hu en ro ro hu es de ro ro pt en ro ro it lb de ro ro vi it pt ro ro ca ml en ro ro ro en en es ro ie hbs_lat en ro ro it ro ro ro it ro fr hu ro ro fy fr ro sv ro ro it ro en ro de it ro de en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr en sv fr de de ro it ro pt en ro ro it lb de ro vi it ro ro ca en en es ro ie en la hbs_lat ro it ro ro sq ro it fr hu ro fy fr it ro ro ro ro ro en ro de it ro de fi pl en
Institutul Teologic Protestant din Cluj-Napoca
Universitate pentru formarea preoților reformați, lutherani și unitarieni din Ardeal
Variációk a szórványra – templommal és templom nélkül
Unitárius teológiai konferenciák a 20. század utolsó évtizedében
„Ismertesd meg azokat fiaiddal és unokáiddal is” 5Móz 4,9. Továbbadott hit a Deuteronomiumban
Protestáns hagyományunkban hangsúlyos tantétel a sola scriptura elve, azaz, hogy mind az egyházi tanításunknak mind a tanítás tettekbe átültetett megnyilvánulásainak bibliai alapja kell hogy legyen. Nem lehet ez másként a hitvallás esetében sem. Annak, hogy megvalljuk a hitünket nyilvánosan, pontokba szedetten kinyilvánítjuk az álláspontunkat vallási és abból kiindulva más, társadalmi téren, bibliai gyökere kell hogy legyen. Nemcsak a tartalomnak kell a Bibliából kiindulnia, hanem a a megvallott hit gyakorlatának is.
A hit megvallásának terminológiái a Szentírásban
Az előadás első felében azt szeretnénk megvizsgálni, hogy Szentírás milyen közlést kifejező igékkel írja körül a hit megvallásának folyamatát, ezeket milyen szövegösszefüggésbe és élethelyzetbe ágyazza bele, illetve hogy ez milyen teológiai következményekkel jár. Ez a vizsgálódás hozzájárulhat ahhoz, hogy a hitvallást mint műfajt pontosabban tudjuk körülírni és elhatárolni más szövegtípusoktól. Az előadás másik fele arra keresi a választ, hogy milyen bibliai gyökerük van azoknak a kifejezéseknek, amelyek az ókeresztyén teológiai irodalomban jelölték a hitvallás fogalmát.
Énekelt hitvallás. Hitvallási tartalmak énekeinkben
A lelkészi szolgálat fontos része az éneklés, és fontos eszköze az énekeskönyv. Ismerjük-e valóban a gyülekezeti énekeinket? Tudatosult-e bennünk, hogy a gyülekezet nem csak akkor tesz vallást hitéről, amikor a liturgia menetében meghatározott elemként hallható szóval elmondja az egyház tételesen megfogalmazott hitvallását, hanem olyankor is hitéről vall, amikor együtt énekel az istentiszteleten? Mikor és milyen körülmények között keletkeztek a hitvallás jellegű énekeink (Credo, Te Deum, Laudamus te Christe), milyen korszak tanítását hordozzák magukon?
Merre tovább, konfirmáció? Hitvallástétel általi elköteleződés és életkori kérdések teológiai, lélektani és pedagógiai szempontból
Napjaink egyik régóta tartó vitája az, hogy hány évesen konfirmáljanak fiataljaink. A nálunk előírt 13–14 éves kor sokak számára alkalmas (otthon van a fiatal a szülő családjában), de nem eredményes, mert gyakori a gyülekezetben aktív élet teljes elmaradása, a későbbi elviekben alkalmasabb, de nagy a veszélye, hogy ha nem konfirmál meg kamaszkorában, akkor fiatal felnőttként nem is fog. Mi a teendő?
Alkalmas-e a Heidelbergi Káté arra, hogy egy mai fiatal mai hitvallástételre való felkészítésének alapanyagául szolgáljon?
A Heidelbergi Káté református identitásunknak immár szerves, elidegeníthetetlen része. Nem lehet tehát mellőzni anélkül, hogy az evangéliumi hitnek azon a sajátos formáján, amelyet mi is „úgy vettünk”, csorba ne essék. Ennek a megállapításnak a mértéke alatt azonban minden gyakorló lelkészben időről-időre felmerül a címben megfogalmazott kérdés. Vizsgálódásunk célja felleltározni hitvallási iratunk a. örökérvényű igazságait és ennek aktuális vonatkozásait; b. problémás részeit – például a megváltástan egyoldalúan anselmusi szemléletét; c.
Hitvallásunk és az úgynevezett missziói spiritualitás összefüggései
Manapság új teológiai tudományágként beszélnek a (keresztény) spiritualitás divatos diszciplínáról, s a teológiai curriculumba világszerte sok helyen bevezették. Ennek kapcsán újabban egy új határtudomány kifejlődésének is tanúi lehetünk, az úgynevezett missziói spiritualitás van feljövőben. Ennek elméleti és gyakorlati megalapozása és kutatása jelentős helyet foglal el főleg az ún. applied theology (alkalmazott teológia), közelebbről pedig a missziológia területén.
Hitvallásunk és a kommunális missziói modell
A kontextuális lelkigondozás gyakorlata vetette fel bennem a kommunális missziói modell nyújtotta lehetőségeket az egyház, mint terápiás közösség víziójának összefüggésében. Egyrészt arra kell fókuszálnunk, hogy a nyugati individualizmus égisze alatt, és nyomában, az ún. x, y, z nemzedékek hogyan szólíthatók meg. Másrészt az ember alapvetően négyféle egzisztenciális szorongására adott evangéliumi válasz miképpen bizonyul hitvallástételi gesztusnak egy missziói egyházmodell lelkigondozói elkötelezettségében és gyakorlatában.