hu hu hu es sl hu hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu fr hu hu hu it hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fi de hu hu en en en en en
Épületfelújításokkal a helyreállításért és a klímavédelemért – A nemzeti helyreállítási tervek értékelése energiahatékonysági szempontból | MEHI
Nagyszabású tanulmány készült Renovate2Recover címmel a Renovate Europe Campaign (REC) keretében az épületállomány energetikai felújítására vonatkozó tervekről.
A tanulmány célja az volt, hogy értékelje a tagállamok nemzeti helyreállítási terveit (National Recovery and Resilience Plan) abból a szempontból, hogy azok mennyiben teremtik meg a szükséges kereteket – a célkitűzések, mérföldkövek kijelölése, szabályozási, finanszírozási és intézményi feltételek biztosítása révén – az épületfelújítások felpörgetéséhez. A nemzeti helyreállítási tervekben előirányzott, az épületek felújítására fordítandó támogatási összegek és ösztönzők értékelése alapján a tanulmány kimutatta, hogy uniós szinten az ambíció továbbra is alacsony, és a tagállami tervek nem terjednek 2026 utánra. Egy olyan pillanatban, amikor az energiahatékonyság növelése a magas energiaárak miatt minden eddiginél sürgetőbbé válik, a tagállami tervek többsége elszalasztott lehetőség az energiaigény jelentős mértékű csökkentésére – állapítja meg a tanulmány.
A Renovate Europe Campaign (REC) október 13-án online esemény keretében ünnepelte 10 éves fennállását, egy napon a ’Felújítjuk Európát’ szakmai nappal (ReDay). A ReDay évek óta az épületfelújítások jelentőségére és hasznaira igyekszik ráirányítani az európai és tagállami döntéshozók figyelmét. Ezen a napon hozták nyilvánosságra a Renovate2Recover című tanulmányt, amely 18 tagállam nemzeti reformprogramjainak épületekkel kapcsolatos elemeit vizsgálta. Eszerint a helyreállítási és ellenállóképességi eszköz keretében rendelkezésre álló hatalmas összegeket a tagállamok nem használják ki teljes mértékben és megfelelően. A tanulmány a tagállami terveket az alapján vizsgálta, hogy azok lehetővé teszik-e a több és mélyebb épületfelújításra vonatkozó hosszabb távú célok elérését.
Az Európai Zöld Megállapodás keretében készült épületenergetikai stratégia, a Felújítási Hullám (’Renovation Wave’), 35 millió épület energiahatékonysági felújítását tűzte ki célul 2030-ig, amelynek jelentős része mélyfelújítás kellene, hogy legyen, annak érdekében, hogy az akkorra kitűzött energiahatékonysági célok teljesüljenek. Bár jelenlegi formájukban a helyreállítási tervek nem alkalmasak arra, hogy áttörést hozzanak az épületek felújításában, a tagállamoknak még van lehetőségük arra, hogy a végrehajtási szakaszban korrigáljanak. A tanulmány ezért kilenc ajánlást fogalmaz meg, amelyek lehetővé tennék a tagállamok számára, hogy léptékváltást biztosító felújítási terveket hajtsanak végre és teljesítsék a felújítási hullám célkitűzéseit.
Az összehasonlító tanulmány mellett minden egyes országhoz külön melléklet tartozik, amely részletesebben vizsgálja az egyes tagállamok nemzeti reformprogramjainak intézkedéseit és azok értékelését. Ahol lehetséges, az egyes programok finanszírozási előirányzatát is feltüntetik. A tanulmány és a tagállami mellékletek letölthetők innen.
A tanulmány a Renovate Europe Campaign nemzeti partnereivel és kampányirodájával szoros együttműködésben készült, az értékelést az REC megbízásából E3G tanácsadó dolgozta ki, felhasználva a Green Recovery Trackerrel kapcsolatos munkája során szerzett tapasztalatokat. Hazai részről a nemzeti reformprogramok értékeléséhez a Magyar Energiahatékonysági Intézet szolgált információkkal.
Az ’Épületfelújítással a Helyreállításért’ című tanulmány fő megállapításai – #Renovate2Recover
A zöld átmenet ösztönzése érdekében a tagállamok megbízást kaptak arra, hogy helyreállítási terveik keretösszegének legalább 37%-át az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre fordítsák. Ennek egyik, az Európai Bizottság által kiemelt eleme az épületenergetikai felújítás. A tanulmány megállapítja, hogy a 18 vizsgált tagállam átlagosan csak a keret 8%-át tervezi épületenergetikai felújításra fordítani. Ráadásul a legtöbb esetben csak 30%-os energiamegtakarítással számolnak, ami az EU-s iránymutatásokban előírt minimum A 2030-as célok eléréséhez mélyfelújítások vagy szakaszos mélyfelújítások lennének szükségesek, enélkül a 2050-ig kitűzött éghajlati célok teljesítése is komoly veszélybe kerül.
A tanulmány nemcsak a tagállamok szerepét vizsgálja, hanem kiemeli egy ambiciózus uniós szintű szabályozási keret létrehozásának fontosságát is, amely kiegészíti és ösztönzi a nemzeti reformprogramok által a tagállamokban megvalósított intézkedéseket. E tekintetben döntő jelentőségű lesz a “Fit for 55” jogalkotási javaslatok eredménye, amelyek mindegyike a nemzeti reformprogramok finanszírozása alatt lépne majd hatályba. Például az épületekre vonatkozó kötelező minimális energetikai teljesítményre vonatkozó szabványok bevezetése az épületenergetikai irányelv alapján erős jelzést küldene a teljes felújítási értékláncnak, az intézményi befektetőktől az épületek használóiig.
Az elemzés a 27 tagállamból 18-ra terjed ki, és megállapítja, hogy az általuk az energiahatékonysági felújításba beruházni tervezett összeg 39,9 milliárd euró, azaz a teljes finanszírozási keret 8,4%-a. A tanulmány szerint a tagállamok igen eltérő arányban tervezik a rendelkezésre álló forrásokat az épületek felújítására fordítani: ez az arány az alig több mint 3%-os osztrák értéktől a több mint 16%-os belgiumi értékig terjed. Az egy főre jutó összegeket tekintve is jelentős eltérések vannak az EU-n belül: Görögország egy főre jutóan 384 eurót tervez energiafelújításra fordítani, Ausztria pedig mindössze 11 eurót. Az energetikai felújításokra javasolt beruházások a lakóépületekre koncentrálódnak, amelyekre a vizsgált tagállamok több mint 23 milliárd eurót (a teljes beruházási összeg 58%-át) fordítanak, a második legnagyobb beruházási célpontnak pedig a közszféra épületei számítanak közel 13 milliárd euróval (34%).
A tanulmány hazai vonatkozásai
A 18 tagállam helyreállítási tervében szereplő épületenergetikai elemek értékelése alapján Magyarország a sereghajtók között van. Ötből négy kvalitatív, kompozit értékelési szempont alapján is hazánk a leggyengébb értékelést kapta. Magyarország Helyreállítási és Alkalmazkodási Terve (HET) a rendelkezésre álló források 4-11%-át tervezi az épületek energetikai felújítására fordítani. A számítás azért nem pontosítható, mert a HET nem tartalmaz külön energiahatékonysági vagy épületfelújítási fejezetet annak ellenére, hogy a helyreállítás és a kibocsátáscsökkentés egyik legalkalmasabb eszköze az épületek nagyszabású felújítása lehetne. A HET számos komponens, azaz fejlesztendő terület esetében infrastrukturális fejlesztéseket irányoz elő (pl. oktatási vagy egészségügyi épületek), de nem tartalmaz konkrét energiahatékonysági célokat és nem részletezi, hogy a támogatások milyen arányban irányulnak majd épületfelújításokra, azon belül is tényleges energiamegtakarítást eredményező komplex energetikai felújításokra. Nem biztosítja a terv az épületfelújítások felfuttatását lehetővé tevő keretrendszer felállítását, amelynek elemei a teljes értéklánc mentén együttesen biztosíthatnák a felújítások megvalósulását.
Az épületenergetikai felújítások előmozdítása érdekében a tanulmány Magyarország számára a következő javaslatokat fogalmazza meg:
ambiciózusabb és mérhető épületfelújítási célok és mérföldkövek kijelölése,
a mélyfelújításokra külön részcélok meghatározása az épületek energiafelhasználásának és károsanyag-kibocsátásának csökkentése érdekében
az energiahatékonyság és a fűtési szektor dekarbonizációjának összekapcsolása oly módon, hogy a fűtési igényt csökkentő épületfelújítások kapjanak prioritást, megvalósítva az ’Első az energiahatékonyság’ követelményét, valamint biztosítva, hogy a támogatások hatékonyan hasznosuljanak
a tényleges energiamegtakarítást eredményező, nagyléptékű épületfelújításokhoz szükséges az energetikai és kivitelező szakemberek számának növelése, szakmai felkészítése, képzése valamit támogató keretrendszer kialakítása a felújításokat akadályozó információs, felhasználói korlátok mérséklésére (technical assistance).
Renovate2Recover Full Study – a tanulmány (angol nyelvű) letöltése
Renovate2Recover – HUNGARY – a magyar helyzetet bemutató melléklet (angol nyelvű) letöltése
felújítási hullám, HET, REC
2007-2013 finanszírozási időszak 2014-2020 finanszírozási időszak 2021-2027 finanszírozási időszak Boza-Kiss Benigna CEU BPIE BUILDUPON2 C4B dekarbonizáció ECF EED egészség egyablakos tanácsadás EKR EKR katalógus elemzés előnyök ÉMOR energetikai felújítás energetikai követelmény energetikai szakreferens energetikai tanúsítvány energiafüggetlenedés energiafüggetlenség energiahatékonyság energiahatékonyság az első elve Energiahatékonysági Alap energiahatékonysági irányelv energiahatékonysági piac Energiaklub energiamegtakarítási kötelezettség energiastratégia energiaszegénység energiatanúsítvány EPBD épületenergetikai irányelv épületfelújítás ESCO esettanulmány ETS2 Európai Felújítási Hullám Európai Green Deal éves jelentés fehér bizonyítvány felújítási hullám felújítási stratégia finanszírozás Fit for 55 fűtéskorszerűsítés G7 garantált energiahatékonyság-alapú szerződés (EPC) gazdasági előnyök GINOP H2020 Habitat for Humanity Magyarország hangulatjelentés hazai felújítási hullám Hazai Hatékonyság Helyreállítási és Alkalmazkodási Alap Helyreállítási és Alkalmazkodási Terv HET Holland Nagykövetség Hosszú Távú Felújítási Stratégia hőszivattyú HTFS HuGBC IEA IEECP igazságos átmenet ingatlanállomány ingatlanérték ingyenhitel interjú IPCC IVF javaslatcsomag kamattámogatott hitel kazáncsere KEHOP készülékcsere klímaváltozás kohéziós alap költségoptimalizált költségvetés konferencia Koritár Zsuzsanna kötelezett kötelezettségi rendszer közel nulla közhasznúsági jelentés KSH lakásállomány lakásfelújítás lakóingatlan lakossági felmérés Lechner Tudásközpont levegőminőség lock-in LTP MCSTE MÉASZ MEHI arculat MEHI esemény MEHI konferencia MEHI kutatás MEKH mélyfelújítás MEPS MÉSZ minimumkövetelmények Mizsei Szabolcs MTVSZ munkahelyek napelem NEKT önkormányzat operatív program OSS Otthon Melege otthonfelújítás pályázat pénzügyi keret podcast prezentáció REC REIMARKT RenoHUb RenoPont Renovate Europe RePower rezsicsökkentés RRF Szabó László ITM szakpolitikai javaslatok Szociális Klímaalap támogatás TNM TOP új építés Ürge-Vorsatz Diana CEU V4 VEKOP visegrádi országok Weishaupt ZIKOP zöld finanszírozás Zöld Iroda
Ha hasznosnak találta, kérjük ossza meg!
Energiahatékony épületek: hogyan ne legyen látszatzöld tévút?
Forradalmasítja a lakossági energetikai felújításokat a RenoPont
Hírek, Szakmai vélemények 2022.09.09.
Hogyan segítheti a 2021-2027-es többéves pénzügyi keret a tagállamokat a magasabb szintű energetikai felújítási célok elérésében?
Az épületek legrosszabb 25%-át korszerűsítő pénzügyi alap a német klímavédelem legfontosabb eszköze
Vezetőváltás a Magyar Energiahatékonysági Intézetben – páros interjú
Ne maradjon le a legfontosabb
Az adatvédelmi tájékoztatót elolvastam és elfogadom.
Legyen Ön is partnerünk
Magyar Energiahatékonysági Intézet Közhasznú Nonprofit Kft.
T: +36 1 411 3536
Honlapunk a felhasználói élmény fokozásának érdekében sütiket alkalmaz, melyet a honlap használatával Ön tudomásul vesz.
This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the website. We also use third-party cookies that help us analyze and understand how you use this website. These cookies will be stored in your browser only with your consent. You also have the option to opt-out of these cookies. But opting out of some of these cookies may affect your browsing experience.