hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu en hu en hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Márai Sándor Művelődési Ház
Akiknek a kerület az első
Nyulászi András, Rieger Tibor, Vajda József
A Budavári Önkormányzat Budavár 1686. szeptember 2-i visszafoglalásának 332. évfordulója alkalmából Budavárért Emlékéremmel tüntette ki Nyulászi András öttusázót, Rieger Tibor Kossuth-díjas szobrászművészt és Vajda Józsefet, a Pékműhely tulajdonosát. Az elismeréseket dr. Nagy Gábor Tamás, Budavár polgármestere adta át.
1933-ban született Budapesten. Születése óta a Tabán, pontosabban a Bethlen-udvar lakója. Szintén az I. kerülethez kötik első iskolai és sportélményei. A második világháború pusztításait házuk pincéjében vészelte át.
Sport iránti tehetsége korán megmutatkozott, kosárlabdázott, síelt, majd téli öttusában is kiváló eredményeket ért el: Dózsa sportolójaként téli öttusában és lesiklásban is országos bajnok lett. Későbbi pályafutása során hivatásos nyári öttusázó lett. Sporttevékenysége mellett testnevelés-oktatással és utánpótlás-neveléssel foglalkozott.
Az Újpesti Dózsa Öttusa Szakosztályának egyik újjáalapítójaként számos később világhírű tanítvány nevelődött a keze alatt. A tehetséggondozást mindennél fontosabbnak tartotta. Kiemelkedő oktatási-nevelési tevékenysége tanítványai eredményein is tetten érhető. Magyarországi edzői tevékenysége mellett dolgozott Egyiptomban és Görögországban is.  2013-ban a Magyar Érdemrend Lovagkeresztjét is megkapta.
Nyugalmazott testnevelő tanár, öttusaedző, az I. kerületi Polgárőrség megalapítója és a legrégebbi szolgálati idővel rendelkező tagja.
1940-ben született a mai Gyál községben. Gyermekkora a Csallóközhöz kötődik, ahol felvidéki, erdélyi, borsodi és egyéb helyekről betelepített szegényemberekből álló színes világban nevelkedett. A győri bencés gimnáziumba járt, majd innen a Képzőművészeti Főiskolára került, ahol Pátzay Pál volt a mestere.
Rieger Tibor a magyar szakrális szobrászatban kiemelkedő alkotó. Több művét a magyar történelem keresztény múltjához kapcsolódó alakok ihlették. Alkotásai közt jelentős számban találhatók emlékművek is. Kisplasztikák alkotása mellett a 80-as évektől a monumentális, köztéri szobrok és középületeken elhelyezett domborművek váltak dominánssá munkásságában. Mintegy félszáz szobra, alkotása díszíti hazánk köztereit és épületeit. Monumentális műveinek sorában kiemelkedő a Pannonhalmi Bencés Főapátság bazilikájának millenniumi kapuja (1966), a mosonmagyaróvári 1956-os emlékmű (1991), a hegyeshalmi I. és II. világháború, a kitelepítés és 1956 áldozatainak emlékműve (1993), a kecskeméti II. világháborús áldozatokra emlékező dombormű (1998) is.
Alkotásai közül az I. kerületben található a 2016-ban a Magyar Nyelv és Könyv Ünnepén felavatott, Hess András budai nyomdájának, és az itt napvilágot látott első magyarországi nyomtatott könyv, a Budai Krónika emlékére készült tábla. Szintén az I. kerületben, a Mária Magdolna romtemplom szentélyében áll Koronázó Palást bronz domborműve, melyet 2017. húsvét hétfőjén avattunk fel. Ezen a kiemelkedő alkotáson a szobrászművész több évi munkával teremtette újjá Szent István korának szellemiségét.
Kimagasló képzőművészeti munkásságával több elismerést is szerzett: 1997-ben Pro Urbe Mosonmagyaróvár díjat, 2002-ben M. S. Mester-díjat, 2004-ben Pátzay Pál-emlékérmet, 2006-ban Győr-Moson-Sopron megye Kormos István-díját kapta meg. A Szent Márton-, a Szervátiusz Jenő- és a Magyar Örökség-díj, illetve Ravenna város aranyérme mellé 2015-ben megkapta a Magyar Érdemrend lovagkeresztjét is. 2016-ban Pro Cultura Christiana díjjal jutalmazta a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia. 2018. március 15-én Kossuth-díjjal tüntették ki.
Vajda József pék – korábban szociológus – 2010-ben hozta létre a kis családi pékséget azzal a szándékkal és elkötelezettséggel, hogy jó minőségű, finom és egészséges kenyereket készítsen természetes alapanyagokból, adalékanyagoktól mentesen, felelevenítve nagyszüleink tudását és kenyér iránti tiszteletét. Első boltját, a Pékműhelyet, a Batthyány utcában nyitotta meg, majd a XI. kerületi Bartók Béla úton és a II. kerületi Lövőház utcában is nyitott egy-egy üzletet.
Azt vallja, a kenyér nem csupán lisztből, sóból és vízből áll, hanem szeretetből is. Számára a kenyér nem pusztán termék vagy egy étel, hanem egy olyan eszköz is, amellyel közösséget teremt. Külön gondot fordít arra, hogy elbeszélgessen vásárlóival, mert szerinte szükség van a jó szóra is. Rendszeresen hirdet karitatív kezdeményezéseket, kenyeret biztosít a rászorulóknak. Október 23-án vidékre szállított kenyeret több budapesti kézműves pékséggel közösen, így köszönték meg, hogy 1956-ban a vidéki emberek küldtek kenyeret a fővárosba.
A kenyér iránti tiszteletből életre hívta a Kenyérlelke Fesztivált, amelyet minden évben augusztus 20-án tartanak meg.
Budapest Főváros I. kerület Budavári Polgármesteri Hivatal
1014 Budapest, Kapisztrán tér 1.
Levelezési cím: 1250 Budapest, Pf. 35.
Központi telefonszám: (+36) 1-458-3000
Ügyfélszolgálat elérhetősége: +36 1-458-3030; +36 1-458-3025
Attila úti ügyfélszolgálat elérhetősége: 1013 Budapest, Attila út 65. Telefonszám: +36 1-225-7276
Budapest I. Kerület Budavári Önkormányzat adószáma: 15735643-2-41
Budapest Főváros I. Kerület Budavári Polgármesteri Hivatal: 15501002-2-41
Minden jog fenntartva. Cookie Policy Adatkezelési Tájékoztató Akadálymentesítési nyilatkozat