hu hu hu hu hu es de hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu su hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat la hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu uk hu hu hu it hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu de fr hu hu fr hu hu hu hu de fr hu de fr hu hu en fr hu de hu hu fr hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en fr hu hu fr hu hu fr fr hu hu hu hu hu hu hu fr fr hu hu fr hu hu fr hu fr fr hu hu hu en sv hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl en hu nl hu hbs_lat et pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu su hu hu hu hu hu hu hu la hbs_lat hu hu hu hu hbs_lat hu hu fr hu hu hu hu hu it hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu de
Erdély református, evangélikus és unitárius lelkészképző egyeteme
Visky Sándor Béla · Debrecen · 2022-08-24
Az egyház rendeltetése, hogy benne kiábrázolódjék a világ teremtésének célja: Istennel és a teremtménytársakkal való harmonikus közösség. A közösségen belüli perikhorétikus kölcsönösségben ismerhető fel egyedül Isten szentháromságos léte. Az egyház az igazi politika inkarnációja a világban.
Visky Sándor Béla · · 2022-03-25
A Radikális Ortodoxia és annak negyvenkét tétele
A Radikális Ortodoxia kortárs teológiai irányzat az angolszász akadémiákon. Legmeghatározóbb alakjának, John Milbanknak egyik programadó írását vizsgálom, melyet ’Posztmodern kritikai augusztinianizmus’ címmel tett közzé. Az írás alcíme: rövid summa negyvenkét válaszban fel nem tett kérdésekre. Az áttekinthetőség kedvéért a szerteágazó három és fél tucatnyi választ négy nagyobb tematikus egységbe tömörítem, a következő beosztással. Az első egységben a teológia új helyzetéről szóló gondolatokat mutatom be (a posztmodern, szubjektum, narratíva, nihilizmus fogalmak mentén).
Visky Sándor Béla · Kolozsvár · 2022-01-13
Mennyire radikális és mennyire ortodox a Radikális Ortodoxia?
Visky Sándor Béla · Debrecen · 2021-11-24
Bevezetés a Radikális Ortodoxiába
Visky Sándor Béla · Budapest · 2020-01-24
Immanencia és transzcendencia Vladimir Jankélévitch gondolkodásában
Vladimir Jankélévitch, három évtizeden keresztül a Sorbonne morálfilozófusa (1951—1979), az ateista egzisztencializmustól áthatott Párizsban meglepő módon Istenről beszél. Az orosz zsidó családból származó francia gondolkodó a mózesi örökség, a klasszikus görög bölcsesség, az egyházatyák és a modern orosz vallásfilozófiai irányzatok sajátos ötvözetét jeleníti meg gondolkodásában. Istenképe sokkal inkább Plotinoszé, semmint Ábrahámé, Izsáké vagy Jákóbé. Morálfilozófiája ugyanakkor elképzelhetetlen a Názáreti Jézus, Pál vagy János apostol tanítása nélkül.
Visky Sándor Béla · Nagyvárad · 2018-10-04
A lelkipásztor, mint értelemmel szenvedő küldött
Visky Sándor Béla · Sepsiszentgyörgy · 2018-09-26
Kizárja-e egymást a tudomány és a hit?
Kelet-európai térségünkben a hivatalos világnézet rangjára emelt ateizmus évtizedeken át azt sulykolta az iskolákban és a nyilvánosság minden fórumán, hogy hit és tudomány kizárják egymást. Ha tehát valaki természettudományos képzettséggel rendelkezik, és ennek megfelelően szigorúan az ok-okozati összefüggések szerint gondolkodik, az nem lehet vallásos, istenhívő ember. Aki mégis ilyennek vallja magát, az megrekedt az emberi gondolkodás fejlődésének valamilyen gyermeki, naiv, babonás fokán.
Visky Sándor Béla · Kolozsvár · 2018-04-10
Krisztus feltámadása mint apologetikai kérdés
Mindenestől túl van-e Krisztus feltámadása az empirikusan értelmezhető események vonalán, vagy vannak-e történeti, logikai úton is megragadható vonatkozásai? Az előbbi szempont inkább a barthi, egzisztencialista értelmezés álláspontját tükrözi, az utóbbi fontosságát viszont Pannenberggel együtt sokan nyomatékosan hangsúlyozzák. Krisztus valóságos, testi feltámadásának a kérdése, és ezzel szemben a különböző pszichologizáló, vagy más elméletek (a tanítványok tudatában támadt fel, hallucináció, a test ellopása, stb.) ma is élénk vita tárgyát képezi. (Például G.
Visky Sándor Béla · Kolozsvár · 2017-11-07
Krisztus feltámadása mint apologetikai kérdés
Mindenestől túl van-e Krisztus feltámadása az empirikusan értelmezhető események vonalán, vagy vannak-e történeti, logikai úton is megragadható vonatkozásai? Az előbbi szempont inkább a barthi, egzisztencialista értelmezés álláspontját tükrözi, az utóbbi fontosságát viszont Pannenberggel együtt sokan nyomatékosan hangsúlyozzák. Krisztus valóságos, testi feltámadásának a kérdése, és ezzel szemben a különböző pszichologizáló, vagy más elméletek (a tanítványok tudatában támadt fel, hallucináció, a test ellopása, stb.) ma is élénk vita tárgyát képezi. (Például G.
Visky Sándor Béla · Kolozsvár · 2017-03-17
"Kálvinista" vonások Vladimir Jankélévitch antropológiájában
Lehet-e köze a XX. század második felében a Sorbonne morálfilozófusának a reformáció egyik szellemi atyjához, Kálvinhoz? Földrajzilag mindenképpen, hisz volt úgy, hogy ugyanazokat az utcákat rótták, és az sem mellékes, hogy egy nyelvet beszéltek - mindezt persze négyszáz esztendő távlatában.
Visky Sándor Béla · Kolozsvár · 2017-02-14
Krisztus feltámadása mint apologetikai kérdés
Mindenestől túl van-e Krisztus feltámadása az empirikusan értelmezhető események vonalán, vagy vannak-e történeti, logikai úton is megragadható vonatkozásai? Az előbbi szempont inkább a barthi, egzisztencialista értelmezés álláspontját tükrözi, az utóbbi fontosságát viszont Pannenberggel együtt sokan nyomatékosan hangsúlyozzák. Krisztus valóságos, testi feltámadásának a kérdése, és ezzel szemben a különböző pszichologizáló, vagy más elméletek (a tanítványok tudatában támadt fel, hallucináció, a test ellopása, stb.) ma is élénk vita tárgyát képezi. (Például G.
Visky Sándor Béla · Budapest · 2016-08-29
Aki a szavakban csal, nem csak az életét sikkasztja, sinkófálja el, hanem a vallomás lehetőségét. (Pilinszky János)
Visky Sándor Béla · Sárospatak · 2016-08-26
Fekete lyuk-e a tudomány, a filozófia és a vallás találkozási pontja?
Stephen Hawking korunk egyik legmeghatározóbb gondolkodója méltán örvend széleskörű elismertségnek. Felmerül azonban a kérdés: vajon tudományos tekintélye igazolhatja-e a sajátosan filozófiai és vallási kérdésekre vonatkozó kijelentéseit is? John C. Lennox az Oxfordi Egyetem matematika professzora késégbe vonja ezt. Nem Hawking szigorúan tudományos tételeit vizsgálja, hanem azokat a világnézeti-, filozófiai, vallási és antropológiai állításait, melyeket a tudós az utóbbi időben gyakorta hangoztat.
Visky Sándor Béla · Budapest · 2016-04-09
Ha eljutott volna Bonhoeffer hangja Vladimir Jankélévitchhez...
Vladimir Jankélévitch orosz zsidó családból származó francia filozófus. Egy méltatója szerint “a zsidó gondolkodók közül a leginkább görög”, és egyszersmind – tegyük hozzá – a leginkább keresztyén is. 1951—1979 között volt a Sorbonne egyetem morálfilozófusa. Úgy tartják számon, mint aki “nem tudott megbocsátani”, hisz elévülhetetlennek vélte a háborús bűnöket, miközben sokat írt a megbocsátásról (Le pardon, Pardonner?) Előadásomban ezeket az írásait kapcsolom össze Bonhoeffer Etikájának két kérdéskörével: a bűnvallással, illetve a halál bálványozásával.
Visky Sándor Béla · Kolozsvár · 2016-04-08
Jabbók-réve a Szajna-parton: Jankélévitch Istene, embere és a megbocsátás
Az emlékezetkultúra nyugati kibontakozása nem holmi szellemi fényűzés, hanem törvényszerű válasz a második világháborút követő évtizedek görcsös némaságára. Ennek jelentkezése a magyar szellemi és egyházi élet keretein belül a kommunizmus évtizedeit követően ugyanígy szükségszerű. E két történelmi tapasztalat közös nevezője pedig maga az ember, az “egyedüli példány”, akinek a világosság és sötétség morális egymásnak feszülése éppoly elemi tapasztalata, mint ezek fizikai valósága.
Visky Sándor Béla · Kolozsvár · 2016-01-20
Azt a feladatot kaptam, hogy a törvény és evangélium viszonyáról beszéljek, arról az ívről, amely e kettő között feszül, és hitünk szerint valóságos ernyőt képez az emberi élet fölött. Hankiss Elemér: A Nincsből a Van felé című könyvet olvasom éppen (karácsonyi ajándék, fiam dedikációjával: „Köszönöm a segítséget, amit Tőled kaptam a Nincsből a Van felé tartó utamon.”). A nemrég elhunyt szerzőnek ez az utolsó munkája, és ezt a merész alcímet viseli: Gondolatok az élet értelméről (Osiris, Budapest, 2012).
Visky Sándor Béla · Kolozsvár · 2015-10-24
Állam és egyház viszonya Dietrich Bonhoeffer (1906-1945) értelmezésében
Előadásunk egyház és állam viszonyrendszerét kívánja feltárni Dietrich Bonhoeffer értelmezésében (1906 – 1945). Etikai gondolkodásának az egysége Krisztusra épül: mind az egyház, mind az állam az Ő uralma alatt áll. Isten parancsának négy mandátumon keresztül kell megvalósulnia a világban, melyek a házasság (család), a munka (kultúra), a mindenkori politikai kormányzat, valamint az egyház.
Visky Sándor Béla · Kolozsvár · 2015-10-24
Állam és egyház viszonya Dietrich Bonhoeffer értelmezésében
Előadásunk egyház és állam viszonyrendszerét kívánja feltárni Dietrich Bonhoeffer értelmezésében (1906 – 1945). Etikai gondolkodásának az egysége Krisztusra épül: mind az egyház, mind az állam az Ő uralma alatt áll. Isten parancsának négy mandátumon keresztül kell megvalósulnia a világban, melyek a házasság (család), a munka (kultúra), a mindenkori politikai kormányzat, valamint az egyház.
Visky Sándor Béla · Budapest · 2015-04-09
A helyettes cselekvés és a bűn átvállalása az Etikában
Visky Sándor Béla · Budapest · 2014-05-07
A megbocsátás realitása és a megbékélés ethosza
Tekintettel arra, hogy napjainkban az emlékezéseknek és a múlt értelmezésének konjunktúrája van, és hogy a közéletet mélyen megosztja emlékezetkultúra és emlékezetpolitika gyakorlata, tanácsokozásunk célkitűzése egyrészt a zsidó-keresztyén hagyomány és teológiai örökség sajátos szempontjainak megjelenítése az emlékezés számára, másrészt ezeknek a szempontoknak a tudományos párbeszédbe való bekapcsolása, az objektivitás és interdiszciplinaritás jegyében.
MINDEN ELŐADÓAdorjáni ZoltánBalogh CsabaBenkő TimeaBuzogány DezsőCzire SzabolcsGeréb ZsoltJuhász TamásKállay DezsőKelemen AttilaKiss JenőKolumbán Vilmos JózsefKoppándi Botond PéterKovács SándorKozma ZsoltMolnár JánosPapp GyörgyPásztori-Kupán IstvánRezi ElekSomfalvi EditVisky Sándor BélaZabán Bálint Károly