da da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de nb en da da nb da sv da da da da da da da da da da da da da da da da da en sv da da da da da da sv da da da da da da da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Nu pibler de små planter på overdrevene frem og bliver ved det meste af foråret.
Det er f.eks. agerkohvede og soløje. De er ellers sjældne i Danmark, men ikke her.
Mange af dem har travlt med at komme op og blomstre af, inden det bliver for tørt.
Sydskrænterne på Røsnæs hører til landets mest tørre og varmeste steder.
Slåen slår til. Den breder sig med rodskud blandt de sjældne blomster og kvæler dem. For at beskytte blomsterne klipper Naturstyrelsen hver vinter slåenskud.
Den står yderst i krat, så dens hvide blomster er nemme at få øje på. Du kan også se blå anemoner nu, og nikkende kobjælde blomstrer. Har du mod på det, kan du nu gå på udkig efter hugorme , som lige nu ligger og soler sig i kanten af sydvendte buskadser.
Sidst i maj er det hvidtjørnen i krattenes indre, der lyser hvidt med blomster.
Kigger du ind i krattet under den blomstrende tjørn, ser du en halvfarlig eventyrverden. For her er krogede stammer, som er overgroet af dødbringende lian-lignende vedbend , der med tiden – og sammen med andre større træarter - vil kvæle hvidtjørnen.
Sådan er naturens orden.
Strandtiden nærmer sig, og det er tid at stikke tæerne i vandet – måske for første gang i år.
Måske ser du rørhøge , som har ynglet i Mademose.
Endnu mere heldig er du, hvis du ser en rødrygget tornskade , der er Røsnæs mest prominente ynglefugl. Og den sjældne karmindompap kan ofte høres i Fyrskoven.
Lige nu må du sætte god tid af til turen til Røsnæs og ikke spise for meget hjemmefra.
For der er søde vilde kirsebær . Og med lidt held kan du fange en havørred - og på stille dage se marsvin langs kysten.
Du kan også gå på opdagelse efter såkaldte stamformer af kål og roer, de hedder strandbede og strandkål.
Har du snorkel og gummitæer, skal du tage det med til Røsnæs. Vejret er – formentligt – lunt og godt, og tangskovene langs kysterne er fine at snorkle på. Under vandoverfladen kan du være heldig at se blåstribede savgylter, tangsnarer, tangnål og snipper. De sidste to er i familie med søheste, hvilket du kan se på deres hovedform. Vær opmærksom på at du ikke bør snorkle på revet vest for fyret uden følgebåd, da strømmen er kraftig.
På varme septemberdage kan man opleve store træk af musvåger , der venter på, at lun luft stiger op over land, så de kan glide-flyve over mod Samsø og videre sydpå.
Mens du venter på trækkene, kan du plukke vilde brombær . De smager sødt og godt nu.
Cikorie og rejnfan blomstrer nu, og også agerkohvede og soløje kan have en opblomstring.
Busken benved får lyserød/orange blomster, og vedbenden blomstrer og får sorte bær. Også slåen har bær nu, som du kan plukke til julesnapsen. Hvis bærrene ikke har fået frost, skal de lige en tur i fryseren, før du overhælder dem med en ukrydret snaps. Læs om Natursnaps
Går du en tur på stranden, når solen peger mod skrænterne, kan du tydeligt se profiler af flodsand, moræneler og lommer af fint rødler – lige til at lave lertøj af.
Det tager sig smukkest ud, når skrænterne er våde, som de er om efteråret.
Udsigterne fra bakketoppene over det skummende rev er overvældende hele året- men særligt i vinterens storme lige ved solnedgang.
Nogle af rigets allerkraftigste vindstød er målt her. Det beviser den meteorologisk station ved Røsnæs Fyr, der sender data hvert 10. min.
Når sneen ligger over overdrevene og dækker krattene til, kan du gå på sporjagt.
Du kan blandt andet finde rævens , musenes og rådyrenes spor.
Om vinteren er edderfuglen talrig på revet blandt mange forskellige dykænder. Hvis der er havblik, kan du være heldig også at se marsvin . De lever i farvandet rundt om Røsnæs hele året. Også sæler er gæster i farvandet – om end sjældent.
Læs mere om dyr og planter i artsleksikonet
Kort med seværdigheder Aktiviteter Dyr og planter Historie Praktisk
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden