogik og uddannelse i et samfund: Den globale økonomiske udvikling, uddannelsespolitiske prioriteringer og styringsformer, betydningen af social arv, internationale undersøgelsers betydning for uddannelsernes udformning og indhold. Pædagogisk Sociologi handler også om, hvordan pædagogik og uddannelse virker tilbage på den enkeltes og samfundets udvikling og er med til at bestemme individers og sociale gruppers fremtidige rolle i samfundet arbejdsmæssigt, politisk og i det civile samfund.
Kandidatuddannelsen i Pædagogisk Sociologi har til formål at etablere og udvikle den studerendes viden, færdigheder og kompetencer inden for det pædagogisk-sociologiske fagområde og derigennem kvalificere til at udføre ud- dannelses-, udviklings-, ledelses- og konsulentopgaver i såvel den offentlige som den private sektor samt til gennem den opnåede forståelse af forskningsarbejde og forskningsetik, at indgå i forsknings-sammenhænge inden for pædagogisk-sociologiske arbejds- områder såvel selvstændigt som i samarbejde med andre.
Uddannelsen hviler på forskning, videnskabelig teori og metode i relation til områder som: klassiske og moderne pædagogisk-sociologiske paradigmer og teorier; hverdagslivets og livs-aldrenes pædagogiske sociologi; komparativ uddannelses-sociologi, det socialpolitiske felt, uddannelsespolitik, pædagogik og kompetenceudvikling; uddannelseshistorie; organisationers og professionsområders pædagogiske sociologi, herunder udviklings- og ledelsesteori samt pædagogisk-sociologiske forskningsmetoder og videnskabsteori.
Underviserne på studiet er for langt de flestes vedkommende ansat som forskere på Århus Universitet, DPU – Danmarks Institut for Pædagogik og Uddannelse. Du kan også i enkelte tilfælde komme til at møde andre undervisere, der er ansat som deltidsundervisere. Som ansat forsker har man som udgangspunkt undervisningsforpligtigelser svarende til 60 % af den samlede arbejdstid. En forsker kan dog i et vist omfang være optaget af udefra finansierede arbejdsopgaver, fx undersøgelser af et spørgsmål, et ministerium gerne vil have belyst nærmere. Dette kan nedsætte mængden af tid, forskeren bruger på undervisning. Underviserne har meget forskellig uddannelsesmæssig baggrund, f.eks. cand.mag., mag.art., cand.pæd. og cand.scient.pol.
Underviserne på Pædagogisk Sociologi på 1. semester af uddannelsen i efteråret 2016 er (der kan forekomme ændringer over sommerferien):
København: Jonas Lieberkind (modulansvarlig), Søren Nagbøl, Dirk Michel-Schertges, Jens Erik Kristensen, Jens Rasmussen, Marianne Høyen, Sebastian Mohr og Jørn Bjerre
Aarhus: Jørn Bjerre (modulansvarlig), Kristian Kindtler, Hans Dorf, Jens Rasmussen og Søren Nagbøl
København: Anne Larson (modulansvarlig), Rune Kristensen, Maja Maria Lotz og Sebastian Mohr
Aarhus: Anne Larson (modulansvarlig), Lise Degn, Maja Maria Lotz, Sebastian Mohr, David Reimer og Felix Weiss
Derudover er ca. 20 andre undervisere involveret i uddannelsen.
Det er meget forskelligt, hvordan de nye studerende på kandidatstudiet i Pædagogisk Sociologi oplever studiestarten.
Også for bachelorer fra universiteterne kan der opstå udfordringer i forbindelse med at starte på uddannelsen. bacheloruddannelsen kan betragtes som den akademiske grunduddannelse, hvor man tilegner sig et vist over- blik over et fag, og de videre studier på kandidatniveau former sig normalt i et fagstudium, hvor man fordyber og specialiserer sig i de områder, man fin- der interessante. Mange vil opleve, at deres faglige overblik ikke længere er tilstrækkeligt i forhold til at danne sig et overblik over kompleksiteten af de pædagogiske fænomener, der påkalder sig nuanceret sociologisk tænkning.
De studerende på pædagogisk sociologi kommer med forskellige uddannelses-mæssige baggrunde, og nogle har også flere års erhvervserfaring, inden de påbegynder deres kandidatstudie. Forskellen i studiebaggrund og erhvervs-erfaring kan bidrage med mange forskellige perspektiver på pædagogisk sociologiske problemstillinger, og mange studerende er glade for at være i studiegruppe med studerende med en anden baggrund og erfaring end deres egen.
Når man starter på et nyt studium, er der gerne en del spørgsmål, der mel- der sig. Herunder har vi samlet en række typiske spørgsmål - og svar - som vi møder specielt fra studerende på 1. semester.
Som studerende i Emdrup, er campus begrænset til et overskueligt område, se nedenstående kort.
Lokalerne står opskrevet efter bygning, etagenummer samt af lokale nummer – således er D165 i D bygningen, 1 etage (stuen) mens A401 er i A-bygningen, 4. etage.
Som studerende i Aarhus, er campus noget større og der findes der en app. til at finde rundt: AU FIND (Appstore):
Den første undervisning i Aarhus vil være fordelt på lokaler beliggende både på Trøjborg og i Universitetsparken. Bygningsnumrene 2110-2118 befinder sig på Trøjborg, Niels Juels Gade 84. De første fire tal angiver bygnings nr. og de næste tal lokale nr. F.eks. 2117-315 hvor 2117 er bygnings nr. og 315 er lokale nr. Det første lokaletal angiver sal nr. Lokalet 315 er derfor beliggende på tredje sal i bygning 2117.
Skal du købe bøger til dit studium – ja, ubetinget. Bogkøb kan være en stor post i økonomien, og en udgift på mellem kr. 2.000 og kr. 3.000 pr. semester er ikke usædvanligt. Man kommer ikke uden om at anskaffe sig de tekster, der skal læses, enten i form af kompendier eller bøger.
Der er heldigvis mange måder at spare på, og anlægger man en fornuftig indkøbsstrategi, kommer det ikke til at se så slemt ud.
Ofte kan man finde bøger, man skal bruge, brugt. Prøv fx antikvariat.net eller pensum.dk. Også Facebook er en god mulighed for at finde brugte bøger.
Litteratur til studiet kommer i flere forskellige udgaver: Bøger, artikler, kompendier og i enkelte tilfælde også websites. Bøger kan som artikler være i fysisk eller i elektronisk form.
Til langt de fleste moduler i et studium findes der kompendier, dvs. optryk af eksisterende tekster, som er samlet af underviseren, og som man som studerende forventes at købe. Et kompendium koster – selvfølgelig afhængig af tykkelse – mellem 200 og 400 kr.
Kompendierne laves som en service til de studerende.
Det gode ved kompendier er, at du slipper efter selv at skulle skaffe teksterne, men du vil alligevel også skulle skaffe tekster i forbindelse med de opgaver, du skriver på studiet.
Det gode ved kompendierne er også, at så har du teksterne samlet, og at de rummer præcist det vigtige, udvalgt af en underviser ud fra et bestemt, fagligt perspektiv. Til gengæld får man teksterne ude af deres sammenhæng, hvilket kan resultere i, at man ikke i samme grad forstår meningen med teksten, man læser.
Kompendierne købes i Århus i lighed med bøgerne i Stakbogladen, mens de i København købes på biblioteket (AU-library).
Hvilke bøger bør man købe?
De fleste moduler anbefaler 2-4 grundbøger. Disse bør man i hvert fald over- veje at skaffe, enten ved at købe dem eller låne på biblioteket. Ulempen ved biblioteket er, at man ikke kan notere i sine bøger, og at man skal aflevere bøgerne igen. Til gengæld er de gratis.
Derudover er det fornuftigt at skaffe sig bøger i relation til de emner eller teoriområder, man særligt arbejder med, f.eks. i forbindelse med eksamen. Hvis man bliver interesseret i et særligt forskningsområde, så er det også en god idé at købe bøgerne relateret til det. En bog er nemlig mere end den konkrete tekst. Der er f.eks. et forord, hvor teksten bliver introduceret. Der er ofte også et register, som kan hjælpe en med at slå op forskellige steder i bogen. Der er ikke mindst reference til den litteratur, forfatteren selv har brugt, og de samme referencer kan meget vel være interessante for dig, hvis du vil studere noget tilsvarende på egen hånd. Og endelig er der selvfølgelig en tekstlig helhed, som udelades, når man blot plukker en bid af teksten ud til kompendietryk. Derfor er det at købe bøger mere end bare at anskaffe sig en konkret tekst.
Der eksisterer også rigtig mange gode opslagsbøger, som kan nås elektronisk gennem dit bibliotek. Det vil sige, at du måske ikke behøver investere i generelle opslagsbøger inden for de gængse områder.
De studerende på DPU kommer mange steder fra, og tilsammen har I mange ressourcer. Det, man kommer til at lære de næste 2 år på AU, behøver ikke kun tage udgangspunkt i undervisningen - I vil også have glæde af hinanden.
Mangler du en bestemt bog, og den er lånt ud - spørg i holdets Facebook- gruppe.
Er du i tvivl om valgfag, du skal søge hvad du skal skrive speciale om, eller praktik med henblik på karrieren, så spørg for eksempel i Alumneforeningen.
Er du usikker over for tal, regneark og statistik, så er der er sikkert en anden studerende, der kan forklare det. Det samme gælder, hvis du har vanskeligheder med de engelsksprogede tekster.
Fik du ikke lige fat på det med kommaer i løbet af skoletiden, så spørg en medstuderende (der er normalt flere dansklærere blandt de studerende).
Vi lægger på Pædagogisk Sociologi stor vægt på, at de studerende deltager i studiegrupper!
I ugen med studiestart (uge 34 - mandag den 22.8. og tirsdag den 23.8. i Aarhus, og torsdag den 25.8. samt fredag den 26.8. i København) vil der blive dannet studiegrupper på årgangen. Grundlaget for at danne grupperne er primært praktisk, dvs. i forhold til hvad den enkelte studerende ønsker – f.eks. hvornår man kan mødes, hvor ofte man ønsker at mødes, kun fagligt eller både fagligt og socialt etc.
I vil altså blive hjulpet igennem gruppedannelsesprocessen, og I vil møde nuværende studerende, som vil fortælle, hvordan de selv arbejder i deres respektive studiegrupper. Senere på efteråret vil der komme et tilbud om yderligere studiegruppestøtte. Vi har erfaring for, at der efter den første start melder der sig forskellige spørgsmål i relation til gruppearbejdet, f.eks. hvordan man sikrer, at diskussionen bliver af faglig og indholdsmæssig værdi, og ikke ‘bare’ hygge? Hvor- dan man afstemmer forventninger i gruppen. Hvordan man lærer at holde et formelt møde med dagsorden og referat. Eller hvordan man arbejder med ‘ekstra-curriculære aktiviteter’, fx beder biblioteket om et kursus i reference- styringsprogrammer, arbejder med eksamensangst, eller hvordan man finder interessante foredrag/seminarer på eget og andre universiteter.
Der er flere årsager til, at vi lægger vægt på, at studerende deltager i studiegrupper
- Det er vigtigt at kunne diskutere tekster og emner fra forelæsningen.
- Når man skriver opgaver, må man diskutere sin tekst med andre. Ingen forskere arbejder i dag alene.
- Holdene på Pædagogisk Sociologi er store, og det kan være svært at få kontakt til underviserne.
-Der er mange hyggelige stunder forbundet med eksempelvis værklæsning i studiegruppen.
Hvad indebærer det at være studerende på pædagogisk sociologi?
At være studerende er ikke bare at læse på et universitet. En stude- rende er selvfølgelig en, der læser på universitetet, men ikke kun. At være studerende handler også om en bestemt måde at læse på - at studere - som også indbefatter en særlig attitude over for det at studere.
I de senere år er det blevet almindeligt, at universiteter kalder universitetet en skole, at man går til timer, at man måske har lektier for, og dem, der vejle- der, er lærere.
Hvad er der galt med det?
På den ene side betyder brugen af disse betegnelser, at man tænker universitetet som en slags videregående skole, og man tænker sin uddannelse som en skoletid.
På universitetet forventer vi, at man som studerende studerer. Hvad vil det så sige? Det vil sige, at man af egen kraft går i dybden med emner/ områder, man finder interessante, at man selv finder læsestof, at man selv – f.eks. med andre studerende - går kritisk, dvs. nysgerrigt til værks over for emner, man finder interessante.
Det er ikke tilstrækkeligt at komme til undervisningen og høre på, hvad underviseren har at sige. Det er heller ikke tilstrækkeligt at basere sin viden på de slides, flertallet af undervisere stiller til rådighed som støtte for forelæsningen, ligesom det ikke er tilstrækkeligt at læse hurtige indføringer i et bestemt teoriområde frem for de længere og tungere tekster, der ellers er til rådighed - slet ikke hvis det er et teoriområde, man ønsker at kunne beherske på et vist niveau.
Deltag i instituttets foredragsrækker og
Som det fremgår af studiekataloget og ved opslag, arrangerer fagmiljøet bag uddannelsen jævnligt foredrag og seminarer, der er åbne for alle. Disse arrangementer bliver også annonceret på Blackboard, herunder Lunchtalks i Aarhus og på instituttets hjemmeside. Der findes desuden en studenterdrevet guide til arrangementer på DPU, der kan følges på Facebook - https://www.facebook.com/guideIUP?-fref=ts
Foruden foredragsholderen vil nogle af instituttets øvrige forskere ofte være til stede, og der er derfor som regel en livlig debat. Foruden det faglige input og muligheden for at lufte sine egne synspunkter er der således her også mulighed for at lære både medstuderende og andre lærere, evt. fremtidige vejledere, nærmere at kende.
Hold øje med hvad der i øvrigt sker
Både Aarhus og København er universitetsbyer! Der sker en masse ting, der er relevante for kandidatstuderende i Pædagogisk Sociologi. Hold øje med det, informer dine medstuderende om, hvad der er af arrangementer, og bliv klogere!
Studiet i Pædagogisk Sociologi udbydes både i København og i Aarhus. Der er teknisk set tale om to forskellige optagelsesområder, dvs. de studerende har i forbindelse med ansøgning om optagelse tilkendegivet, om de ønskede at læse i København eller i Aarhus.
De to steder har samme studieordning. Underviserne kan skifte - visse undervisere arbejder primært i København, andre primært i Aarhus - men de fleste underviser og vejleder begge steder, dvs. rejser mellem de to byer.
Som udgangspunkt stræber vi efter, at samme valgfri moduler (3. semester) udbydes på begge campus. Men der kan i praksis være for få tilmeldinger det ene sted. I nogle tilfælde oprettes streaming af undervisningen fra det ene sted til det andet, dvs. studerende kan følge undervisningen på video.
Der er ikke noget i vejen for, hvis du som studerende enkelte gange ønsker at følge undervisningen på den anden campus. Det skal du bare gøre. Men du skal gå til eksamen det sted, hvor du er indskrevet.
foto: Lars Kruse, AU Kommunikation
Studienævnet er det institutorgan for alle DPU’s uddannelser, der sammen med studielederen og studieadministrationen bestyrer alt, hvad der angår undervisning og eksamen på dit fag. Studienævnet skal sikre tilrettelæggelse, gennemførelse og udvikling af uddannelse og undervisning. Det indebærer blandt andet at følge op på undervisningsevalueringer, udarbejde forslag til studieordninger og at behandle ansøgninger om merit og dispensationer. Du skal bl.a. have fat i dit studienævn, hvis du ønsker at søge om dispensation, merit, forhåndsgodkendelse eller undtagelser fra din studieordning.
Under studienævnet er der en række uddannelsesnævn. Således er der også et uddannelsesnævn for Pædagogisk Sociologi. Uddannelsesnævnene repræsenterer de forskellige uddannelser og fagmiljøer på instituttet. De skal sikre kvalitet og udvikling af uddannelserne
Pladserne i studienævnet og uddannelsesnævnene er ligeligt fordelt imellem repræsentanter for det videnskabelige personale og for de studerende - så det er her, du kan få indflydelse på dine studier. Der er valg til studienævnet og uddannelsesfagudvalget hver år for de studerende.
De studentervalgte medlemmer af uddannelsesnævnet på Pædagogisk Sociologi er pr. 1.7.2016
- Nikoline Scanholm (også medlem af studienævnet)
- Tanja Grøn Damsgaard
- Louise Guldberg Rosen
- Lasse Emil Jensen (næstformand i uddannelsesnævnet)
Både studienævnet og uddannelsesnævnet mødes ca. 10 gange om året.
Pædagogisk Sociologi er en uddannelse, som udbydes på DPU - Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse. DPU er et institut under fakultetet Arts, som er et af Aarhus Universitets 4 fakulteter.
På hele AU er indskrevet ca. 44.500 studerende, og i 2013 blev der uddannet godt 4.000 kandidater (Kilde: http://www.au.dk/om/profil/).
Det store antal studerende ved AU som helhed indebærer blandt andet, ting, som for den enkelte studerende kan forekomme enkle, alligevel ikke altid er det i praksis.
Vi prøver i det omfang, det er rimeligt og muligt, at efterkomme individuelle ønsker. Men sådan noget som at bytte eksamensdag med en medstuderende betyder ikke bare, at to studerende aftaler at bytte - systemet bag skal også ind og rette på de ting, de har sat op. Dette kræver ekstra ressourcer, som vi hellere vil bruge på andre ting.
I dagligdagen mærker man sjældent noget til det store system, men især når det drejer sig om IT-systemerne, skal du være opmærksom (se afsnittet om IT nedenfor).
DPU’s kommunikation med studerende foregår via AU-mail og via e-læringsplatformen Blackboard (i det daglige forkortet BB). Du får tildelt en AU-mailadresse ved studiestart. Det er vigtigt, at du enten læser din AU-mail dagligt, eller får postkassen sat op til at videresende mail til den mailadresse, du ellers bruger.
Vi oplever desværre nogle gange, at der er problemer med AU-mailadressen. Det kan for eksempel skylde, at den e-mailadresse, der skal videresendes, ikke er skrevet korrekt, eller at mailboksen er fuld. AU-mailboksen kan ikke rumme ret mange beskeder, før den bliver fuld. Derfor: Tjek jævnligt din AU-mail, så du sikrer, at du ikke går glip af vigtig information.
Mange hold på studiet opretter egne grupper på Facebook. Det er en ganske fin ide, men vær opmærksom på, at dette er uformelle grupper. Formelle beskeder sendes ikke via Facebook.
I forhold til computere og software ønsker vi ikke at anbefale noget bestemt. Ud over tekstbehandling skal du forvente at komme til at arbejde med regneark og grafik til præsentation. Hertil kan en standardkontorpakke som Microsoft Office eller Apples iWork bruges. Når du skal aflevere opgaver elektronisk skal du typisk aflevere i word-format eller som pdf.
Du kommer til at skulle aflevere alle dine eksamensopgaver elektronisk.
Til den lidt mere avancerede afdeling hører brug af referencestyringsværk- tøjer, og disse fungerer bedst sammen med Word. Det mest populære er programmet Endnote. Programmet er gratis og Statsbiblioteket i Aarhus og i Emdrup afholder jævnligt kurser – meld dig, du bliver glad for det.
Ønsker du at fordybe dig yderligere i kvantitative metoder kan du for eksempel blive præsenteret for et statistikprogram, Stata. Tilsvarende med kvalitative metoder - her kan NVivo bruges.
Derudover findes muligheden for at benytte WAYF-tilsluttede programmer gratis - se www.wayf.dk. Mest kendt er nok ordbogen.com, som du således har gratis adgang til. Tilsvarende med SurveyXact, som er et online spørge- skemaværktøj. Der er også mindre studierelevant, men nok så nyttige ting, som til ugebrevet Mandag Morgen, et program til at lære at skrive ‘på ma- skine’ med og Børsens Ledelseshåndbøger.
Uddannelsen er tilrettelagt som et fuldtidsstudium. Det svarer til, at du skal tage 30 ECTS point pr. semester. 30 ECTS point kan oversættes til et halvt årsværk, som igen vil sige en arbejdsindsats på 810 timer. De 810 timer inkluderer egne studier (herunder læsning, refleksion, notatskrivning, studie- gruppearbejde), udarbejdelse af eksamensopgave, undervisning samt eventuel mundtlig eksamen. Undervisningen udgør altså kun ca. 20 % af din samlede arbejdsindsats, og de resterende 80 % er dit selvstændige studiearbejde.
Det kan godt lade sig gøre at holde sin studietid indenfor omtrent 40 timer om ugen, men det kræver planlægning. Hvordan du arbejder som studerende, må du selv finde ud af. Nogle foretrækker at lægge det meste af arbejdsindsatsen op til eksamen, mens andre studerende forsøger at få en jævn belastning gennem hele studieperioden.
Som følge af fremdriftsreformen er der et krav om at du består mindst 45 ECTS pr. studieår. Du tilmeldes automatisk specialet ved indgangen til 4. semester, og det vil ikke være muligt at framelde sig specialet. Desuden må du maksimalt tage 2½ år om at tage din kandidatuddannelse.
Da reglerne løbende revideres, kan det anbefales at holde sig ajour på studieportalens del om fremdriftsreformen: http://studerende.au.dk/?id=1413020
Har du dokumenterede, personlige forhold som gør, at du ikke kan studere på fuld tid, så kontakt studievejledningen. De vil altid være opdateret med de seneste regler.
Ikke bare i forbindelse med specialeskrivning, men under hele uddannel-
foto: Lars Kruse, AU Kommunikation
sesforløbet kan det være en god ide at adskille hjem og studie. Benyt/søg de studiefaciliteter, universitetet tilbyder – læseplads, specialeplads, grup- perum osv.
I Emdrup har biblioteket læsepladser og gruppearbejdspladser. Desuden er der enkelte grupperum. Hvis grupperummene er ledige, kan de anvendes af studerende. De kan ikke bookes af studerende, men det er muligt at rette henvendelse til Serviceafdelingen bygning A, lokale 001 og forhøre sig om ledige grupperum.
Det er muligt at benytte de faciliteter, der er opstillet på gangene på Trøjborg samt eventuelt ledige klasselokaler. Der udover stiller AU og Statsbiblioteket læsepladser til rådighed. Det er muligt at booke gruppelokaler på roombooking.au.dk
Formalia studieordningen og eksamensbekendtgørelsen Studiets lovmæssige grundlag er studieordningen. I studieordningen står studiets læringsmål beskrevet, ligesom de enkelte moduler, deres indhold, mål og faglige mål er omtalt. Det gælder også eksamensformer og kriterier for bedømmelse. Studieordning er derfor den endegyldige rettesnor i forhold til spørgsmål til dit studie så sørg for at holde dig opdateret - under mit.au.dk
Studieordningen læner sig op ad eksamensbekendtgørelsen, som man kan finde på nettet på websiden retsinformation.dk.
Undervisningen på kandidatstudiet er ofte forelæsninger, men du vil i nogle fag også skulle arbejde praktisk med indholdet. Som forberedelse til undervisningen har underviseren normalt angivet litteratur, der knytter sig til den enkelte undervisningsgang, og som du forventes at have læst i forvejen. Det kan være mellem 40 og 80-100 sider til hver undervisnings-gang, hvoraf nogle tekster er væsentligt ‘tungere’ end andre. Det er meget vigtigt, at forberede sig. Programmet for hvert modul er tæt pakket, og du kan derfor ikke regne med, at der er tid til at vende tilbage til dele af pensum, der allerede er blevet gennemgået. Den litteratur, der angives til de enkelte moduler, kan bestå i et udleveret udvalg af tekster (et kompendium) suppleret med en eller flere grundbøger. Men det kan også bestå i større tekster eller et helt hovedværk, der læses i sin helhed i løbet af undervisningsforløbet (værklæsning).
Obligatoriske fag,valgfag - og øvrige tilbud
På 1. og 2. semester vil du kun møde obligatoriske fag. På 1. semester er de obligatoriske fag:
- Modulet ‘Pædagogisk sociologisk teori’, der næsten udelukkende er forelæsningsbaseret. Dette modul har tillige værklæsning på programmet. Du vil skulle deltage i en aktivitetsgang, som får karakter af en øvelseskonference. Modulet afsluttes med mundtlig eksamen.
- Modulet ‘Forskningsmetoder og forskningsdesign’ består i en kombination af forelæsninger og praktiske øvelser. Modulet har to obligatoriske øvelsesopgaver tilknyttet og afsluttes med en mindre eksamensopgave.
Derudover vil der i løbet af første semester være tilbud om deltagelse i seminarer organiseret af Skrivecenteret og biblioteket. Det kan absolut anbefales at deltage i disse tilbud. Der kan desuden komme andre tilbud. De vil i givet fald blive annonceret på Blackboard.
På 3. semester, vil du skulle vælge mellem en række valgfag, ligesom man i begrænset omfang kan tage moduler på andre studier eller andre universiteter. Det er en god idé allerede i forbindelse med ansøgning om valgfag at overveje, hvordan det kan bidrage til arbejdet med specialet. Du behøver altså ikke at vente med at tænke på dit speciale til fjerde semester.
Derudover kan man møde workshops, seminarer samt muligheder for praktik og deltagelse i forskningsprojekter.
Som studerende kan man i mange tilfælde også opsøge undervisning (ikke eksamen) ved siden af den undervisning, man selv skal følge. Men spørg underviseren om det er i orden, at du lytter med på et hold, du ikke er tilmeldt.
Som det fremgår af studieordningen, forudsætter studiet Pædagogisk Socio- logi læsefærdighed dels i dansk, engelsk, norsk og svensk. En væsentlig del af de tekster, der forventes læst, vil således være på engelsk. I nogle tilfælde kan der også være forelæsninger på engelsk.
Der kræves ingen dokumentation for læsefærdighed på de pågældende sprog, og ingen vil blive afkrævet bevis på deres færdigheder. Det er altså ikke et formelt adgangskrav til uddannelsen, men det er en forudsætning for studiet. Det forventes altså, at du som studerende på kandidatuddannelsen i pædagogisk sociologi er i stand til at læse tekster på de pågældende sprog samt følge med i en forelæsning på engelsk. Ingen kan studere en videnskabelig disciplin forsvarligt alene på basis af litteratur oversat til dansk (svensk, norsk). Dels er der for lidt, der er oversat, så studiet bliver for snævert. Danmark er trods alt et temmelig lille land. Dels udgives forskningsarbejder, der ikke er snævert rettet mod lokale forhold (f.eks. ‘dansk forvaltningsret’), oftest internationalt, hvilket i praksis vil sige på engelsk.
Der er altså ikke andet at gøre end at få opfrisket sine engelskkundskaber, hvis de er blevet støvede ved at læse så mange engelske tekster, som man kan og orker.
Hvordan kan du dygtiggøre dig i engelsk, hvis der er behov for det?
Her gælder alle kneb, og det er om at bruge sin fantasi. Der er for så vidt ikke noget, der er bedre end andet, det gælder mest af alt om at få fat i alt det engelsksprogede, man nu magter.
At læse engelske tekster er ikke bare et spørgsmål om at oversætte ord for ord, det er også noget med at få lært sig særlige vendinger og udtryksmåder, for vi er ganske ofte ude for, at man ikke kan oversætte lige over. F.eks. skelner vi på dansk mellem ‘oplevelse’ og ‘erfaring’, hvilket man ikke kan på engelsk - her oversættes såvel ‘oplevelse’ som ‘erfaring’ med ‘experience’.
Inden for specifikke fagområder bruger man bestemte udtryk, som man kun kan få kendskab til ved at læse fagområdets tekster. Sådanne udtryk står kun i specialordbøger, men oftest kan de slet ikke slås op. I sådanne tilfælde kan du prøve at spørge din underviser.
Brug derudover din studiegruppe, hvis der er udfordringer i forbindelse med læsningen. Det er til tider komplekse tekster, der kan forstås på forskellig vis. Her bliver studiegruppen en styrke hvor du kan skærpe din argumentation og forståelse.
Det er vigtigt at have adgang til ordbøger. Om du foretrækker ordbøger elektronisk/online eller på papir, er en smagssag. Nogen hævder, at de elektroniske ordbøger, fordi de er så tilgængelige, gør, at man som læser slår for meget op og dermed undgår at ræsonnere sig frem til en mulig betydning af ordene i den engelsksprogede tekst. Andre finder papirordbøger tunge og gammeldags.
Frem for at bruge en ordbog til at oversætte dansk-engelsk-dansk, kan du bruge en thesaurus, hvor den engelske glose for- klares med andre ord (på engelsk). På den måde forbliver du i det engelske sprog og frigør dig fra afhængigheden af dansk. Læser du tekster på en ipad eller en Kindle, kan du bruge de indbyggede ordbogsfunktioner dér.
De gode ordbøger har ikke alene forklaringer på et ords betydning, men vi- ser også ordet anvendt i forskellige sammenhænge.
Forslag til online ordbøger
- www.ordbogen.com - ordbogsportal med mange forskellige ordbøger mellem fremmedsprog og dansk - og omvendt. Kan tilgås gratis via wayf (se afsnittet om IT).
- Oxford English Dictionary - stort ordbogsværk med både gratis ord- bøger og ordbøger med betalingsadgang. Du har adgang til denne ordbog via Statsbiblioteket (også som fjernadgang).
- www.howjsay.com - ordbog, hvor man kan høre udtale af ordene.
- www.urbandictionary.com - brugerdrevet ordbog, hvor man kan slå de sidste nye udtryk op (også de knap så pæne). Enhver forældres hjælp til at forstå, hvad teenagere siger.
Engelske aviser og magasiner
En anden god kilde til at kunne læse engelske tekster er at læse en alm. avis eller populære engelsksprogede tidsskrifter. Hvis du allerede læser en dansk avis, kan det være en ide at finde den tilsvarende engelsksprogede avis og følge et bestemt stofområde dér, fx ‘uddannelsesstoffet’. Den engelske avis ‘Guardian’ svarer fx nogenlunde til den danske avis Politiken.
Det kan undertiden være lettest at få fremmedsprog til at glide ned, hvis man læser noget fritidsagtigt stof - og der findes rigtig mange engelskspro- gede magasiner at vælge imellem. Du kan finde blade om alt muligt - også direkte rettet mod det at lære det engelske sprog. Læs uddrag fra de ældre numre direkte på nettet, så er det gratis.
Når man som studerende skal øge sin engelskkundskab, er det oplagt at fin- de et par fagtidsskrifter at følge. Find et eller to tidsskrifter, som indeholder stofområder, der interesserer dig og abonner via RSS-feed - så får du besked, når der publiceres artikler inden for det fagområde, du har valgt.
Forberedelse til undervisningen består af flere forskellige arbejdsopgaver: læse tekster, udarbejde skriftlige og mundtlige oplæg, reflektere og/eller diskutere teksterne og søge litteratur etc. At læse tekster udgør en betydelig del af forberedelsesindsatsen og det skal siges med det samme at det tager længere tid end man umiddelbart tror – 10 sider på en time er et udmærket tempo, når forståelse, refleksion og evt. oversættelse skal med. Når du skal læse en tekst, er det en god idé at begynde med at notere nogle stikord om, hvad du ved og forventer, at teksten handler om: Hvad ved jeg om emnet? Dernæst noterer du stikord til, hvad du ønsker at lære ved at læse teksten. Når du har læst teksten, samler du dine notater og skriver det væsentligste, du har lært om emnet.
Du kan med fordel starte med at læse tekstens overskrifter/undertemaer. Derudover kan du danne dig et overblik over tekstens indhold ved at læse indledning og afrunding/konklusion. Af og til kan delkonklusionerne også være gavnlige at læse, inden du giver dig i kast med tekstens konkrete ind- hold. Nogle kompendium tekster og de fleste videnskabelige artikler vil ydermere indeholde et abstract, der hjælper til overblikket over artiklen.
I starten af studiet skal du beregne ekstra tid til læsning, da der ofte vil være flere begreber, som du skal slå op. Du behøver dog ikke altid at forstå hvert enkelt begreb, for at forstå sammenhængen og meningen i argumentationen. Med tiden vil du få en større fornemmelse for faget og teorierne, og du vil også blive bedre til at vurdere, hvad det væsentligste i en tekst er. Man kan ikke altid nå at læse alle tekster lige grundigt. Derfor er det en god ide at prioritere teksterne i forhold til at sikre sig det bedste udbytte af undervisningen. Bed eventuelt din underviser give et bud på en prioritering af teksterne til de enkelte undervisningsgange. Fordel eventuelt teksterne mellem studiegruppens medlemmer, således at hver enkelt medlem går i dybden med en tekst, der så præsenteres for de øvrige medlemmer på studiegruppens møder.
Nogle artikler tager længere tid at læse end andre. Tekster på dit modersmål (eks.
dansk) vil typisk være hurtigere læst end tekster på fremmedsprog. Derfor kan det være svært at sætte tid på, hvor mange sider du skal nå at læse inden for et bestemt tidsrum. Et råd er at arbejde ca. 45 minutter og hol- de 15 minutters pause. Vurder endvidere, hvor meget du kan læse om dagen.
En tommelfingerregel er seks timer om dagen (hvilket svarer til ca. 60 siders læsning), men det er selvfølgelig individuelt – så prøv at finde din egen læserytme. Husk dog at holde pauser.
Det er også en god ide at diskutere teksterne i studiegruppen, da dialog om en tekst er stærkt understøttende for forståelse af den (se mere om studie- gruppe arbejde nedenfor).
Langt de fleste studerende tager noter i undervisningen. Dette kan også være en udmærket ide, men det er især vigtigt, at man efter undervisningen får kigget stoffet igennem og ordnet sine noter. Evt. at man i studiegruppen besvarer de spørgsmål, mange undervisere lægger ud.
Er der ting, du ikke har forstået - eller ikke synes, du har forstået helt - så prøv at undersøge området nærmere: Spørg medstuderende, ved at læse den foreslåede supplerende litteratur, evt. via et godt fagleksikon.
Du skal ikke fortvivle, hvis du ikke har forstået alt første gang - at studere er en proces, som sagtens kan tage mange år. Der er nogle tekster der kan være nok så forvirrende, men som man vender tilbage til senere i sin uddannelse og finder dem ganske anvendelige.
Vejledning - regler og rammer
Der tilbydes kun individuel vejledning i forbindelse med specialet.
I forbindelse med specialet skal du sammen med din specialevejleder udarbejde en vejledningsplan. Det er derudover en god ide allerede ved første møde at aftale vilkårene for vejledningen, så I er enige om, hvad der forventes.
Vær opmærksom på, at vejlederen også anvender arbejdstid på at læse, hvad du skriver! Det er derfor ikke klogt at fremsende samme stykke tekst gang på gang med smårettelser. Vejledning må ikke forveksles med en løbende bedømmelse, og tiden bliver hurtigt brugt, hvis man sender alt, man skriver, til kommentering hos vejlederen.
Vellykket vejledning kræver forberedelse af begge parter! Tænk i forvejen over, hvad du vil spørge om, have kommenteret eller diskutere. Skriv det ned (send evt. en mail til vejlederen med spørgsmål, også hvis du har brug for litteraturhenvisninger), og skriv også notater under selve vejledningen. Hvis vejlederen har noteret i et fremsendt udkast, kan det også være en god ide at få det med hjem.
Vejledning via e-mail eller Skype kan også være muligheder. Også her er det imidlertid vigtigt at have en konkret aftale om vejledningens forløb, så der fremsendes og svares efter aftale.
Husk at vejlederen på et tidspunkt skal skifte hat og blive bedømmer. Derfor kan man ikke forvente, at vejleder vil gennemlæse det færdige produkt.
Muligheder for at komme til udlandet
Mange studerende benytter muligheden for at læse et semester i udlandet.
Enten ved at studere på fuld tid eller benytte et af de mange tilbud om
summer schools, der findes rundt om.
I løbet af de seneste år har studerende fra Pædagogisk Sociologi været på
kortere eller længere udvekslingsophold på bla.:
- Université de Montréal, Canada.
- University of Wisconsin-Madison, USA
- Universitetet i Tromsø, Norge
- University of Sydney, Australien
- University of California, Los Angeles, USA
- University of London, UK
- University of California, San Diego, USA
- Freie Universitet, Berlin, Tyskland
Vær opmærksom på, at et eventuelt udlandsophold skal planlægges i god
tid, da du blandt andet skal nå at søge om forhåndsgodkendelse af fagene
som en del af din kandidatuddannelse i pædagogisk sociologi.
Hvis du tænker på at tage en del af din uddannelse i udlandet, kan du
prøve at kontakte international koordinator Eva Lise Eriksen (tlf: 2494 9693,
Hvis du i løbet af din studietid får brug for hjælp, er der forskellige mulig- heder.
Studiecenteret er beliggende både i Emdrup og i Aarhus, du er velkommen til at henvende dig både personligt og telefonisk.
I studiecenteret kan de eksempelvis hjælpe med følgende:
- Spørgsmål vedr. eksamen og undervisning,
- Problemer med tilmelding
- Bestilling og udlevering af studiekort
- Bekræftelse, f.eks. vedrørende studieaktivitet i forbindelse med kollegieværelse,
- Videresendelse af information til SU administrationen
Kort sagt er der noget, du er i tvivl om, så hjælper Studiecenteret gerne eller finder nogen, der kan hjælpe dig.
Link til studiecenterets hjemmeside: http://studerende.au.dk/studier/fagportaler/arts/studievejledning/studiecenter-arts/
Studievejledningen kan for eksempel hjælpe dig i forhold til vejledning om valg af uddannelse, optagelseskriterier, muligheder for kvalificering, tilrettelæggelse af uddannelsesforløb, muligheder efter studiet mv.
Du kan se mere på studievejledningens hjemmeside: http://studerende.au.dk/studier/fagportaler/arts/studievejledning/
På fakultetsniveau, dvs. på Arts, kan man hente hjælp til skriftlig akademisk fremstilling hos CUDIM. CUDIM tilbyder:
- Undervisning – CUDIM afholder workshops for opgave- og specialeskrivende studerende.
- Vejledning - CUDIM tilbyder individuel og kollektiv vejledning i skriftlig akademisk fremstilling.
- Skrivegruppefacilitering – CUDIM instruerer i at få en skrivegruppe til at fungere og i at give og modtage feedback.
- Taleværksted – CUDIM træner mundtlig akademisk fremstilling i små grupper.
- Formidling - CUDIM skriver og samler trykte og netbaserede ressourcer om akademisk fremstilling.
Du kan læse mere om CUDIM på deres hjemmeside: http://tdm.au.dk/undervisning-og-kurser/for-studerende-paa-arts/
Arts Karriere er et gratis tilbud til alle studerende på Arts. Deres mission er, at understøtte studerendes karrieredrømme og –muligheder, så du kan få det arbejdsliv du drømmer om. Det gør de blandt andet gennem tre tilbud: Individuel karrierevejledning, hvor du kan få sparring på alle karriererelaterede emner; arrangementer og workshops, hvor du kan få en masse inspiration og konkrete værktøjer; og AU Job- og Projektbank, hvor du kan finde studiejobs, praktikpladser, fuldtidsjobs og meget mere. Du er altid velkommen til at tage kontakt til dem. Du kan se mere på deres hjemmeside: http://studerende.au.dk/studier/fagportaler/arts/arts-karriere/
RSE’s tilbud henvender sig til studerende, som har studiemæssige vanskeligheder på grund af f.eks.:
- psykiske eller neurologiske lidelser
- læse- og skrivevanskeligheder (ordblindhed)
- dansk som andetsprog
RSE giver rådgivning, vejledning og støtte med fokus på den studiemæssige situation, f.eks. i forhold til:
- hjælpemidler - fysiske eller elektroniske
- ansøgning om dispensation
De har fokus på dig som studerende, og hvordan du kan klare dit studium med de vanskeligheder, du har.
Du kan læse mere om RSE på: http://studerende.au.dk/rse/
Du kan kontakte RSE på tlf.: 87 16 27 20 eller mail: [email protected] Ved henvendelse oplys gerne, om du studerer på Campus Aarhus eller Campus Emdrup.
Rådgivnings- og støtteenheden Willemoesgade 15 8200 Aarhus N
Rådgivnings- og støtteenheden Tuborgvej 164 2400 København NV
Pædagogisk Sociologisk Alumneforening, er et netværk af nuværende og færdige pæd.soc.’ere samt forskere inden for det pædagogisk sociologiske felt. Det er en relativt nystartet forening med særligt fokus på at afholde faglige og sociale arrangementer og opretholde et fagligt netværk til gavn for medlemmerne og deres pædagogisk-sociologiske virke. Foreningen ønsker at være et fagligt og socialt forum, som bidrager til at fastholde medlemmernes tilknytning til og samtidig styrke et udvidet fagligt miljø omkring uddannelsen og praksisfeltet. Som forening ønsker de også at bidrage til at styrke cand. pæd. soc.-studerendes faglige identitet, ligesom de gerne vil være med til f.eks. at formidle eventuelle praktikpladser eller adgang til empiri-indsamling til eksamens-opgaver eller specialer. De vil også arbejde for at lave arrangementer, hvor færdige kandidater kan dele deres erfaringer med studerende.
Foreningen udvikles og fungerer gennem diverse arrangementer, som f.eks. faglige og sociale netværkscafeer samt faglige oplæg. Arrangementerne er forskellige i henholdsvis København og Aarhus, men alle medlemmer er velkomne til at deltage begge steder. Vi kommunikerer via vores hjemme- side, www.paed-soc.alumne.dk, og diverse forskellige sociale medier. Her kan I orientere jer om arrangementer, ny forskning og forskellige aktiviteter med relation til og relevans for pædagogisk sociologi. Endvidere vil der også være et diskussionsforum, hvor det kun er fantasien der sætte grænser for pædagogisk sociologiske oplæg eller spørgsmål.
I kan finde foreningen på:
- Facebook – København: https://www.facebook.com/ groups/463162073791749/
- Facebook – Aarhus: https://www.facebook.com/ groups/145010052359920/
Foreningen er baseret på medlemmernes aktive deltagelse. Bestyrelsen be- står af færdige kandidater, studerende samt repræsentanter fra det faglige miljø. Arrangementer bliver til i samspil med foreningens medlemmer, som kan indgå i arbejdsgrupper med forskellige formål og dermed være bidra- gende til, at foreningen udvikles og eksisterer.
Du kan læse mere om foreningen på dens hjemmeside: http://paed-soc.dk/vision-og-mission, hvor du også kan melde dig ind.
Har du yderligere spørgsmål til medlemskab, kontingent, arrangementer eller andet, kan du kontakte foreningen via mailadressen: [email protected]
Foreningen kigger også omkring i introdagene og hilser på.
Afrunding Vi håber at du har fundet indholdet i denne studiestartspjece interessant og at du har fornyet appetit på at starte på pædagogisk sociologi. Man siger at det første år er det værste – der er så meget nyt og anderledes, det er så udfordrende et år – men også et meget berigende år. Vi glæder os til at se dig til studiestart i Emdrup eller Aarhus. Velkommen på pædagogisk sociologi! Venlig hilsen Tutorerne i Emdrup og Århus samt studiekoordinator Anne Larson
MX920 seriesgdlp01.c-wss.com/gds/0/0300020540/01/Setup_Manual_Win_DA.pdfDet er nemmere at finde referencesider, hvis du også indtaster funktionsnavnet. Eksempel: Du ønsker at gennemse
Begrepsdefinisjonen på engelsk Begrepsbetegnelsen på
Strategi for Inkluderende læringsfællesskaber ... 1 Strategi for Inkluderende læringsfællesskaber På Skolen på Nyelandsvej 2 Inkluderende læringsfællesskaber På skolen på
på Söderslätt 14-15 aprilVarmt välkommen önskar 22 utflyktsmål på Söderslätt! VÅRRUNDAN på Söderslätt 14-15 april Välkommen ut på upptäcktsfärd! Goda livet på landet
· PDF fileman ofta prepositionen på. Vid vissa ord säger man i. Läs meningarna med på och i, på Hur är det på jobbet? Mona arbetar på kontor
vbn.aau.dkvbn.aau.dk/ws/files/17589218/Opgave.docx  · Web viewogså gør sig gældende i forhold til vpn-klienten. Han undrer sig, da jeg fortæller, at underviserne på Agri College
Kandidatarbete på Industriell ekonomi · KandidatarbeteKandidatarbete på I på-programmet, 2009I-programmet-01-20 Chalmers University of Technology Kandidatarbete på Industriell
Camilla Blokhus Svensson Hildegunn Lahlum Helness · Ca. 50 % riktig på nasjonal prøve – midt på mestringsnivå 2 på femte trinn midt på mestringsnivå 3 på åttende trinn
Kan vi give eleverne et større udbytte læringsmæssigt og ... · undervisning og give lærerne og underviserne mere tid til de enkelte elevers og studerendes ... Web 2.0 Blogs Program-mering
Vejledning i  · Hvis du har tilvalgt alarmer, er det vigtigt, at du indtaster og gemmer dit mobil- nummer eller din e-mailadresse, så alarmen kan sendes til dig, hvis det bliver
KYSTBATTERIENE PÅ HAUGESUNDSHALVØYA OG PÅ KARMØY
Det siger tiDLigere underviserne på Hagelskærvej 40 • Postbox 99 • 7430 Ikast Tlf. 97 25 24 99 • Fax 96 60 18 39 • E-mail: [email protected] Det siger tiDLigere cykeLryttereLever
På rett spor – regjeringens satsing på jernbane · 2018-01-31 · Samferdselsdepartementet Samferdselsdepartementet På rett spor – regjeringens satsing på jernbane . Samferdselsminister
Status på skolereformen på Kalbyrisskolen
Potatishandlaren på bygdegårdsturnè ... CECILIA HJALMARSSON PRODUKTION PRESENTERAR Potatishandlaren på bygdegårdsturnè 20 oktober på Stoby Bygdegård, kl 19.00 21 oktober på
DEMOKRATI OG AKTIVT MEDBORGERSKAB I GYMNASIALE … · Underviserne spiller en væsentlig rolle i udviklingen af demokrati og aktivt medborgerskab blandt alle elever. Tendenser som
Kom godt i gang som frivillig indtaster - Rigsarkivet · PDF file 2020. 10. 16. · og er det antal dokumenter der mangler at blive tastet. Klik på et af tallene herunder for kun
Tecken på tanke -tankar på tecken
EASO’s uddannelses katalog · Der er indført en metode til uddannelse af undervisere med henblik på at støtte udviklingen af færdigheder, viden og kompetencer blandt underviserne,
Välkommen på föräldrabesök på Skönadalsskolan
Til undervisere og praktikvejledere PRAKTIKERKLÆRING OG ... · Efter endt praktik hjælper underviserne eleverne til at have fokus på, hvilke om-råder de skal arbejde med i skoleperioden
DDCK på ferieCK på · PDF file DDCK på ferieCK på ferie NR. 11 · NOVEMBER 2008 · 45. årgang DDANSK CARAVAN KLUBANSK CARAVAN KLUB – ffor folk på fartenor folk på farten C
Scenarioplanering - pröva på affärsutveckling på ihm
KORT OG GODT - Danske Erhvervsskoler og –Gymnasier · Hvorfor er det vigtigt, at fremtidens elever selv kan kode og afkode digitalt? 8 ... at skolens ledelse og underviserne arbejder
EGNSBYGGESKIK PÅ LANDET FØR 1930 ... lersten eller klining. Bygningerne må antages altid at have været kalkede. På Sjælland, på halvøen Hindsholm på Nordfyn, på Møn og som
STUDIEORDNING Akademiuddannelsen i HR (AU) - eaaa.dk · ges således vægt på, at underviserne har praktisk erfaring inden for fagområdet, og at den studeren-des erfaring inddrages
Evaluering forår 2012 Kandidatuddannelsen i Socialt …...projektarbejdet, at jeg for alvor fik forståelse for videnskabsteori og metode. Flere af underviserne mangler generelt pædagogiske
Indhold - untis.dkuntis.dk/downloads/manualer/Valgfagsmodulet_Kursusplan.pdfElevskema 7 Her indtaster du detaljerne for alle de elever, som må vælge kurser/valgfag. Betydningen for
Danmark på Film - FILM PÅ WEB
Hyper Fokus - fotogruppen-objektiv.dk · • Denne side giver mulighed for at man indtaster kamera, og får herefter en tabel for objektiv længde, ... Fokus på sten under mus til
STARTUP - SHARE TO SUCCESS