nl da da da da af de de fr en de da da da da da da fr sv da nl de da da nn da da da da da da da da da da da de id da da da en da da da da da da fr sv da nl de da de en da da da da da fr sv da nl de en da da da da nl da da en da da da da da da da da da da da da da da da da da da da da de da da da da da nl af da da da da da da da da sv da da de da nb zh la en en nl da en sv da da da da da da da sv da sv sv da da da da da
Skal jeg have tilladelse til min aktivitet?
Græsning og helårsgræsning i naturen
Hampen Sø og Palsgård Skov
Natur og kulturhistorier fra Søhøjlandet
Hampen Sø og Palsgård Skov
Bøgen der blev barselsstue en julenat
Der knytter sig en smuk julehistorie til Følbøgen i Nordskoven
Af naturvejleder Jan Kjærgaard, Silkeborg Statsskovdistrikt
Silkeborg Nordskov ligger på et stort bakkeplateau, der skråner både mod nord og syd. På toppen af plateauet er der overvejende bøgeskov. Her er bøge i alle aldre fra ´nyfødte´, der er spiret fra sidste oldenfald til oldinge på over 300 år.
En af de ældste bøge i området stod lige ved siden af vejen, der går fra Silkeborg ud gennem skoven forbi teltpladsen ved den nedrevne skovløberbolig, Korsdalshus, og videre mod Nyløkke.
Træet, der har fået navnet Følbøgen, ligger nær dammen Sokær lidt øst for Korsdalshus. Dengang, der var oldensvin i skoven, gik de på varme sommerdage hen til Sokær for at svale sig i vandet.
Her omkring dammen består skoven overvejende af 220-årige bøge. Træer som givet er spiret, når svinene har gennemrodet skovbunden og dermed begravet bog. Under de store træer er der en underskov af 14 års bøge - den nye generation, der er ved at dukke op.
Efter en pause ved dammen kan man fortsætte lidt videre mod øst. Her ligger ved vejen en anseelig bøg, nok ca. 1,5 gange så tyk som de fleste træer i området. Den tykke stamme er tydeligt ældet, der er angreb af svamp, og hen ad stammen ses mange buler, overgroede knaster og afbrækkede grene. Oprindeligt har træet haft en bred krone, slet ikke én som de smalle kroner, nutidens skovtræer har klemt op. Det har stået i en åben skov med græssende dyr.
Denne gamle bøg fik lov at blive stående ved vejen længe efter, at dens jævnaldrende var fældet, fordi der fortælles en historie om den. På en af gårdene ude ved Nyløkke havde de en hoppe, der skulle fole. Det var op mod juletid, og så juleaftensdag stak hoppen ud af stalden og løb til skovs i et forrygende sneknog. Man forsøgte at finde den igen, men sporene føg hurtigt efter i sne, det var håbløst.
Julemorgen, da folkene sad ved deres davre, kom hoppen hjem - og da havde hun folet. Ude i skoven, i det vejr! Det føl kunne man vist godt vinke farvel til. Men man fulgte da sporet baglæns ind i skoven, om ikke andet så for at redde skindet af føllet.
Herinde under et bøgetræ, der stod med et tæt virvar af grene helt ned til jorden, så de dannede en naturlig hule, stod føllet, sprællevende. Hoppen har naturligvis kendt stedet fra sin græsning i skoven om sommeren og er søgt herhen.
Det var en smuk julehistorie, som har gjort, at træet har fået lov at blive stående, men jeg var egentlig lidt skeptisk over, om den nu også kunne passe, indtil jeg en dag fortalte historien til en ældre dame, der var med på tur.
Hun kunne så fortælle, at hendes onkel havde været hestehandler, og han havde fortalt, at tidligere var det almindeligt at have folingerne ved midvintertide. Da skulle hestene ikke arbejde, og man fik et stort føl at sælge på efterårsmarkedet, hvad man ikke ville have med en forårsføl. Desværre fik man en sygdom i hestene, så føllene døde i staldene, og derfor var man nødt til at flytte folingerne over på friland og dermed også ændre tidspunktet.
Det er ikke alle føl beskåret at overleve en foling i det fri julenat i en snestorm.
Følbøgen væltede i stormnatten den 3. december 1999. Træet så relativt sundt ud, men det viste sig - efter at det var faldet - at være næsten ædt op af mange arter af svampe. Stammen var delvis hul, hvad man heller ikke kunne se nedefra.
Træet med stamme og krone får nu lov at ligge og vil en årrække fremad være et herligt klatrestativ for børn i skoven.
Træet kan være ret svært at finde. Det bedste er at gå op fra vestenden af Hattenæs af den snoede vej.
Undervejs opad vil man bemærke rødeg på begge sider af vejen. De kendes på de store takkede blade. Find en sti ind gennem rødegen til venstre (NV). Hvor rødegen slutter ligger en lille lavning ca. 20 m fra Sejsvej. Her står egen som en gammel forfalden stub.
Følbøgen ligger stadig ved kanten af vejen på toppen af højderyggen i Nordskoven.
Ved hjælp af vandretursfolderen over Nordskoven er den ret let at finde. Øst-vest gennem skoven ligger Hårupvej. Et godt stykke ude af den ligger dammen Sokær lige op til vejen. Ca. 50 meter længere mod øst ligger træet som en vældig stamme lige i kanten af den unge bøgeskov.
GPS koordinater: 56° 09.300N 009°35.850Ø
Læs mere om adgangsregler til naturen
Se om en art er fredet
Køb brænde i netbutikken
Se fortidsminder i naturen
Følg med i vandrefalkedagbogen
Find naturoplevelser på kort
Find fugle, træer, insekter og andre arter i Miljøstyrelsens artsleksikon
Naturstyrelsen anbefaler, at henvendelse til Naturstyrelsen sker via e-boks, hvis din henvendelse indeholder personfølsomme eller fortrolige oplysninger.
Hvor andet ikke er angivet, er billeder på siden fra colourbox.com
Sender du os en e-mail, vil den blive gemt i vores digitale sagsbehandlingssystem. Læs mere
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden
Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden