hu da en hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu da en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en es en hu hu id hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu
Éjszakai erdő - hüllők és kétéltűek kiállítás
A Tisza-tó négy évszakos horgászvíz, amely többféle víztípust foglal magában, otthont adva a legtöbb őshonos magyar halnak. Egyedülálló módon több mint 50 faj él itt, az akár húsz méteres mélységekben alvó harcsaóriásoktól az öblítőcsatornák balinjain át, a nádszéleket lakó pontyokig.
A tó az országos átlagot jóval meghaladó fogási lehetőséget kínál, mindezt csodálatos természeti környezetben. Egész évben válogathatunk a horgászhelyek és módszerek között, hiszen a folyó, a csatornák, a holtágak és a tározó vizei más-más halak kifogására adnak lehetőséget.
A part mentén akadálymentes horgászhelyek is kialakításra kerültek, egyes kikötőkben pedig mozgássérültek számára kialakított csónakok bérelhetők.
A Tisza-tó területének kb. kétharmada ún. országos jelentőségű védett természeti terület, a Hortobágyi Nemzeti Park része. A tó teljes területe európai közösségi jelentőségű természetvédelmi Natura2000 terület. A Tisza-tó ezen kívül Nemzetközi Jelentőségű Vizes Élőhely (ún. ramsari terület), továbbá része a Nemzeti Ökológiai Hálózatnak is.
Ezek a tagságok és címek kötelezettséget is jelentenek. Ezeknek megfelelni, illetve a terület természeti értékeit hosszú távon is megőrizni, csak úgy lehet, hogy valamennyi, a területen folyó tevékenységet – így a horgászatot is –, bizonyos mértékig korlátozni, szabályozni kell.
Természetvédelmi szempontból a Tisza-tavat négy területegységből áll:
Valki-medence – Itt az elsődleges szabályzó a természetvédelmi érdek, minden mást ennek figyelembevételével kell szabályozni. A természeti értékeknek a legmagasabb szintű védelmet, a lehető legnagyobb zavartalanságot biztosítják.
Poroszlói-medence – Ezen a részen egyforma súlyt kap a természetvédelem, az ökoturizmus, a horgászat és a „szelíd" vizisport.
Füredi-medence és Sarudi-medence – Ezen a területen elsődleges szabályzó a rekreációs, idegenforgalmi és horgászati érdek, de a természetvédelmi célok maximális figyelembe vételével.
Abádszalóki-medence – Az ökológiai-természetvédelmi megfontolások itt teljes egészében alárendelődnek az idegenforgalmi és rekreációs jellegű tevékenységeknek.
A Tisza-tavi horgászathoz a jelenleg hatályos halászati törvény alapján szükséges okmányok:
A gyermekhorgász engedély kiváltása nem igényel horgászvizsgát és horgászegyesületi tagságot.
A Tisza-tóra érvényes éves horgászengedély, vagy akár napi jegyek az ország több pontján beszerezhetőek. Részletes lista.
A horgászengedély érvényes az alábbi területeken
A Tisza folyó és a tározó kiskörei duzzasztómű felett húzódó, 403,5 és 440 fkm közötti területén, az Eger-pataknak a Borsodivánka és Négyes községeket összekötő közúti hídtól délre eső szakaszán, valamint a Tisza-tó körüli szivárgóárkokon.
December, január és február hónapokban horgászni csak 07 és 17 óra közötti időszakban szabad.
A fajlagos tilalmi időszakon túl decemberben, januárban, februárban és márciusban tilos a harcsa fogása.
A halállomány ívóterületeinek védelme érdekében május 2. és június 15. között tilos a horgászat az Eger-pataknak a Négyes-Borsodivánka községeket összekötő közúti hídjától a patak Tisza-tóba torkollásáig terjedő szakaszán.
A Tisza-tavon a halászati hasznosító által kibocsátott fogási naplót kell vezetni.
A fogási naplóba a méretkorlátozással védett halat a fogást követően azonnal, az egyéb halakat a horgászat befejezésekor, legkésőbb a nap végén, többnapos horgászat esetén legkésőbb minden nap végén be kell jegyezni.
A fogási naplót a horgász a rajta feltüntetett határidőig a váltás helyén köteles leadni vagy a Tisza- tavi Sporthorgász K. N. Kft. 5350 Tiszafüred, Örvényi út 46. címre beküldeni. A horgászat során megfogott és megtartani kívánt halat szákban, vagy más erre a célra szolgáló tartó- vagy tárolóeszközben úgy kell tárolni, hogy az a halnak szenvedést ne okozzon.
A horgász sötétedés után köteles horgászhelyét, csónakját jól látható módon, folyamatosan megvilágítani.
A szervezett horgászversenyeket előzetesen írásban a Tisza-tavi Sporthorgász K. N. Kft.-nek be kell jelenteni. A versenyzőket elsőbbség illeti meg a horgászverseny helyszínén a verseny időtartama alatt.
Tisza-tavi Sporthorgász Közhasznú Nonprofit Kft.
5350 Tiszafüred, Örvény út 46.
3388 Poroszló, Csapó köz 8.
Telefon: +36 30 915-9294
Ha feledhetetlen környezetben szeretne horgászni, és halat is szeretne fogni – itt a helye a Tisza-tónál!
A változatos, természeti szépségekben gazdag táj négyévszakos horgászparadicsom, mely az országos átlagot jóval meghaladó fogási lehetőséget kínál. A tó eltérő mélységű vize, kanyargós csatornái és hatalmas, nyugodt vizű tározója különböző fajoknak nyújt ideális környezetet. A Magyarországon őshonos halak jelentős része megtalálható és jól fogható a Tisza-tó területén!
A Tisza-tavi horgászat hagyománya a nyolcvanas évek elejére tekint vissza, amikor az emberi beavatkozás nyomán keletkezett, mesterséges tavat elkezdte birtokba venni és formálni a természet. A Kiskörei-duzzasztómű frissen elárasztott területén mesébe illő halbőség alakult ki. Az első években a fő halak a ponty és a csuka voltak, majd a kilencvenes években a téli süllőzés is elterjedt a Tisza-tavon. A nagy tározókra jellemző, erős harcsaállomány növekedése még napjainkban is tart.
A tavasz több halfajunk szaporodási időszaka, ilyenkor a horgászokat a szeszélyes időjáráson kívül a tilalmak is korlátozzák.
Március: elsősorban törpeharcsa és keszeg, de compó, dévér, vagy akár egy-egy korán kelő ponty is fogható.
Április: a pontyok és dévérek ívási időszaka. Jól foghatók a kárászok, valamint a fehér halak nyomán megjelenő harcsák is. A sekély öblök zavaros vizeiben érdemes horgászni.
Május: ismét lehet süllőzni és balinozni, de ennek ellenére ezt a hónapot a harcsaszezon kezdeteként tartjuk számon. Az ívásra készülő harcsa ilyenkor végzi tavaszi kondicionáló táplálkozását, folyamatosan mozog és eszik. A tapasztalt horgászok a partközelben fenekezve próbálják horogra csalni.
A horgászat főszezonja számtalan lehetőséget kínál a Tisza-tónál.
Június: az egyik legjobb horgászati lehetőséget a küsz-ívás jelenti. A Tisza partján álló fűzfák vízbe lógó gyökerei között milliónyi apró sneci rakja az ikráját, odacsalva a harcsákat, süllőket és balinokat. Ebben a hónapban különösen eredményes lehet a kuttyogatás, a harcsa horgászatának hangkeltésen alapuló, ősi magyar módszere. A hónap legfontosabb eseménye a tiszavirágzás, mely feledhetetlen élményt nyújt.
Július-Augusztus: a pontyozás a Tiszán inkább nappal, a tározón viszont éjjel ajánlott. A sulyommezők szélénél gyönyörű compók laknak, a Tisza kövezésein pedig már egy-két napos etetés után is jól fogható a keszeg. A meleg éjszakákon, felszínen portyázó harcsákat wobbleres pergetőhorgászok próbálják nyakon csípni.
Sok horgász szemében ekkor kezdődik az igazi szezon. Kevesebb a turista, a lassan hűlő vízben a halak még jól esznek. Vannak olyan fajok is, amelyek főszezonja erre az időszakra tehető.
Szeptember: A szeptember átmeneti időszak. A kapitális pontyok jelentős részét ilyenkor kezdik fogni, de még harcsára is érdemes menni. Az esti-éjszakai, tározói halszeletes süllőzés egyre javuló eredményei is az őszi szezon kezdetét jelzik.
Október: a csukaszezon kezdete. Ha tiszta a víz, a Tisza kövezésein és akadóin jól fogható a süllő.
Október végén általában megkezdődik a tározó téli üzemvízszintjének a beállítása, a vízeresztés. Az elfogyó víz a halakat a mélyebb részek felé tereli, a csukák a régi holtágak medrében verődnek össze, a balinok, süllők és a pontyok jelentős része kivonul a Tiszára.
November: ha jó az idő, kiválóak a horgászati lehetőségek. A tározó gödreiben és holtágaiban lehet csukázni, ha a Tisza nem zavaros, eredményes módszer a mártogatás. A süllő a twistert is jól eszi, és hatalmas balinok foghatók az ólmos-legyes együttessel. Az igazán kitartó pontyozók ilyenkor még etetnek a Tiszán, és a tározóról levonuló halak közül jó néhányat megfognak.
A téli hónapokban, a vermelő halak védelme érdekében, tilalom van pontyra és harcsára, viszont a balin és a süllő egész évszakban jól fogható. A keményebb fagyok a csónakos horgászatot megakadályozzák, később azonban, megfelelő jégvastagság mellett lehetőség van a léki horgászatra.
December: léki horgászattal szép csukákat lehet fogni, és egyre többen próbálnak keszegezni a jég alatt, ami szintén kellemes szórakozás.
Január: a téli süllőszezon kezdete. Ebben az időszakban eredményes módszer a mártogatás, sőt a fenekezés is.
Február: az ívásra készülő süllő megkezdi az intenzív táplálkozást, és a vízen szinte több horgász van, mint nyáron. A hónap első felében még csukát is lehet fogni, ám a hónap közepétől már kezdődik a tilalom.
A weboldalon cookie-kat használunk, amik segítenek minket a lehető legjobb szolgáltatások nyújtásában. Tovább olvasom
Minden jog fenntartva. Tisza-tavi ökocentrum 3388 Poroszló, Kossuth u. 41. Telefon: 36/553-033; 36/553-074