hu hu hu hu hu hu hu hu en en es hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu eu hu hu en en hu hu hu hu fr en en hu hu hu fr en hu hu hu fr en en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en en en hu es es tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu el hu
Cikkajánló 2017. november 23. • SZEF - Szakszervezetek Együttműködési Fóruma
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
Szociális Jogok Európai Pillére – SZEF-FES konferencia élő közvetítés, 2017. november 23. 10:00 órától. Siralmasan keveset nőttek a közszféra fizetései 2006 óta. Életpályamodell az országgyűlési köztisztviselőknek. PISA. Egészségügy: 30 milliárdot kérnek a szakdolgozók. Magánnyugdíjpénztári tagok dilemmája. Atomfelhők. Az ukránok a lengyeleknél.
Már a közszférában nagyobbak a fizetések
Az idén szeptemberben 292 900 forint volt a bruttó átlagkereset, vagyis 13,6 százalékkal magasabb, mint egy évvel korábban. A növekedés a minimálbér és a garantált bérminimum 15 illetve 25 százalékos emelésének, valamint a költségvetési szféra egyes területeit, és az állami közszolgáltató cégek dolgozóit érintő keresetrendezéseknek köszönhető – derül ki a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) legfrissebb adataiból. Ezek hatását jól mutatja, hogy a költségvetési szférában – a közfoglalkoztatottakat nem számolva – már magasabb a nettó és a bruttó átlagbér is, mint a vállalkozásoknál. 2017 első 9 hónapjában előbbiek bruttó 310 400 forintot, utóbbiak 304 100 forintot kerestek, ami nettóban 206 400 és 202 300 forintos fizetéseket jelent. A közfoglalkoztatottak ugyanakkor még mindig csak 54 300 forintot vihetnek haza.
NGM: a keresetek növekedése elsősorban a bérmegállapodásnak köszönhető
A Nemzetgazdasági Minisztérium (NGM) munkaerőpiacért és képzésért felelős államtitkára szerint a keresetek növekedése elsősorban annak köszönhető, hogy tavaly novemberben egy hosszú folyamat eredményeként komoly bérmegállapodást kötöttek, adócsökkentésről egyeztek meg a kormányzat, a munkaadók és a munkavállalók képviselői. Cseresnyés Péter az M1 aktuális csatorna szerdai műsorában a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) bejelentésére reagált, amely szerint szeptemberben 13,6 százalékkal nőttek az átlagkeresetek az egy évvel korábbiakhoz viszonyítva.
Siralmasan keveset nőttek a közszféra fizetései 2006 óta
Elsősorban a piaci folyamatok befolyásolják a bérek emelkedését – állapította meg a GKI Gazdaságkutató Zrt. legfrissebb elemzése. Az intézet a 2004 és 2016 közötti időszakot vizsgálta, és kiderült, hogy a versenyszférában a reálkeresetek 36 százalékkal nőttek, míg a közszférában mindössze 5,2 százalékkal – nem számítva a családi adókedvezményt és a béren kívüli juttatásokat. A vállalkozások gyorsabb béremelkedésének oka az utóbbi években kialakult munkaerőhiány, a fejlesztések révén létrejött magasabb hozzáadott értékű, s ezzel magasabb jövedelmet biztosító munkahelyek megteremtése volt. Ehhez hozzájárult a kormány részéről a minimálbér többszöri emelése is, amely ugyanakkor torzította is a munkaerő- piacot. A közszférában a 13. havi illetmény eltörlése, a keresetek befagyasztása, majd az utóbbi években néhány ágazatban (oktatás, egészségügy, honvédelem) bekövetkezett béremelés következménye az összességében nézve szerény mértékű emelkedés – állapítja meg a tanulmány. A szakszervezet számításai szerint 1400 milliárd forintot vontak ki a közszféra finanszírozásából, ennek következményeként kétszázezer ember 10 éve nem kapott béremelést – mondta el a Klubrádiónak a Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezetének elnöke. Boros Péterné szerint nem spontán, hanem egy számított folyamatról van szó, legalábbis erre utal, hogy a Miniszterelnökség helyettes vezetője, Csepeghy Nándor azzal beszélte tele a médiát, hogy a közszféra 14700 fős munkaerőhiánya arányaiban nem számít soknak.
Életpályamodellt javasol a Fidesz az országgyűlési köztisztviselőknek
Az Országgyűlés Hivatalának köztisztviselőire vonatkozó életpályamodell bevezetését javasolja 2018. január 1-jétől három fideszes képviselő. Gulyás Gergely frakcióvezető, Hende Csaba, a törvényalkotási bizottság elnöke és Répássy Róbert, a testület alelnöke a parlament honlapján elérhető előterjesztés indoklásában azt írta: mind az Országgyűlés közjogi helyzete, mind a független és hatékony működéséhez fűződő kiemelkedő közérdek indokolja, hogy az Országgyűlés Hivatalában dolgozó köztisztviselőknek saját életpályamodellt alakítsanak ki. Szerintük a javasolt előmeneteli rendszer tükrözi az országgyűlési köztisztviselői jogviszony presztízsét.
Negyvenmilliót tapsol el a miniszter, hogy alkalmas munkaerőt találjon
Úgy látszik, az Emberi Erőforrások Minisztériumának (Emmi) semmi nem drága, ha munkaerő-felvételről van szó. Emiatt ráadásul nem sajnál több tíz millió forinttal megbízni egy külső tanácsadó céget – legalábbis ez derült ki a kormány hivatalos oldalára feltöltött szerződéslistából.
Balog: vicc a pedagógushiány
“Komolytalan szirénhangoknak” nevezte a kormány oktatáspolitikájával kapcsolatos ellenzéki kifogásokat Balog Zoltán. Az Emberi Erőforrások Minisztériumának (Emmi) vezetője az Országgyűlés Kulturális bizottságának szerdai ülésén – ahol az elmúlt évek eredményeiről számolt be – az országos pedagógushiányról szóló híreket egyenesen “vicckategóriába” sorolta. Szerinte a kormány intézkedéseinek hála ma nem kevesebb, hanem több pedagógus dolgozik a köznevelésben, mint korábban.
Büszkélkedik a kormány: kevesebb tanár hiányzik, mint ahány pincér
Nincs kirívó tanárhiány az országban – állítja a kormány. Pontosan mennyi tanító, tanár és szaktanár hiányzik? Erről adott be írásbeli kérdéseket a kormánynak az MSZP-s Bangóné Borbély Ildikó. A képviselő tankerületekre lebontva kérte ki a részletes adatokat – nem kapta meg.
Pisa-felmérés: rosszul szerepeltek a magyar diákok
Az ATV Start vendége Radó Péter oktatáskutató.
Az Emmi már meg is magyarázta: semmi baj a PISA-eredményekkel
Lehet, hogy most rosszak az eredmények, de a kormány tevékenysége majd csak később mutatkozik meg. Egyébként sem fontos annyira a PISA – írja az emberminisztérium.
Szálloda lett a tao-támogatással épített kollégiumból Füreden
Wellnes-hotelként üzemel az a kollégium, amelyet félmilliárdos TAO-támogatással építettek tehetséges gyerekeknek Balatonfüreden – számolt be róla a direkt36. A portál szerint az eredetileg a kézilabda utánpótlásnak szánt bentlakásos kollégium építéséhez több mint félmilliárd forintos TAO-támogatást is kapott a város. Az épületet egy híd köti össze a szintén TAO-pénzből épült uszodával, ahová a vendégék járhatnak át kikapcsolódni. A Direkt36 szerint egy kétágyas szoba 80 ezer forintba kerül két éjszakára félpanzióval.
Válságban a felsőoktatási támogatási rendszer – HÖOK
Nem szán elég pénzt a kormány felsőoktatási ösztöndíjakra, bár látható a szándék, hogy ez változzon – így látja a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájának elnöke. Gulyás Tibor a Klubrádiónak elmondta, az elmúlt 10 évben a normatív alapú hallgatói ösztöndíjrendszerre fordított források nem növekedtek.
Érinthetetlen a Debreceni Egyetem rektora?
Etikai eljárást kezdeményezett Szilvássy Zoltán rektor ellen az elhíresült “balfácános” nyilatkozat és az oktatók raportra hívása miatt a Debreceni Egyetem hallgatóinak Natív nevű csoportja. Az Etika Bizottság azonban visszadobta a labdát, szerintük nincs az ügyben jogköre.
Egészségügyi bérfélelmek – 30 milliárdot kérnek a szakdolgozók
Ismét tárgyalóasztalhoz ülnek a kormány képviselőivel az egészségügyi érdekvédők csütörtökön, akik a már megállapodásokban rögzített többlépcsős bérnövekedésen felül további mintegy 34 milliárd forintos emelést kérnek. Ebbe beleférne az is, hogy még karácsony előtt az ágazat dolgozói – köztük a gazdaságiak és ügyviteliek is – kapjanak plusz egyhavi bért. További forrást kérnek azért is az ágazat számára, hogy a következő, decemberi fizetésre ígért 12 százalékos bérfelzárkóztatás hatása megmaradjon. A minden ágazatra kötelezően kiterjesztett garantált bérminimum emelés miatt ugyanis elvesztették a relatív előnyüket.
Balog egy közepes képernyős tv-vel tartaná itthon a fiatal orvosokat – DK
Semmire nem elég, hogy családtámogatási kedvezményekkel próbálja itthon tartani az orvosokat a Fidesz – így kommentálta a Demokratikus az emberminiszter Népjóléti bizottságban elmondott szavait. A miniszter azt is mondta, hogy bizonyos esetekben “maffiamódszereket” is bevetnek az orvosok külföldre csábításának érdekében. A DK szóvivője úgy látja, Balog Zoltán kommunikációs fogásokkal próbálja palástolni a gondokat és nincs tisztában a valósággal. Gréczy Zsolt a Klubrádiónak úgy fogalmazott: két embernek éves szinten összesen 120 ezer forint pluszforrást jelent a kedvezmény, amely egy közepes képernyős LED Tv ára, és amelyet 3 napi londoni munkavégzéssel meg lehet keresni.
40 milliárd kell a lejárt adósságok rendezésére – OSZ
Az Orvostechnikai Szövetség arra kéri a kormányt, hogy az év végén az egészségügyi intézményrendszernek juttatandó pluszforrásból legalább 40 milliárd forintot fordítson a betegellátást végző intézmények lejárt adósságainak rendezésére.
Megkezdte a civiltörvény elleni aláírásgyűjtést a Momentum
Az ATV Start vendége Cseh Katalin elnökségi tag, Momentum.
Ott lenne a közmeghallgatáson? Vegyen ki szabadságot!
Nem föltétlenül szeretnek választóik elé állni manapság a fideszes politikusok, remek példája ennek az újbudai önkormányzat: egy szimpla hétköznap reggelén tartják ugyanis az eseményt.
A holdudvar jobban teljesít
(Kordás László, a Magyar Szakszervezeti Szövetség elnöke) De tessék számolni: 2003 óta következett be a reálkeresetek tekintetében negyven százalékos növekedés. Mészáros Lőrinc vagyona viszont egyetlen év alatt emelkedett a háromszorosára – más számítás szerint csaknem hatszorosára. Ugyanennyi idő alatt Csányi Sándor is harminc százalékkal gazdagodott. Más megközelítésben: a napi.hu top százas listáján szereplők összvagyona egy év alatt majdnem hatszázmilliárddal nőtt, s megközelíti a 3400 milliárdot, ami egyetlen év alatt több mint húsz százalékos hozamot jelent.
Nyugdíjak: egyre nagyobb felháborodás jöhet
A kormány idén kiegészítő nyugdíjemeléssel, nyugdíjprémiummal és egyszeri 10 ezer forintos Erzsébet-utalvánnyal keresi az időskorú választók „kegyét”. Közben folyamatosan elmondják, hogy nem csak megőrizték a nyugdíjak értékét, hanem növelni is tudták az elmúlt években. A Policy Agenda azt vizsgálta meg, hogy a magyar nyugdíjak növekedése mennyire egyedülálló az Európai Unió keleti felén.
Javult a családok életkörülménye?
Az ATV Start vendége Korózs Lajos a Népjóléti bizottság alelnöke, MSZP.
Magánnyugdíjpénztári tagok dilemmája: maradni vagy vissza az állami rendszerbe?
A magánnyugdíjpénztárakban kicsivel több, mint 57 ezer tag van, számukra viszont folyamatosan ott lebeg a kérdés, hogy mit tegyenek: fizessék a tagi adományt és maradjanak, vagy lépjenek vissza az állami rendszerbe és vegyék fel a reálhozamukat? Mutatjuk a számokat.
MSZP: Budai Gyula mondjon le!
Mandátumáról való lemondásra szólítja fel az MSZP a fideszes Budai Gyulát a képviselő bírói karral kapcsolatban megfogalmazott véleménye miatt – közölte az Országgyűlés igazságügyi bizottságának szocialista tagja szerdán.
Vona koalíciós jelöltjei: A Momentum az ATV-ben reagált
Az LMP-vel és a Momentummal is hajlandó koalíciós megállapodást kötni a Jobbik – ezt Vona Gábor mondta az mno.hu-nak. A Momentum az ATV-ben reagált.
Kudarcba fulladtak a német koalíciós egyeztetések
Az ATV Start vendége Ara-Kovács Attila külügyi kabinetvezető, DK.
A magyar nagykövetség képviselője szivárogtathatta ki az elnök beszédét
A bécsi magyar nagykövetség képviselőjét gyanúsítják azzal, hogy kiszivárogtatta a sajtónak az osztrák elnök beszédét – számolt be róla a 444.hu.
Gyanús, hogy Roszatom egyik létesítményéből szivárgott Európa fölé a nukleáris felhő
Októberben több európai kutatóközpont is arról számolt be, hogy a ruténium nevű anyag 106-os nukleonszámú izotópját regisztrálta a légkörben. Az Európát elérő izotópok mennyisége nem volt veszélyes az emberi egészségre. Mivel ilyen anyag a természetben nem keletkezik, ezért biztosnak látszott kezdettől, hogy valamilyen nukleáris üzemből szivároghatott ki a felhő. November 9-én egy francia kutatóintézet arra jutott, hogy Oroszországból vagy Kazahsztánból érkezhetett az Európát elérő ruténium-106. Azonban egyik ország sem ismerte el, hogy bármilyen baleset, szivárgás történt volna náluk – írja a 444.hu.
Brüsszel is benne van a Paks2 körüli kormányzati mutyizásában
Az Európai Bizottság szemet hunyt a Paks 2-beruházás jogszerűtlenségei felett, inkább lepaktált a magyar kormánnyal – ez derül ki a Jávor Benedek által megszerzett dokumentumokból. A Párbeszéd EP-képviselője a Klubrádiónak azt mondta, megkérdőjeleződött, hogy a Roszatom valóban az egyetlen megfelelő kivitelező-e, ahogy azt korábban a kormány állította.
Orbánt gazdagíthatja Mészáros Lőrinc atombiznisze
Orbán Viktor vagyonát gyarapíthatja Mészáros Lőrinc atombiznisze is az Együtt–Párbeszéd-szövetség szerint. A felcsúti polgármester érdekeltsége egy másik céggel közösen nyert több mint 830 milliós megbízást, amivel tovább építhetik Püspökszilágyban a radioaktívhulladék-tárolót. Mészáros Lőrinc sorra megnyeri a milliárdos állami beruházásokat , majd a haszon egy részéből gazdájának, Orbán Viktornak földeket, szállodaláncokat, médiabirodalmakat és palotákat vásárol- írja közleményében az ellenzéki pártszövetség.
KELL A BEVÁNDORLÁS, MINT EGY FALAT KENYÉR
Lengyelországban 2016-ban már majd félmillió (!) tartózkodási engedélyt adtak ki munkavállalás céljából. Ez az egész EU-ban kiadott 846 ezer ilyen engedély 58%-a (!). Hihetetlen számok és tudható, hogy szinte kizárólag ukrán munkavállóknak adták ki a passzust – milliós nagyságrendben lehetnek már jelen az ugyanúgy munkaerőhiányal küzdő lengyel munkaerőpiacon. (2008-ban még megegyezett a lengyel–magyar éves adat.)
Ruhát ajándékoznak a legtöbben karácsonyra
Az előző évhez hasonlóan a lakosság 78 százaléka vesz ajándékot karácsonykor, az erre szánt összeg viszont a tavalyi 31 500 forintról 41 300 forintra emelkedhet a Cofidis Hitel Monitor országos reprezentatív kutatás friss adataiból.
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A szolidaritás esélyei a válságban Meghívó a Nyomtass te is! klubeseményére   Időpont: 2022. szeptember 27. kedd, 19:00 óra Téma: Működhet-e a szolidaritás a válságban? Van-e esélye a szakszervezetek összefogásának,
SZEF Oktatás ciklus 1/1 Budapest
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A nyilatkozatról tudósított a Mérce, az alábbi cikkében: Három szakszervezeti szövetség is mozgósít a pedagógusok világnapjára meghirdetett tüntetésre
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
Régiós szakszervezeti szervezkedés Bécsben
Közép-Európai Szakszervezetek Találkozója   Az Osztrák Szakszervezeti Szövetség (ÖGB) meghívására 2022. szeptember 5-6-án Bécsbe látogatott 5 ország 6 szakszervezeti konföderációja – köztük a SZEF és a MASZSZ delegációja -, hogy
SZAKSZERVEZETEK EGYÜTTMŰKÖDÉSI FÓRUMA - A KÖZSZOLGÁLAT VÉDELMÉBEN
A Szakszervezetek Együttműködési Fóruma (SZEF) a politikai és gazdasági rendszerváltás (1989–90) során átalakult magyar szakszervezeti mozgalom egyik új szövetségi rendszere.
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
© 2022 MINDEN JOG FENNTARTVA © 1995 - 2022 SZEF
A weboldalon cookie-kat használunk
A weboldalt a MDNGroup és a DellART Studio készítette 2022-ben.