hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Munkában a "Spin doctor" – CCO Magazin
Szerkesztőségünk szeretné felhívni olvasóink figyelmét egy érdekes kommunikációs blogra. Az oldal célja, hogy a SPINDOCTOR-ok munkájáról értékelést, ismertetés adjon, kritikusan szóljon. A “spin doctor” kifejezés a public relations fogalomköréhez tartozik. Magyarországon sokan, még szakemberek is úgy gondolják, hogy ez a kifejezés főként a politika területéhez, s azon belül is, a media relations fogalomhoz kötődik, azonban a spin doctorok nemcsak a média számára prezentálnak kommunikációs tartalmakat. A mondanivalót ugyan a spin doctorok fogalmazzák meg, szaknyelven szólva generálják, de nemcsak a média számára. Erre az oldalra szeretnénk felhívni a figyelmet egy nemrégi írásuk felidézésével.
Tudom, hogy mindent szögnek néz, akinek kalapács van a kezében, és hogy szegény Sandy hurrikánról is a kommunikáció jutott eszembe, de a gázai konfliktus kapcsán is gondolkodnunk kell a kommunikáció mindenkori szerepéről!
Egy háborúnál nagyobb krízis elgondolhatatlan a civilizált emberiség életében. Így a kríziskommunikáció is új dimenziókkal bővül, ha ilyen nagyszabású vészhelyzetről beszélünk. (Tegyük hozzá, hogy midőn-e sorokat írom, többé-kevésbé tűzszünet érvényesül a térségben, és reméljük ez mielőbb békekötéssé szelídül.)
A háború, háborúskodás mióta világ a világ együtt jár a kommunikációs kényszerrel is. Egyfelől mindig kell egy casus belli, vagyis egy – akár mondvacsinált – kiváltó ok, ami az egyik oldali agressziót megindokolja. Másfelől meg kell dolgozni a hátországot, a közvéleményt az igazunkról, hogy támogassák a küzdelmet. Ez általában az ellenség démonizálásával jár, de meghatározó a harctéri beszámoló is. Ugyanilyen fontos szerepe van a véleményformálók állásfoglalásának, kiállásának.
A mostani konfliktusban is számtalan példát látunk a közvélemény, és nem csak a saját, de a nemzetközi közvélemény győzködésére is. A véleményvezérek kiállása mindkét “fél” számára fontos, rajtuk keresztül foglal állást a világ közvéleményének túlnyomó többsége.
Ugyancsak elképesztő, hogy ebben a háborús helyzetben hogyan vonják be a közösségi médiát. Az izraeli hadsereg önálló twitter, facebook felelősökkel mutatja be a küzdelmet. Jól komponált, hatásos képekkel és mondatokkal képesek hatni.
A legnagyobb szerepe talán a milliók által megosztott, tényleg lenyűgöző képsoroknak van, amely a Hamasz rakétáinak levegőben történő megsemmisítését mutatja.
(A híressé vált videofelvétel a közismert képmegosztó portálon megtekinthető. – A szerkesztő megjegyzése.) A videofelvétel megtekintéséhez kattintson ide.
A Vaskupola (Iron Dome) működése minden szempontból elemezhető. Public relations szempontból a feltöltött videók talán legfontosabb szerepe a hátország önbizalmának, nyugalmának megteremtése és az ellenséges erők totális elbizonytalanítása. (A második világháború végét elhozó atombombáknak sem volt kizárólagos katonai jelentősége, a béke kikényszerítésében viszont elsődleges szerepet játszott.)
A közösségi média persze nem könnyen befolyásolható eszköz, így a rajta átfutó információtenger már kezelhetetlen: nem egyetlen közlő fél irányítja a kommunikációt, hanem ki van téve a szimpatizánsok és ellendrukkerek százmillióinak. Egy másik veszélyforrás, hogy az intenzív harctéri kommunikáció szabályozott kell maradjon, mert a kiszivárogtatás, óvatlan üzenetküldés, túlbuzgóság okozta fecsegés harcászati titkokat is elárulhat és emberéletekbe kerülhet.
A közösségi média és a háború tehát mostanában kóstolgatja egymást, a mediatizált hadviselés viszont már régebbi keletű. Emlékezhetünk rá, hogy mekkora – teljesen jogos – megdöbbenést okozott az első amerikai partraszállás Irakban, amelyet előzőleg már bevilágított, CNN által élőben közvetített helyszínen tehettek meg a NATO erői.
De ebbe a körbe sorolhatjuk a világtörténelem egyik legismertebb és legvitatottabb fotóját, a milicista halálát is. Capa bravúrképéről azóta sem tudjuk, hogy beállított, vagy “élőben” elkapott jelenetről kaphatott-e képet az akkori közvélemény.
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin