hu hu hu hu en en hu sv de en en hu hu hu hu it en pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu et hu hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de en es es de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en en en hu en
A globális Digitális Jegybankpénz kihívás | FinTechZone
írta SZEGŐ DÁNIEL | 2021. 11. 17. | Bitcoin, Blockchain, Fintech kitekintő, Összes hír
blockchain | CBDC | digitális jegybankpénz | digitális pénz | kriptovaluták
A digitális jegybankpénzzel kapcsolatos hírek és cikkek száma robbanásszerűen megnőtt az elmúlt másfél évben. Habár ténylegesen működő alkalmazás nem igazán létezik, több országban is elindultak az első prototípusok. A lassú fejlődésnek az egyik oka, hogy a digitális jegybankpénz egy roppant komplex rendszer, mind technikailag, mind üzletileg, mind pedig gazdaságilag. Ennek megtervezése, de akár már csak a konkrét igényeinek definiálása is komoly kihívást jelent.
A jelentkező cégeknek, vagy szervezeteknek olyan lakossági (retail) CBDC megoldást kellett javasolniuk és kísérleti módon kidolgozniuk, mely több nagy CBDC-vel kapcsolatos problémát megoldhat. A felsorolt megoldandó problémák három nagy kategóriába sorolhatók, darabonként négy részproblémát tartalmaznak, melyek lényegében egy lakossági CBDC rendszer magas szintű követelményeinek is tekinthetőek.
A digitális jegybankpénz lehet a 21. századi bankrendszer építőköve, 2020.08.24.
Digitális jegybankpénz megvalósítása blokkláncon, 2020.08.03.
Küszöbön a digitális jegybankpénz. Íme a legfontosabb tudnivalók., 2020.06.08.
Mi a digitális jegybankpénz (CBDC)?
A digitális jegybankpénz egy olyan „elektronikus rendeleti pénz és jegybanki passzíva, ami fizetések elszámolására és értékmegőrzésre is alkalmas”*.
Alapvetően két fajtáját különböztetik meg: a lakosság számára is széleskörben hozzáférhető „lakossági” és a pénzügyi intézmények számára hozzáférhető speciális „nagykereskedelmi” megoldás (pl. bankközi elszámolásokra vagy értékpapír-elszámolásokra) – ún. wholesale – digitális jegybankpénzt.
*Meaning és társainak 2018-as elemzése szerint
A digitális fizetések elérhetőségének és hasznosságának javítása és bővítése.
1.1 Új funkciók versus inkluzivitás
Kiterjeszthető-e funkcionalitásban egy lakossági CBDC-rendszer az alapvető értékátadáson túl további funkciókkal anélkül, hogy a felhasználóknak okostelefont (vagy más drága/bonyolult hardvert) kellene használniuk?
1.2. Biztonság versus hozzáférhetőség
Hogyan lehet egy lakossági CBDC rendszert biztonságosan kialakítani anélkül, hogy ez jelentősen korlátozná a rendszerhez való hozzáférhetőséget és könnyű használatot. Például hogyan lehet megakadályozni a jogosulatlan használatot, vagy tiltott tranzakciókat, ugyanakkor elérhetővé tenni a rendszert idősek, kiskorúak vagy fogyatékkal élők számára is.
1.3. Elérhetőség versus vitatott tranzakciók feloldása
Megvalósíthatók-e offline tranzakciók? Tipikusan olyan területeken, ahol nincs, vagy korlátozott az internetkapcsolat. Milyen biztosítékokat lehet beépíteni a kettős költés és a hamisítás ellen az offline fizetésekkel kapcsolatban?
1.4. Helyreállíthatóság versus anonimitás
Digitális pénztárca, kulcsok, kártya vagy eszköz ellopása, sérülése vagy elvesztése esetén a lakossági CBDC-rendszer megfelelően nyomon tudja-e követni a tranzakciókat, korlátozni tudja-e az elvesztést, vagy támogatni tudja-e az elveszett pénzeszközök visszaszerzését anélkül, hogy veszélyeztetné a felhasználói anonimitást?
Második kategória: CBDC Elosztás
A fizetési átutalással és a piaci infrastruktúrával kapcsolatos kockázatok mérséklése.
2.1. Széles körben elterjedt használat kontra kontrollált használat
Vannak-e olyan technológiai jellemzők, amelyek beépíthetők egy lakossági CBDC-megoldásba, hogy minimalizálják a bankbetétekből a CBDC-be történő hirtelen kiáramlás kockázatát, miközben biztosítják, hogy a CBDC használata a lehető legzökkenőmentesebb és legáltalánosabb legyen?
2.2. Személyes adatok védelme kontra rendszerintegritás
Megvédheti-e a lakossági CBDC-megoldás a felhasználók személyes adatait, miközben lehetővé teszi a hálózaton végrehajtott tiltott tevékenységek (pl. pénzmosás/terrorizmus finanszírozása, csalás, csalás és korrupció) nyomon követését, felderítését és megelőzését?
2.3. A pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés kiterjesztése versus az adat monopóliumok elleni védekezés
Hogyan teheti lehetővé a lakossági CBDC-megoldás a résztvevő cégek számára a fizetési adatok felhasználását a pénzügyi szolgáltatásokban (pl. hitel, biztosítás). Mindezt úgy, hogy közben elkerülendő az adat monopóliumok létrejötte. Hogyan őrizhetik meg a felhasználók az ellenőrzést adataik felhasználása felett?
2.4. Rendszerszintű együttműködés és integrációs komplexitás
Hogyan teheti lehetővé egy lakossági CBDC-megoldás a pénzintézetek számára, hogy a CBDC-t a végfelhasználókhoz minél inkább a meglévő rendszerek segítségével, illetve azok egyszerű integrációjával tegye elérhetővé.
Életképes CBDC-infrastruktúra biztosítása, amely alacsony költségű, hatékony, robusztus, és biztosítja a fizetési műveletek résztvevői között a megbízható elszámolást.
3.1. Decentralizáció kontra felelősség
Hogyan tehető egy lakossági CBDC infrastruktúra ellenállóbbá meghibásodással, vagy hackeléssel szemben? Minimalizálhatók-e ezek a kockázatok decentralizációval? Hogyan alakíthatunk ki egy biztonságos, stabil és fenntartható irányítási modellt az ilyen decentralizált infrastruktúrához világos felelősségi körökkel?
3.2. Bővíthetőség versus robosztus működés
Lehet-e egy lakossági CBDC-infrastruktúra új funkciókkal rugalmasan bővíthető, de mégis robusztusan működő?
3.3. Privacy és / vagy teljesítmény
Beépíthetők-e egy lakossági CBDC-infrastruktúrába a privacy képességek úgy, hogy közben a rendszer nagy teljesítményű maradjon, gyors válaszidővel, alacsony késleltetéssel rendelkezzen.
3.4. Interoperabilitás versus szabványosítás
Hogyan valósítható meg az interoperabilitás a CBDC különböző megvalósításai és különböző egyéb technológiák között általánosan elfogadott szabvány nélkül?
A végső fordulóba / inkubátorba 15 cég jutott be, melyek között megtalálhatóak klasszikus bankok (mint például a HSBC Bank, vagy az ANZ Banking Group Limited), klasszikus technológiai cégek (mint például az IBM) és blockchaines cégek (mint például a Consensys).
A 8 hetes inkubátor program lezárásaként három céget hirdettek győztesnek. Az egyik a Consensys, melynek többek között Hong Kongban, Thaiföldön és a Dél-Afrikában vannak futó kísérleti projektjei. Bár a részletes technológiai megvalósítás nem teljesen ismert, de a Consensys alapvetően Ethereum alapú blockchain megoldásokkal dolgozik, ezt kombinálja különféle konzorciumi megvalósításban különféle off-chain és layer 2 megoldásokkal, illetve ebben az esetben erős VISA integrációval.
A második nyertes, Giesecke+Devrient advance52 GmbH, egy nem standard elosztott főkönyvi technológiai platformmal nyert, ami többek között képes digitális tokeneket kezelni, az adatokat csak meghatározott ideig tárolja és képes offline módon is működni mindenféle digitális eszköz nélkül. A harmadik a Criteo, az Intel biztonságos hardware infrastruktúrájával integrált digitális valuta platformmal nyert.
Bemutatták a FinTechShow-n, milyen hatása lesz a digitális jegybankpénz 2.0-nak a kereskedelmi bankokra, 2021.10.15.
MNB a digitális jegybankpénzről, a pénz 21. századi forradalmáról, 2021.07.12.
Citi GPS: A pénz jövője. Kripto, digitális jegybankpénz és a 21. század készpénze, 2021.04.22.
Források: Ledger Insights, Global CBDC Challenge, Monetary Authority of Singapore
Címlapfotó: Moose Photos fotója a Pexels oldaláról
← Letölthető a digitális ökoszisztémák világába bevezető FinTechZone kiadvány Mekkora a vásárlásaink karbonlábnyoma? A Gránit Bank elsőként mutatja meg →
DLT Architect   LinkedIn: https://www.linkedin.com/in/daniel-szego/ GitHub: https://github.com/Daniel-Szego Blog: http://danielszego.blogspot.com/
Bankokból tech cégek? Kódban a jövőnk? A pénzügyi szektor aktuális digitális kérdései és a legújabb hazai fintech megoldások a hatodik FinTechShow-n.
Pénzügyi digitalizációs és compliance tanácsadó szakirányú továbbképzés a Budapesti Metropolitan Egyetemen.
ELEKTRONIKUS FIZETÉSI MEGOLDÁSOK KÉZIKÖNYVE
Elektronikus fizetési megoldások kereskedőknek, vállalkozásoknak. A bankkártya elfogadástól a bankszámla alapú fizetési lehetőségeken át az integrált megoldásokig.
Androidos mobilod van? Töltsd le a GPE softPOS alkalmazást és fogadj egyszerűen érintés nélküli fizetéseket közvetlenül az okostelefonodon keresztül!
A magyar kisvállalkozások négyötöde tesz a környezete védelméért
PastPay: “2 éven belül Európa meghatározó B2B BNPL szolgáltatójává szeretnénk válni”
Készül az egységes európai Digitális Személyazonosító Tárca
Tűt a szénakazalban: adattól az obszervabilitásig
Ők készítik a digitális euró prototípusait
Közös bankfiókot nyitnak a bankok
Egyre közelebb a “láthatatlan fizetés” megvalósítása. Szupertárca, beyond banking és nyílt bankolás a küszöbön
Régiós szinten is átlag feletti Magyarország digitális fizetési indexe
A FinTechZone kiadója a Fintech Group Kft. Minden jog fenntartva.
Felhasználási feltételek és adatvédelmi szabályzat
A felhasználói élmény fokozása érdekében a weboldal sütiket (cookie) használ. Ha tovább használja az oldalt, vagy az "Elfogadom" gombra kattint, hozzájárul a sütik használatához. További információk az adatvédelmi tájékoztatóban Süti beállításokElfogadom
A weboldal a magasabb ügyfélélmény nyújtása érdekében a weboldal használata során „cookie”-kat (sütiket) alkalmaz. A weboldal alapvető funkcióinak működéséhez nélkülözhetetlen sütik (Necessary) tárolása az Ön böngészőjében történik. A szükséges sütiken felül használunk harmadik féltől származó sütiket is (Non-Necessary), melyek segítenek elemezni, megérteni, hogy hogyan használja Ön a weboldalt. Ezen sütik tárolása is a böngészőben történik, de kizárólag az Ön hozzájárulása esetén. Önnek lehetősége van ezen sütik használatának letiltására. Ugyanakkor, tudni kell, hogy ezen sütik használatának letiltása hatással lehet a böngészési élményre.
Funkcionális sütik, amelyek szükségesek a weboldal működéséhez. Ezek biztosítják a weboldal működését és biztonságát. Ezek a sütik nem tárolnak személyes adatokat, anonim módon rögzít adatokat.