hu id hu es hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu es hu hu hu da hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo
SÚLYOS MINŐSÉGI ÉHEZÉS – II. -
Huszpán Anita Uncategorized szeptember 21, 2016szeptember 19, 2016 0 Comment
Ez a szomorú tény gyakorlatilag az összes létfontosságú tápanyagra (vitaminok, ásványi anyagok és nyomelemek) kiterjed.
Sőt! Ezeken túlmenően még a fehérjefélékre, zsírokra és a növényi rostokra is. Többnyire ezekből is hiányt szenvedünk.
Fehérjefélék: Különböző fehérjék és a fehérjéket felépítő aminosavak összefoglaló neve. A fehérjék az élő szervezetek legfontosabb anyagai és számos nélkülözhetetlen szerepet töltenek be. Van olyan, amelyik szállító feladatot lát el a szervezeten belül, mint például a hemoglobin nevű fehérje, ami az oxigén szállítását végzi a vérben. Vannak olyanok, amelyek más anyagok lebontását végzik, mint például az emésztő fehérjék, míg mások éppen ellenkezőleg, összetett anyagokat hoznak létre összetevőikből. Bizonyos fehérjék a test mozgatásáért felelősek, mint például az izmokat felépítő fehérjék. Fehérjék biztosítják a bőr vagy az erek falának rugalmas szilárdságát. Ilyen fehérje például a kollagén. A szervezet védekező rendszere is fehérjék segítségével támadja meg az idegen betolakodókat, kórokozókat. Az ilyen fehérjéket nevezik antitesteknek. Vannak olyan fehérjék is, amelyek serkentik vagy gátolják a szervezetben zajló folyamatokat.
A köznyelvben általában fehérjéknek nevezik azokat az élelmiszereket is, amelyek sok fehérjét tartalmaznak. A legfontosabb fehérjében gazdag élelmiszerek például a tojás, a halak és a különböző húsok.
Az ember kizárólag abban az esetben tudja létrehozni a szervezetét felépítő fehérjéket, ha elegendő jó minőségű fehérjefélt fogyaszt táplálékok formájában.
A magyar fehérje szó a német „eiweiß” (ejtsd ájvájsz) szóból ered, ami tojásfehérjét jelent.
A fehérje idegen nevén protein.)
Aminosavak: A fehérjéket felépítő alapanyagok. Az elnevezés arra utal, hogy az aminosav, a származását tekintve, kapcsolatban áll az ammóniával, illetve a savakkal megegyező tulajdonsággal is rendelkezik. Ha a fehérjéket hosszú gyöngysorokként képzeljük el, akkor az aminosavak a láncot felépítő különböző színű és méretű gyöngyszemek lennének.
Kollagén: Különleges fehérjemolekula. Jellemzője, hogy nagyon erős fonalakat képez, amelyeket nagyon nehéz elszakítani.
Az emberi testben sok helyen, pl. a bőrben, az erek falában rugalmas, erős hálót képez. A bőrkabát anyagának nagy része kollagén. Viccesen kollagén-kabátnak is lehetne nevezni, ahogyan azt hajdani kiváló anatómiatanárom, Hadházy Csaba professzor úr megfogalmazta. C-vitamin hiányában kevés és gyenge minőségű kollagén képződik, így a szövetek (pl. a bőr vagy érfalak) rugalmassága, terhelhetősége csökken, azok sérülékennyé válnak.
Zsírok: A zsiradékok olyan növényi és állati eredetű anyagok gyűjtőneve, amelyek jellemzője többek között, hogy nem oldódnak vízben, és jellegzetes csúszós tapintatuk van. A növényi eredetű zsiradékokat nevezik olajoknak, amelyek szobahőmérsékleten szilárdak. Kémiai és egyéb tulajdonságaikat illetően az olajok is zsíroknak számítanak.
Növényi rostokra: Az élelmi vagy más néven diétás rostok olyan növényi anyagok, amelyeket az emberi emésztőnedvek nem tudnak lebontani. Ezek az anyagok a bélrendszerünkben élő barátságos, jótékony hatású baktériumok számára fontosak, mert lehetővé teszik azok életben maradását és kívánatos elszaporodását. Tekintettel arra, hogy az élelmi rostok növényi eredetűek, ezeket az anyagokat a köznyelv gyakran növényi rostként emlegeti.
A hiány mértéke tápanyagonként változó, de minden esetben számottevő.
Még az igényesen táplálkozó embereknek is csak arra van esélyük, hogy a napi kalciumszükségletük (kb. 1500 milligramm) 40-50%-át fedezzék az elfogyasztott élelmiszerekkel.
A napi kalciumigénynek megfelelő mennyiséget legkevesebb 2,1 liter tej tartalmazza, azonban a fej formában elfogyasztott kalciumnak sajnos csak kis része szívódik fel.
Átlagosan 35-40 dekagramm sajtban található annyi kalcium, amennyi a napi igényünk fedezéséhez elegendő lenne.
B1-vitaminból azonban a többség még az abszolút minimumnak tekinthető napi beviteli mennyiségnek (100 mg) az egyötvenedéhez (2%) sem jut hozzá, ha nem fogyaszt étrend-kiegészítőt.
Tudományos adatok szerint az elégtelen B1-vitamin-bevitel következményei – hogy csak néhány fontosabbat említsek – a rossz álmok, az álmatlanság, az ingerlékenység, a koncentrálási és a tanulási problémák. Sőt, akár öngyilkossági szándék is megjelenhet.
Ahhoz, hogy egy várandós édesanya hozzájusson annyi folsavhoz , amennyi a babája épségéhez elengedhetetlen mennyiség, minden áldott nap meg kellene ennie kb. 15 tányérnyi spenótot (Czeizel Endre professzor úr számítása szerint).
Folsav: A latin folium = levél, lomb szóból ered. Az orvosi tankönyvek szerint létfontosságú szerepet tölt be az örökítő anyag (DNS) hibátlan előállításában. Nyilvánvaló, hogy ezen keresztül szinte az összes életfolyamatra hatást gyakorol.
Köztudott, hogy a tervezett várandósságot megelőzően és a várandósság ideje alatt különösen fontos a megfelelő mennyiségű folsav fogyasztása.
Czeizel Endre: Neves magyar orvos-genetikus professzor, a magzati vitaminpótlás egyik fő szószólója. Közérthető módon és jó stílusban megtartott előadásaival, televíziós műsoraival nagyban hozzájárult a magyar lakosság egészségmegőrzés iránti érdeklődésének felkeltéséhez.
A teljes egészséghez nélkülözhetetlen összes B-vitaminféleség (legkevesebb 11 fajta) szükséges mennyiségéhez 2-2,5 kg élesztőt kellene elmajszolnunk naponta.
Mennyi vitamin, ásványi anyag és nyomelem bevitelére lenne szükségünk? Nos, ez nagymértékben függ néhány tényezőtől, például olyanoktól, mint:
• az általános egészégi állapot.
Alapelvként megállapítható, hogy a nagyobb testsúlyú, nagyobb fizikai vagy szellemi terhelésnek kitett embereknek nagyobb mennyiségű vitaminra és ásványi anyagra van szükségük, mint kisebb testű, nyugodtabb életet élő társainak. Ugyancsak több vitamin és ásványi anyag szükséges az egészség megjavításához olyan embereknél, akiknek a szervezete a minőségi éhezésnek több és súlyosabb tünetét mutatja.
Amennyiben igaz az az állítás, hogy az emberek többsége súlyos minőségi éhezésben szenved, akkor a vitaminok, ásványianyagok és nyomelemek megfelelő mennyiségben történő adagolásának jól észrevehető egészségjavulást kell eredményeznie.
Lássuk, vajon így van-e?
(Forrás: Dr.Lenkei Gábor könyvéből:  Miért van szükségük az egészséges embereknek vitaminpótlásra?)
← SÚLYOS MINŐSÉGI ÉHEZÉS – I.
JOBB LESZ AZ ÉLET… →
Bármilyen kérdése merül fel, kérem vegye fel velünk a kapcsolatot
Nobel-díjra terjesztett kutató orvos
Copyright © 2017 Štefan Péter István Minden jog fenntartva Elérhetőség: office@phneutral.eu
Nobel-díjra terjesztett kutató orvos
Ez a weboldal sütiket használ. Az Uniós törvények értelmében kérem, engedélyezze a sütik használatát, vagy zárja be az oldalt. További információ Elfogadom
A süti beállítások ennél a honlapnál engedélyezett a legjobb felhasználói élmény érdekében. Amennyiben a beállítás változtatása nélkül kerül sor a honlap használatára, vagy az "Elfogadás" gombra történik kattintás, azzal a felhasználó elfogadja a sütik használatát.