hu en hu hu hu hu hu hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu et hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu de ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu
Honlapunk alsó tartalma 1360*768 pixel
a görgetősáv használatával érhető el.
Eördöghné Dr. Miklós Mária PhD - Horváth Gábor:
Tisov, Ana - Op ’t Veld, Peter:
Bevezetés a MOBISTYLE projektbe (angol nyelvű)
Andrássy Zoltán - Dr. Szánthó Zoltán:
Fázisváltó anyaggal töltött energiatároló alkalmazása adatközpontok hűtési energiafelhasználásának csökkentésére
Érces Norbert - Dr. habil Kajtár László PhD:
Kézi adagolású, háztartási méretű, szilárd tüzelésű kazán munkapontjának meghatározása a teljesítmény és a károsanyag-kibocsátás együttes vizsgálatával
A lakások egyik felénél előtérbe kerül a „hibrid” fűtés
Regionális Onkológiai Központ sugárterápia klímarendszerei
Bordun, Maryna - Savytskyi, Mykola - Babenko, Maryna - Rabensiefer, Roman:
Üvegházak energiahatékonysági kérdései földrajzi helyzetük és tájolásuk függvényében (angol nyelvű)
A huzatkomfort kapcsolata a helyiség beépítettségével
Az ivóvíz rendszerek védelme a visszafolyás-gátlók alkalmazásával
Az Épületgépészeti Múzeum kincseiből – Reagens csöves gázkoncentráció mérő műszer (folytatás)
HIU2 – új fejlesztésű társasházi távfűtés modul a Pipelife-tól
Tanulságos életpályák – Baumann Mihály
A huzatkomfort kapcsolata a helyiség beépítettségével
Még nem érkezett hozzászólás!
A huzatkomfort kapcsolata a helyiség beépítettségével
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar, Üzleti Tudományok Intézet
Az épületekkel kapcsolatos egyik legfontosabb elvárás az ott tartózkodó emberek komfortérzetének biztosítása, amit számos tényező befolyásol. Ezek jelentős része az épületgépészeti rendszerekhez, de főleg a légtechnikához köthető. A szabványok, előírások a komfortérzetet meghatározó mennyiségekre adnak ajánlásokat. A valós élet által állított követelményeknek azonban nem minden esetben tesz eleget a szakirodalomban meghatározott előírás, sokszor azért, mert a szabvány egyszerűen nem tér ki minden olyan részletre, amelyek lényegesek a légtechnikai tervezés, beüzemelés során.
A cikkben azt szeretném bemutatni, hogy egy kisterű irodahelyiségben hogyan függenek a huzatkomfort paraméterek a beépítettség hatásától, mivel ahhoz, hogy a munkavállaló egy egészséges környezetben a legjobb teljesítményét nyújtsa, elengedhetetlen a megfelelő irodai körülmények biztosítása. Ezek a körülmények természetesen nem csupán épületgépész szempontok lehetnek, azonban jelen esetben csak ezeket vizsgáltam.
Már évtizedek óta foglalkoztatja a szakembereket a különböző helyiségekben kialakuló huzatkomfort. Ezen a területen számos vizsgálatra került sor, amelyek mindegyike bizonyos mértékben eltér egymástól és a saját méréseimtől. A teljesség igénye nélkül szeretnék a következő néhány sorban kitérni a kutatásaimhoz elengedhetetlen eredményekre, illetve fontos mérföldkövekre a tématerületen belül.
Fanger az 1970-80-as évek körül mérései során megállapította, hogy egy helyiség hő- és huzatkomfortja szorosan összefügg egymással, mivel a helyi termikus diszkomfortot négy tényező befolyásolja: a függőleges irányú hőmérsékleti gradiens, a padló hőmérséklete, a sugárzási aszimmetria és a huzatérzet (Fanger 1970, 1986).
A cikk teljes terjedelmében lapunk 2019/1-2-es számának nyomtatott változatában található meg, illetve pdf-formátumban is letölthető (előfizetőknek korlátlanul, regisztráltaknak viszont havonta csak egy alkalommal!).
A teljes cikk letöltéséhez jelentkezzen be!
Minden jog fenntartva! - 2022 - Magyar Épületgépészet