da en ro en ro da ro da da da da da da da de da da it da da de da da sv en da da da da da en da da da da da da da da sv da da da pl da da sv da da da da sv da da da da da da da da nb da da da sv da da da da da da da sv da da da nn da da da da da da pl da da da da de da en da en da sv da en da sv da sv da en da da da da da da da da da de de en da da da ca en da da da ro ro da da da da da nb en cs da da da da
Flugt | Et forløb om flygtninge til elever i udskolingen
Gennem billeder på sociale medier og i TV kommer dramatiske billeder af mennesker på flugt fra aktuelle krige og katastrofer helt tæt på elevernes hverdag. Billeder, der kan skabe bekymringer og spørgsmål.
Krige og katastrofer viser sider af verdens økonomiske, politiske og miljømæssige vilkår, som unge i Danmark skal være rustet til at forstå. Målet med forløbet Flugt er, at eleverne bedre kan forholde sig til, at flugt er et vilkår for mennesker forskellige steder i verden.
I kan bruge materialet i historie, geografi, samfundsfag, dansk samt sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab.
Læs mere om de tilknyttede kompetenceområder i undervisningsvejledningen.
Artikler om bådflygtninge i Middelhavet
Kom indenfor i en flygtningelejr
Mennesker kan være nødt til at flygte, hvis der er krig, fattigdom eller naturkatastrofer i deres land. At være på flugt er et vilkår for mange børn og unge i verden i dag. De skal have hjælp, så de kan komme i skole og få et trygt liv igen. Når mennesker flygter fra katastrofer, fattigdom, forfølgelse eller krig, bliver de kaldt flygtninge.
FN anslår, at der findes mere end 60 mio. flygtninge i verden, og halvdelen af verdens flygtninge er børn (2015). Langt de fleste er flygtet inden for deres eget land, mens knap 20 millioner er flygtet til andre lande. Når børn og voksne flygter inden for deres eget lands grænser, bliver de kaldt interne fordrevne.
Når flygtninge kommer til et nyt land, kan de søge om asyl. En asylansøger er en udlænding, som søger om ret til at opholde sig og få beskyttelse i landet som flygtning.
Nogle børn og unge flygter alene. De bliver kaldt uledsagede flygtningebørn. 2.068 uledsagede flygtningebørn søgte om asyl i Danmark i 2015. De fleste kom fra Syrien, Afghanistan og Irak.
Nogle flygtninge må flygte over havet. Ofte må de betale mange penge til menneskesmuglere for at få plads på en båd. Bådene er ofte alt for gamle og alt for små til alle de mennesker, der vil flygte.
Første gang man rigtig talte om bådflygtninge var efter Vietnam-krigen i 1970’erne, hvor tusindvis af vietnamesere flygtede fra deres land i håbet om at komme et andet og bedre sted hen. De sejlede afsted på både, hvor der slet ikke var nok plads til så mange mennesker. I dag hører vi særligt om bådflygtninge, der sejler over Middelhavet til Sydeuropa. Flygtningene kommer ofte fra Mellemøsten og Nordafrika og er på flugt fra krig, fattigdom og sult.
Nogle gange lykkes det flygtningene at komme i land. Så får de hjælp. Andre gange går det desværre rigtig galt, og mange mennesker drukner.
Definition af en flygtning
FNs flygtningekonvention af 1951, definerer en flygtning, som en, der:
"som følge af velbegrundet frygt for forfølgelse på grund af sin race, religion, nationalitet, sit tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller sine politiske anskuelser befinder sig uden for det land, i hvilket han har statsborgerret, og som ikke er i stand til – eller på grund af sådan frygt ikke ønsker – at søge dette lands beskyttelse, eller som ikke har nogen statsborgerret, og på grund af sådanne begivenheder befinder sig uden for det land, hvor han tidligere havde fast bopæl, og ikke er i stand til – eller på grund af en sådan frygt ikke ønsker – at vende tilbage dertil".
Mere end 80 millioner mennesker er på flugt fra krige, konflikter og katastrofer. Der er forskellige grunde til, at mennesker er nødt til at flygte fra deres hjem. Her kan du læse eksempler på de væsentligste grunde:
Krigen i Ukraine har stået på siden 2014, men da Rusland i februar 2022 angreb Ukraine, begyndte en ny og mere blodig fase i konflikten. Konflikten i Ukraine er kompleks og foregår på forskellige niveauer: mellem grupperinger internt i Ukraine, mellem ukrainske myndigheder og Rusland og mellem NATO og Rusland. Helt overordnet drejer konflikten sig om uenigheder om landområder. Siden februar 2022 er over 4 millioner mennesker fra Ukraine flygtet, og omkring 1 million af de flygtede er børn.
Krigen i Syrien begyndte i 2011, og derfor er der mange syriske børn, som ikke kan huske andet end krig. Konflikten i Syrien begyndte som en borgerkrig på grund af interne uenigheder i landet. Samtidig har Syrien også en vigtig betydning for en række andre lande, og derfor er der mange lande, som løbende har involveret sig i konflikten, og som har støttet forskellige parter både økonomisk og militært. Siden konfliktens begyndelse er 13 millioner mennesker blevet tvunget på flugt. De fleste syrere er flygtet til Tyrkiet, Libanon, Jordan, Irak og Egypten. Nogle har krydset Middelhavet og er kommet til Europa – blandt andet til Danmark.
I 2013 udbrød der borgerkrig i Sydsudan mellem. Over 2 millioner mennesker er flygtet fra landet, mens 1,9 millioner er internt fordrevne. I februar 2017 blev der erklæret en hungersnøds-katastrofe i dele af Sydsudan. Det betyder, at omkring 5 millioner børn og voksne oplever akut mangel på mad og afgrøder.
Der er interne konflikter flere steder i Centralasien, på Afrikas Horn og i Nordafrika. Nogle børn og teenagere flygter for eksempel fra Eritreas diktatur, fordi de frygter at blive tvunget til militærtjeneste. I andre lande som for eksempel Afghanistan og Somalia flygter børn og deres familier fra interne konflikter af frygt for, at børnene bliver værget som børnesoldater eller selvmordbombere af væbnede grupper.
Mange børn og unge flygter med eller uden deres familier på grund af fattigdom. Der er især mange, som flygter fra lande i Nordafrika, fordi familien har mistet sin jord, og der ikke er flere muligheder for at dyrke afgrøder til mad eller tjene penge.
Orkaner, tsunamier og jordskælv kan også være årsag til, at familier flygter. Familierne vender ofte tilbage, når farerne efter naturkatastrofen er drevet over, hvis landet kan blive genopbygget. Anderledes forholder det sig med tørke, som typisk varer i længere tid og fører til sult. Lande som Somalia, Etiopien, Yemen, Sydsudan og Nigeria kæmper med tørke, som får familier til at leve nomadetilværelser i deres søgen efter mad og vand.
Flere end 80 millioner mennesker er på flugt på verdensplan.
Næsten en tredjedel er flygtninge ud fra FN’s flygtningekonvention. Det vil sige, at de er drevet på flugt, fordi de er forfulgt på grund af race, religion, nationalitet eller socialt eller politisk tilhørsforhold.
Mennesker, der er fordrevet som følge af fattigdom eller naturkatastrofer, betegner man ikke som flygtninge i FN’s flygtningekonvention, da de ikke er forfulgte.
Anh Lê flygtede fra Vietnam til Danmark som barn. Det har hun skrevet et digt om og lagt det på Facebook. Her kan du læse Anh Lês digt på Facebook.
Børn og unge, der flygter alene, kalder man i Danmark for 'uledsagede mindreårige asylansøgere'. Ifølge børnekonventionen har de uledsagede børn særlige rettigheder i forhold til voksne asylansøgere, fordi de er en særlig sårbar gruppe. Det betyder at myndighederne skal behandle deres asylsager hurtigt, ligesom de skal bo på særlige børnecentre og får tilknyttet voksne, der kan hjælpe dem. På centrene skal de gå i skole.
Når en uledsaget mindreårig søger asyl i Danmark, er det en betingelse, at barnet ikke har familie i hjemlandet, som kan forsørge det, og at det derfor vil gå ud over barnets ve og vel, hvis det bliver sendt hjem.
Du kan møde Omid og Ali, der er flygtet fra Afghanistan uden deres familier i forløbet 'Til alle os'.
Flere og flere mennesker køber sig plads på både, der sejler over Middelhavet til Europa. Sejlturen er et desperat forsøg på at flygte fra krig og fattigdom i de lande, de kommer fra.
Bådene er tit overfyldte og er ikke bygget til at sejle over store have som Middelhavet. Bådene går derfor let i stykker på turen, og passagererne risikerer at drukne. Vold, sult og tørst er også ofte en del af en lang rejse. Derfor er det farligt at sejle over Middelhavet i de små både.
Indtil oktober 2017 sejlede Red Barnets redningsskib ’Vos Hestia’ sejler rundt i Middelhavet for at forhindre, at børn og deres forældre mistede livet på den farlige sejltur.
I billedserien herunder kan du se billeder af, hvordan forskellige redningsskibe arbejder på Middelhavet.
Foto: Gabriele François Casini / Red Barnet
På billedet kan du se en båd med flygtninge. I 2014 tog flere end 200.000 flygtninge den farlige tur i båd over Middelhavet. Cirka 3.500 døde.
Foto: Jonathan Hyams / Red Barnet
Læger og personale på redningsskibene er klar til at tage sig af personer, som bliver samlet op på Middelhavet.
Foto: Jonathan Hyams / Red Barnet
Når personer på flugt bliver samlet op af et redningsskib, skal de allerførst spise og have mulighed for at sove. Turen over Middelhavet er fyldt med farer, og der er sjældent mad med på bådene.
Foto: Hedinn Halldorsson / Red Barnet
Ofte er det første spørgsmål, som børnene stiller, når de er blevet reddet: 'Hvor er jeg?'. Mange ved slet ikke, hvor de er kommet hen.
Foto: Jonathan Hyams/ Red Barnet
Børnene og deres familier bliver sejlet til en italiensk havn, hvor de bliver modtaget af blandt andet de italienske myndigheder og Red Barnet.
Foto: Hedinn Halldorsson / Red Barnet
Børnene får mulighed for at tale med voksne, som ved, hvordan man tager sig af børn, der har oplevet forfærdelige ting. Det giver børnene tryghed.
Foto: Hedinn Halldorsson/ Red Barnet
For de børn, som er kommet alene, forsøger man at finde familiemedlemmer andre steder i Italien eller Europa, som kan tage sig af dem.
Foto: Jonathan Hyams / Red Barnet
De, som overlever turen over havet, håber, at Europa kan blive et sted, hvor de kan starte et nyt liv. Uden vold, utryghed og fattigdom. Et liv med fred.
Artikler om bådflygtninge i Middelhavet
Artiklerne sætter fokus på Middelhavsområdet og de mennesker, der krydser havet med livet som indsats.
Her kan du læse Politikens artikel 'Med livet som indsats'.
Her kan du læse Politikens artikel 'Europa har tabt sin humanisme i Middelhavet'.
Kom indenfor i en flygtningelejr
Inside Zaatari er en Facebookside med billeder og posts, der viser en del af hverdagen i en af verdens største flygtningelejre, der ligger i Jordan. Her kan du se Facebooksiden om livet i en flygtningelejr.
Sidens adresse er nu kopieret til din udklipsholder
Du kan indsætte den ved at trykke Ctrl + v
Min skole - Min ven
Andet fra Red Barnet
Tak for din tilmelding!
Red Barnet behandler dine personoplysninger efter gældende EU persondataforordning og efter den danske persondatalov. Læs mere om dine rettigheder, vores databehandling og persondatapolitik.