hu en hu id sv hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de is hu hu pt tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it es hu hu it hu hu es sk hu it en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu su hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt de et de de de da es da hu hu hu en hu hu hu da hu da hu hu da hu hu hu pt de hu cs cs hu hu da hu hu hu hu hu hu it en fr cs hu hu hu hu hu et hu en hu hu hu hbs_lat en cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu en et hu pt hu hu is hu hbs_lat hu hu hu it hu hu it pt hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu it hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu pt hu hu hu hu hu en hu hu pt cs hu hu hu hu hu hu hu it hu pt hu hu hu hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs es hu hu la hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu it hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu
A 70-es évek végén a bugyi és melltartó választék erősen kétségbeejtő volt. Egyetlen cég tartotta kezében a ”bugyi választékot”, a még most is létező, de abban az időben egyeduralkodó, Aranypók Áruház.
A női alsók óriásiak voltak, vastag pamutból vagy nylonból készültek. Csak fehérben és az úgynevezett ”bugyirózsaszín” színben léteztek, feketében sem voltak megtalálhatóak. Nagyjából pár ”modell” létezett, a válogatásról szó sem lehetett. A melltartók között lehetett találni műselymet és a fehéren és a ”bugyirózsaszínen” kívül, néha pöttyöset is. Viszont a fazonok, soha nem jelentettek meglepetést senkinek. Mindig állandó volt a kínálat, az biztos. A női melltartóméretek ugyan adottak mióta ez a műfaj egyáltalán létezik, de néha elég megbízhatatlannak bizonyultak még azok is. [1]
Az első világháború után a nők munkába állása, a sport előretörése és a gazdasági válság leegyszerűsítette az öltözködést. Nagyobb szerephez jutott a harisnya és hódított a pulóver. Fekete Jenő 1924-ben társtulajdonosként megalapította a Guttmann - Fekete - Budapest harisnya és kötöttáru gyárat az óbudai Vihar utcában 200 munkással. Egységes, modern berendezésű, tetszetős kirakatú Pók üzleteiben mérsékelt áron kínálta 1927-ben bejegyzett GFB védjegyű áruit. Az első Pók üzletet 1931-ben nyitotta meg a Rákóczi úton. Cége a gazdasági válság idején is virágzott, rendszeresen szállított külföldre is, 1934-ben már 1000 alkalmazottat foglalkoztatott. Az államosítás után az üzem Budapesti Harisnyagyár néven működött tovább. 1950-ben megalakult az ARTEX Nemzeti Vállalat. Az állami tulajdonba vett Pók-üzletek ehhez a vállalathoz kerültek, melyből 1962-ben megalakult a Fővárosi Divatáru Kiskereskedelmi Vállalat, majd 1973-tól az Aranypók Divatáru Kiskereskedelmi Vállalat, 1982-től pedig az Aranypók Kereskedelmi Vállalat.
Az Aranypók védjegyet 1977-ben jegyezték be. A névadás ötletét a vásárlók körében jól ismert Pók üzletek és egy ott árusított Aranypók márkájú harisnya adták. Profilja mindvégig a jó minőségű fehérnemű, a kiegészítő divat- és kötöttáru, a bőrdíszmű- és - kisebb mennyiségben - a konfekcióáru maradt. 1970-es években a cégnek 90 üzlete volt Budapesten, később Kecskeméten és Zalaegerszegen is nyitottak egy-egy boltot. 1991-ben privatizálták a 33 üzletből álló láncot. Később a boltok több mint felét elárverezték, majd az Aranypók Kereskedelmi Rt.-t 1993-ban bevezették a Budapesti Értéktőzsdére, s megkezdődött a nevet megőrző bolthálózat bővítése. [2]
Az ötvenes években az áruházakban általában áruhiány, a konfekciótermékek silány minősége volt a jellemző. A lakosság igényeinek kielégítése érdekében az Állami Áruházak újabb üzemrészlegeket állítottak fel, és az ott készülő konfekcióáruknál nemcsak a mennyiség fokozására törekedtek, hanem arra is, hogy kisebb szériák gyártásával nagyobb választékot nyújtsanak. A tömegkonfekcióra specializálódott Állami Áruházak országos hálózata 1967-től Centrum Áruházak néven működött tovább. Az első magán, illetve csoportos vállalkozások az 1968-as reformok eredményeként már az 1970-es évek közepén létrejöhettek. Kialakulását nemcsak eltűrte az akkori hatalom, hanem a feltételrendszerek könnyítésével elő is segítette. Ekkor még nem beszélhetünk arról, hogy a hatékony piacgazdaság ismérvei megjelentek volna a gazdaság szerkezetében és szabályozottságában. A változások lehetőségét a rendszerváltás hozza meg.[3] A fogyasztói társadalom elvárásainak, igényeinek próbáltak megfelelni a kereskedelmi hálózat átalakításával. Magyarországon 1976-ban nyitották meg a Skála Budapest Nagyáruházat, ami akkor a legnagyobb alapterületű és forgalmú áruház volt.
Az ellátásban és a választékban mutatkozó hiányt az egyre jobban megerősödő magánszektor is enyhítette. Az átrendeződést mutatja, hogy 1984-ben a ruházati cikkek kiskereskedelmének már az egynegyede a magánkereskedelem keretei között bonyolódott le. A megfelelő színvonalú kereskedelmi ellátáshoz nélkülözhetetlen a gyorsan változó piachoz való rugalmas alkalmazkodás. Ez indokolta a magánkereskedelem dinamikus térhódítását a divat szakmában. [4] A butik elnevezés az 1970-es évek végétől azokat a kis maszek vállalkozásokat jelölte, amelyek a „fogyasztói szocializmus”-ban megnövekedett öltözködési igényeket kielégítendő, külföldi divatlapokból, változó minőségű alapanyagokból varrt ruhadarabokat árusítottak. Az 1970-es 80-as évek vásárló közönsége által kedvelt állami üzletláncok a Skála Áruházhoz tartozó S Modell hálózat és a Módi butikok voltak. A „butik-kultusz" a nyolcvanas évek elejére bontakozott ki. Lényegében az érvényes divatáramlatok naprakész követését tette lehetővé azok számára, akik a korabeli állami kereskedelemben forgalmazott ruházati termékek árainak többszörösét is hajlandók és képesek voltak kifizetni egy-egy „menő cuccért". A butikdivat létrehozta a maga teljes termelési és kereskedelmi rendszerét. Mire az állami kereskedelem képes volt a mutatkozó divatigények kielégítésére, addigra a magánkereskedők, a korabeli kifejezéssel élve „butikosok" már learatták az új divatjelenséggel együtt járó gazdasági előnyöket. [5]
Az 1980-as években a ruházati termékek hazai piaca nem kényeztette el a vásárlókat divatos nyugati importárukkal. Ekkor alakították meg az „S” Modell üzlethálózatot a Skála Coop Rt. Leányvállalataként. Kifejezetten azzal a céllal alakult, hogy drága nyugati importtermékkel lássa el a hazai vásárlóközönséget. Hatalmas érdeklődés kísérte az első butikok megnyitását: a boltok bejárata előtt tömött sorokban álltak a divatos holmik után vágyakozók. Kezdetben ezek a boltok nagyon nyereségesek voltak, a rendszerváltás után azonban más feltételek között nem működtek olyan jól az üzletek. Összesen 17 „S” Modell üzletet nyitottak az országban, többnyire Budapest belvárosában. Ezek a boltok kis alapterületűek voltak, a legkisebb mindössze 30 négyzetméteres volt, de a legnagyobb is csak 200 négyzetméteren üzemelt. Az üzlet kis alapterületével is hangsúlyozta annak butik jellegét, ami a 80-as években az exkluzivitással fonódott össze a közgondolkodásban. A butikok védjegye volt a jellegzetes lila színük és a portáljukat díszítő lila kagylóernyők. Az átalakuló vásárlói szokások megpecsételték a cég sorsát: a fogyasztók egyre inkább márkaorientáltak lettek, és a márka nélküli termékeket kínáló üzletek bevétele erőteljesen csökkent. A nagy bevásárlóközpontok megnyitása és az egyre nehezebb parkolás egyaránt távol tartotta a belvárostól a vásárlóközönséget. 1992-ben az volt a feladat, hogy új profilt alakítsanak ki, vagy a meglévőt alakítsák át úgy, hogy a boltok ismét nyereséget termeljenek. A kis belvárosi butikoknak befellegzett: a jövő a bevásárlóközpontoké, és a jó minőségű, ismert márkáké. Világosan látták, hogy nem szabad új boltot nyitni a belvárosban, apró alapterületen. Itthon 1992-ben megjelent a Marks & Spencer. Az „S” Modell 1994-ben döntött úgy, hogy kizárólagos franchise-partner lesz. Ezt a szerződést nyolc évre kötötte a cég, egyszer már meghosszabbították, és úgy tervezik 2010-ben is aláírják a szerződést. Ma már egyetlen „S” Modell üzletet sem találunk az országban, bár a vállalat neve „S” Modell maradt. A cég a kis boltokat fokozatosan bezárta, miközben ezzel egyidejűleg Marks & Spencer üzleteket nyitott: ahol tovább foglalkoztatta az alkalmazottakat. A magyarországi franchise hálózat az elmúlt hét évben mindig elnyerte a vásárlók körében végzett szavazás eredménye alapján megítélt, Budapest legjobb ruházati üzletének járó „Best of” díjat. [6]
A nyolcvanas években és a kilencvenes évek első felében épültek meg a bevásárlóközpontok. Beruházóként az államon kívül már a multinacionális cégek képviselői is megjelentek. Idetartozik az 1980-ban megnyílt Sugár-áruház, s mellette a hatalmas szakáruház, az IKEA. Az első modern budapesti bevásárlóközpont a város északi részén épült, a Gyöngyösi utcai metrómegálló tőszomszédságában. A Duna Pláza megnyitása nagy esemény volt az itt élőknek, nyitáskor sorok alakultak ki a bejáratnál; utoljára ez a fajta tömeges érdeklődés az első budapesti McDonald's étterem megnyitásakor volt jellemző. Az azóta eltelt időszakban évente legalább egy bevásárlóközpont nyílt Budapesten, gyökeresen átalakítva Budapest kiskereskedelmét. Pólus Center (1996), Europark (1997), a Mammut (1998), a Rózsakert (1998) és a Lurdy-ház (1998), Westend City Center (1999). Az újonnan nyílt központok környékén sok kereskedő volt kénytelen lehúzni a rolót régi üzletén, és beköltözni a bevásárlóközpontokba. A budapestiek szeretik a bevásárlóközpontokat, központi fekvésük és az általuk nyújtott kényelem miatt is, hiszen a postahivataltól a szupermarketig minden megtalálható bennük. [7] A válság következtében kis mértékben ugyan, de megváltozott a bevásárlóközpontok látogatási gyakorisága a tavalyi eredményekhez képest. A hetente egyszer vagy többször plázába járók aránya valamelyest csökkent, emellett pedig megnőtt azok száma, akik csak havonta látogatnak bevásárlóközpontokat.[8]
A fehérnemű hazai kereslete viszonylag kiegyenlítetten oszlik meg a különböző jövedelmi helyzetű társadalmi csoportok között. A márkás termékek értékesítésének nem kedvez, hogy a fehérneműk 24 százaléka ma még akciós termékként, 46 százaléka pedig utcai árusoknál, illetve piacokon talál gazdára. Ruházati szaküzletben 11 százalékát, fehérnemű-szaküzletben és áruházakban viszont csak 3-3 százalékát értékesítik. A legtöbb alsóruházati cikket a nők vásárolják 20 és 34 éves koruk között: miközben ez a célcsoport teszi ki a lakosság 11 százalékát, ők vásárolják meg a fehérneműk több mint egyötödét.[9] Magyarországon a hölgyekről elmondható, hogy egyre jobban odafigyelnek a divat mozgására, és annak megfelelően frissítik ruhatárukat. A tökéletes kényelem és elegancia hozzájárul a jó közérzetükhöz és a magabiztosságukhoz.
Ma az Aranypók Kereskedelmi Rt. Budapest egyik legnagyobb ruházati bolthálózatát működtető vállalkozása. A ruházati kiskereskedelemben az egyetlen olyan hálózat, amely a régi hagyományait megtartva, a jelenkor igényeihez igazodva áll a vásárlók rendelkezésére. Szinte a legtöbb bevásárlóközpontban megtalálható fehérneműmárkák: Triumph, Calcedonia, Etam, Women’secret. A Triumph védjegy mintegy 100 éve használatban van, és folyamatos terjeszkedését folytatja az új évezredben is. Egy klasszikus sváb fűzőáru-manufaktúra szerény kezdeteiből a világ egyik vezető fehérnemű gyártó cégévé nőtte ki magát. A ’90-es években a vásárlók leginkább a természetességre törekednek. A Triumph ugyan már a ’70-es években betiltotta a kémiai anyagok túlzott használatát, ám mostanra a természetes pamut és a nikkelmentes kapocs lett az elsőszámú alapkövetelmény. A Calzedonia-t 1986-ban Olaszországban alapították azzal a céllal, hogy a harisnya és fürdőruha értékesítés területén egy új koncepció kerüljön bevezetésre. Az első üzlet Magyarországon 1997-ben nyílt. Azóta a Calzedonia csoporthoz tartozó összes márka megjelent Magyarországon, így az Intimissimi és a Tezenis is. Ehhez a csoporthoz tartozó üzletek sikere elsősorban abban rejlik, hogy azok szaküzletek, így az oda betérők a keresett termékekből széles választékot találnak, legyen szó akár harisnyáról, zokniról, fürdőruháról, akár fehérneműről, otthoni viseletről. A francia ETAM Lingerie 2004-ben nyitotta meg Magyarországon az első üzletét a budapesti Árkád üzletházban. Vásárlóiról elmondható, hogy fiatal-, illetve fiatalosan igényes hölgyek. A Women'secret fehérneműt, hálóruházatot, kiegészítőket és úszóruházatot kínál a mai hölgyek részére. A Cortefiel Csoport tagja, mely Európa ötödik legnagyobb textilgyártó vállalata. A Women'Secret 1993-ban alakult, első boltját Madrid belvárosában nyitotta. Az üzlet rendkívül sikeresnek bizonyult és 2001-ben a cég megkezdte a nemzetközi terjeszkedést.
Kína és a globalizáció
A hetvenes évek végén Kína átalakította gazdaságát. A piac által vezérelt és a világpiacra nyitott gazdasági modell kialakítása során a textil- és ruházati iparban is mélyreható változások mentek végbe, amelyek az egyes vállalatok és az egész ipar szempontjából is meghatározó jelentőségűek voltak. A kilencvenes évek végére Kína lett a világ vezető textil- és ruhagyártója, az Európai Unió és az USA legnagyobb importőre. A rendkívüli exportnövekedést a különböző, érvényben lévő és kötelező kereskedelmi megszorítások érvénye alatt érte el. Az EU és az USA textil- és ruhagyártó cégei az elmúlt évtizedekben a világ alacsonyabb költségű régióiba helyezték át termelésüket. A textilipari termékek egyre növekvő importja az Európai Unióban és az USA-ban a helyi termelés mennyiségének nagymértékű visszaesését és a foglalkoztatottság drasztikus csökkenését okozta. Kínában az elmúlt években a textil és ruházati ipar rendkívül gyorsan fejlődött. Kifejlesztették a teljes textilipari vertikumot, amelynek számos ágazata mára a legnagyobbá vált a világon. A kínai textilipar sikerességéhez nagyban hozzájárultak a külföldi vállalatokkal kiépített és jól működő gazdasági együttműködések. Versenyképességének egyik legfontosabb forrása az ipari klaszterekben rejlik. A sikeres átalakulást számos tényező nagymértékben elősegítette, a kedvező üzleti környezet, a szociális és politikai stabilitás. A fejlett és folyamatosan tovább javuló infrastruktúra, a vízi és a közúti szállítás Kínában olcsó és gyors. Az iparág nyersanyag ellátottsága kiváló. Kb. 20 év alatt a teljes elmaradottságtól eljutott a legfejlettebb szintig és a világ vezető textil- és ruházati iparává vált. A hatalmas növekedés után azonban 2008-ban kezdi elveszíteni versenyképességét. Az elmúlt években a távol-keleti fejlődő országokban (Vietnam, Kambodzsa, Banglades és Indonézia) a textilipari befektetések jelentősen megnőttek és mára túlkínálat van számos textilipari termékből. A termelési költségek lényegesen alacsonyabbak, mint Kínában. A textilipari termelés áthelyezése ezekbe az országokba megkezdődött. A kínai textilipari cégek is megkezdték a terjeszkedést Kambodzsában.[10]
2010-et írunk, megváltozott a világ, óriás posztereken gyönyörű nők, csodás fehérneműket hirdetnek úton útfélen, a kínálat óriási. Minden árkategóriában találni megfelelő, minőségi darabokat. A szép fehérnemű igazi kincs, mivel a női elegancia és igényesség ott derül ki leginkább, ahol csak nagyon kevesen látják.
[1] Forrás: Tiffany blog
[3] Forrás: Budapesti Vállalkozásfejlesztési Közalapítvány
[4] Forrás: Simonovics Ildikó - "Öltöztessük fel az országot"
[5] Forrás: Valuch Tibor - Divatosan és jól öltözötten
[6] Forrás: Az üzlettárs - Megoldások fejlődő vállalkozásoknak
[9] Forrás: Cégvezetés - A cég- és intézményvezetők lapja
[10] Forrás: Csiszár Emília - Piaci helyzet
Bejegyezte: Timi dátum: 11/16/2010 01:20:00 du.
Küldés e-mailbenBlogThis!Megosztás a TwitterenMegosztás a FacebookonMegosztás a Pinteresten
Újabb bejegyzés Régebbi bejegyzés Főoldal
Feliratkozás: Megjegyzések küldése (Atom)
_ Í R Á S O K _
Büfék, gyorséttermek [Ács Fanni]
Fehérnemű [Kácsorné Szikszay Tímea]
Háztartási bolt [Horváth Réka]
Kárpitosok [Szántó Csilla Ilona]
Késes, köszörűs [Csépke Adrienn]
Papír írószer [Bánkúti Andrea]
Színház, művelődési ház [Kovács Klaudia]
Újság, hírlap [Záhorszky Péter]
FSzEK - Bp. gyűjtemény
HVG - magyar márkatörténetek
Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
Blogarchívum 02/10 (1) 02/04 (4) 01/04 (1) 01/03 (3) 01/01 (4) 12/30 (14) 12/29 (6) 12/27 (1) 12/24 (1) 12/23 (7) 12/22 (1) 12/21 (16) 12/20 (1) 12/19 (1) 12/14 (26) 12/13 (73) 12/12 (94) 12/11 (46) 12/10 (2) 12/09 (4) 12/07 (26) 12/06 (26) 12/03 (1) 11/30 (19) 11/29 (24) 11/26 (23) 11/25 (20) 11/20 (10) 11/16 (25) 11/15 (11) 11/11 (3) 11/09 (17) 11/08 (29) 11/07 (19) 11/05 (8) 11/03 (12) 11/02 (10) 11/01 (28) 10/27 (7) 10/25 (1) 10/23 (21) 10/19 (22) 10/18 (65) 10/16 (14) 10/13 (5) 10/12 (43) 10/11 (9) 10/07 (12) 10/06 (26) 10/05 (165)
Kalota Béla: iTTiVOTT Budapest
FÉSzEK Klub a 70-es években
A késkészítők, köszörűsök története
A késkészítés szinte egyidejű az emberiséggel. A legkezdetlegesebb társadalmi és technikai szinten a kés volt az ember legnélkülözhetetleneb...
Az időmérés problémája folyamatosan foglalkoztatja az emberiséget, amióta csak a társadalmi szervezettség szintje az időbeli pontosságot szü...
A hentes szakma, hentesboltok
A hentes szakmáról és boltokról általánosságban Magát a hentest, mint szakmát szerintem senkinek sem kell bemutatni. Mindenki járt már hen...
Őseink a növények gyökereinek rágcsálása, az édes bogyók és a vadon termő gyümölcsök fogyasztása közben kedvelték meg az édes ízeket. Minden...
A varrás már a kőkorszakban ismert technika volt. Az első tűk csontból és kőből készültek és feltehetőleg szőrmedarabok inakkal való összeer...
„Egy kellemes illat, amelyet mélyen beszív az ember, végtelenül kellemes álomvilágba röpíthet. Az illatok az érzékek legtitokzatosabb izg...
„A görög mithológia szerint különben a keztyűt maga Vénus istenasszony, a szépség istennője találta föl és viselte először. Vénus ugyanis be...
Cipő javítás, cipzár csere, kulcsmásolás
II. kerület, Fillér utca 1. Képet készítette: Kácsorné Szikszay Tímea
XI. kerület, Tétényi út Képet készítette: Szarka Beáta
Mezőgazdasági és vegyes iparcikk bolt
XVII. ker. Kaszáló utca A képet készítette: Agárdi Mária
_cover (1) _írások (35) 01. ker. (16) 02. ker (67) 02. ker. (23) 03. ker (56) 04. ker (10) 05. ker. (49) 06. ker. (40) 06.ker (1) 07. ker (64) 07. ker. (13) 08. ker (102) 09. ker (32) 10. ker (10) 11. ker (91) 12.ker (13) 13. ker (19) 14. ker (7) 15. ker (28) 17. ker. (51) 18. ker (23) 22. ker (11) 23. ker. (29) 5. ker (1) 7. ker (1) abc (13) ablak (1) adománybolt (1) ajándék (32) ajtó (1) akkumulátor szaküzlet (1) alkatrészek (1) állateledel (2) állatfelszerelés (1) antikvárium (12) antikvitás (11) ápisz (1) aranyműves (1) áruház (4) asztalos (9) átrium (1) autósbolt (6) autószerelő (2) autóvillamosság (2) bababolt (1) babaklinika (1) bádogos (3) balettcipész mester (1) bár (1) barkács bolt (11) baromfi bolt (2) bazár (2) bélyeg (9) béyegző (1) bicikliszervíz (2) bolt (1) bor (1) borozó (2) bőr (4) bőrdíszműves (22) bőrfestő (1) bőrhulladék kereskedő (1) bőrtisztító (1) bronzműves (1) butik (1) bútor (19) bútorkárpitos (2) büfé (7) bűvészbolt (2) cégtábla (3) cigaretta (1) címfestő (2) cipész (32) cipőbolt (11) cipőjavító (9) cipőkészítő (3) cipzár (3) cukrászda (23) csavarbolt (1) csemege (8) csempebolt (1) csillárkészítő (3) csokoládézó (3) delejezés (1) delikátesz (5) díszműesztergályos (1) divatáru (34) dohány (13) ecset (1) édesség (7) édességbolt (6) egészségcenter (1) egészségstúdió (2) ékszerbolt (6) ékszerész (5) elektronika (3) élelmiszer (19) élezés (1) előadások (3) építési vállalkozó (1) esernyőüzlet (3) esküvői ruházat (2) eszperantó (1) esztergályos (2) étkezde (1) faáru (2) faesztergályos (2) fagylalttölcsér készítő (1) farmerbolt (1) faszobrász (1) fegyverbolt (2) fegyvermíves (1) fehérnemű (12) fémáru (1) fémnyomó (5) fényképész (2) fénymásolás (1) férfi divat (1) férfi fodrász (5) festék szaküzlet (6) festmény (1) filmnyomás (1) filmnyomott áruk (1) filmszínház (3) fodrászat (39) fogászat (1) fonalbolt (2) foto (6) fürdőszoba felszerelés (1) fűszer (5) galéria (2) gomb (2) gombbehúzás (3) gravír (1) gsm (1) gumi javítás (1) gyertyás (2) gyógyszertár (10) gyógytorna (1) gyorsbüfé (2) gyorsétterem (1) gyorstisztító (1) gyümölcs (7) hagyaték (1) hajvágószalon (1) hangszerbolt (2) harisnyabolt (8) háztartási bolt (7) háztartási gépek (1) háztartásigép szerviz (2) hengerfej javítás (1) hentes (21) hentesáru (11) hirdetés (2) hírlap (5) hobby (2) horgászbolt (1) hungarikumok (1) hús (7) húsbolt (4) íjászbolt (1) illatszer (8) ingatlan (1) ipari szerelvény (1) írószer (2) iskolaszerek (1) italáru (6) italbolt (6) játék (5) játék szaküzlet (2) játékterem (6) javító (4) jegyiroda (2) jelmezkölcsönző (1) Józsefváros (2) kalapos (12) kalota (166) kályhajavítás (1) kárpitos (13) kávé (3) kávéház (1) kávézó (8) kefe üzlet (2) kelmefestő (3) képkeretezés (1) képkeretező (11) kerékkpár (1) késes (5) kesztyűs (7) kézimunka (1) kéziszövők (1) kézműves (1) kézműves textíliák (1) kifőzde (1) kisállat kereskedés (1) kisáruház (1) kóla (1) koncert (1) koncertterem (2) konzerv (1) konyhabútor (2) konyhai berendezések (3) kosárfonó (1) kozmetika (7) könyv (2) könyvesbolt (17) könyvkiadó (1) könyvkötészet (1) könyvkötő (1) könyvszalon (1) könyvtár (1) köszörűs (6) kötöde (1) kötött áruk (4) közért (1) kulcsmásoló (15) kultúrcikk (1) lakástextil (5) lakatos (6) lakberendezés (8) lámpa (1) lámpaernyő (1) lángosos (1) látszerész (6) lemezbolt (1) lottózó (13) lúdtalpbetét (1) magnoterápia (1) manikűr (3) MÉH (1) mértékszabóság (1) méteráru (9) mezőgazdasági szakbolt (3) mozi (14) munkaruházat (2) műanyag feldolgozó (3) műbútorasztalos (1) műhímző (1) műköszörűs (2) műstoppoló (1) műszaki kereskedés (8) műszerész (3) művelődési központ (2) népművészet (1) névjegy (1) névtábla készítés (1) női fodrász (4) nyomtatási kellékbolt (2) nyomtatvány (6) optika (11) óra (3) órajavítás (6) órás (31) óraszaküzlet (4) ortopéd (3) otthon (1) öngyújtójavítás (3) ötvös (7) öv (3) papír-dekoráció (2) papír-írószer (16) papirhulladék (1) paplankészítő (1) parfüméria (1) patika (4) patyolat (8) PC (2) pékáru (15) piac (1) porcelánfestő (1) presszó (1) rádió (2) redőny (1) régiség (10) régiségüzlet (3) reklám (2) rendezvények (3) rétesbolt (2) Rövidáru (7) rövidárú (3) ruhabolt (9) ruhajavítás (6) ruhakölcsönző (3) ruhatisztító (3) sör (1) söröző (2) sport (1) sporteszközök (2) sütöde (3) szabadidőközpont (5) szabadtéri színház (5) szabó (29) szalon (1) számítástechnika (4) száraz áru (1) szatócs (1) Százhalombatta (14) szemészet (1) szemfelszedő (4) szemüvegkeret készítő (2) szemvizsgálat (1) szépségszalon (8) szerelő műhely (1) szerelvény szaküzlet (3) szerszám (1) szervíz (7) szeszesital (1) szifon (1) szíkvíz üzem (1) színház (4) színházi előadások (4) szobafestő (2) szolárium (3) szőnyeg javítás (1) szőnyegbolt (1) szőnyegtisztítás (1) szőrme (3) sztár (1) sztár kóla (1) szűcs (6) tapéta (2) táskajavítás (2) teherautósbolt (1) teherfuvarozó (1) tejtermék (3) tekercselő (1) telefon (1) tetőfedő (2) textilbolt (2) tojás (1) tojásdiszkont (1) tolltisztító (2) trafik (20) tüzelő (1) tv szerviz (2) újság (3) utasellátó (1) üdítő (2) ügyvéd (1) üveg műhely (5) üvegcsiszoló (2) üvegező (9) vadászbolt (1) varrás (6) varroda (1) varrógép eladás (2) varrógépjavítás (9) vásárcsarnok (1) vasedény (1) vasipar (2) vegyesbolt (7) vegyeskereskedés (20) vegyiárú (1) vegytisztító (10) vendéglő (1) vésnök (2) vetőmag (1) videójáték (1) villamosság (6) villanyszerelő (13) virágbolt (26) víz-gáz-fűtés szerelő (1) víz-gáz-fűtés szerelvények (1) vízvezetékszerelő (1) wellnes (1) zálogház (2) zárjavítás (1) zárkészítés (2) zászlókészítő (2) zippzár (8) zokni (3) zöldséges (23) zsinagóga (1)
Az egyszerbolt gyűjteményét (Kalota Béla fotósorozatából kiindulva) most gyűjtjük.
A véglegesebb, már rendszerezett felülettel + elemzésekkel és összefoglalásokkal decembertől (vissza)várjuk minden érdeklődő látógatónkat!
Fodor János / www.inaplo.hu / ELTE BTK IKI KT - 2010. Vízjel téma. Üzemeltető: Blogger.