hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr en hu hu en hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en en en en en hu es hu it hu it hu it hu pt hu pt hu pt hu pt hu hu en en hu en
Új e-kereskedelmi vasútvonal – NAVIGÁTORVILÁG
A Várszegi – az alagút végén c. könyv
A veszélyes áruk szállításának szabályozástörténete
ETML – az Egységes Európai Vasúti Üzemirányítási Réteg
The estimated reading time is 1 minute
Márciusig már 2 vonat érkezett a vonalon Záhonyon keresztül, a cél az, hogy ez a szám 1000-re emelkedjen 2021–2023 között, 88 ezer TEU áruforgalmat célozva. A projekt a CELIZ kezdeményezés – Záhony és térségének fejlesztésére életre hívott program – fontos részét képezi.
Ez év elején a Kínai (Ganzhou) Nemzetközi Szárazkikötő, a budapesti székhelyű CECZ Közép-Európai Kft. és a pekingi Sunshine Jietong kereskedelmi szolgáltató vállalat együttműködési megállapodást írt alá, melynek értelmében a három fél közösen üzemelteti a Ganzhou–Budapest e-kereskedelmi vasútvonalat. A projekt célja, hogy magas színvonalú, hatékony és átfogó szolgáltatási platformot hozzanak létre a vonatok üzemeltetéséhez, valamint az útvonal integrálódjon az „Egy Öv, Egy Út” kezdeményezésbe. A Ganzhou Nemzetközi Szárazkikötő együttműködik a vámhatóságokkal annak érdekében, hogy teljes mértékben kiaknázzák az előnyöket a nemzetközi logisztikai csatornák és a határokon átnyúló e-kereskedelem erőteljes fejlesztésére.
A Ganzhou–Budapest vasútvonal által egy olyan új csatorna jön létre, amely kölcsönös előnyöket kínál mindkét fél számára: segíti az akadálytalan kereskedelmet és a pénzügyi összeköttetést, valamint erősíti a különböző területeken lévő hatóságok együttműködését. Javítja az ipari lánc ellátási mechanizmusát, és megvalósítja a digitális logisztikai ipar fejlődését. A digitalizációval az áruszállítási idő több mint 50 százalékkal, a logisztikai költségek mintegy 33 százalékkal, a raktározási költségek pedig több mint 10 százalékkal csökkenhetnek.
A járvány időszakában a Kína–Európa tehervonatok stabil működése a külkereskedelem stabilizálásának alappillére lett. Magyarország és Kína kereskedelmi volumene 2020-ban 11,7 milliárd USD volt, ami 14,4 százalékkal több az előző évinél, így Kína először lett Magyarország legnagyobb EU-n kívüli kereskedelmi partnere.
Previous articleTovábbra sem látszanak a kilábalás jelei Oroszországban
Next articleHasít a tiroli ROLA-forgalom
Felértékelődik azok szerepe, akik biztonságot és megbízhatóságot nyújtanak a megrendelőiknek…
Összhangban egymással – beszélgetőtársunk Gazsó Nikolett, az AIRMAX Cargo Budapest…
Pharma Transport 2022: krízishelyzetek kezelése logisztikai oldalról
Új intermodális megoldások az ukrán mezőgazdasági termékek exportjára
Alstom: fenntartható és digitális mobilitási megoldások
A K&H ismét díjazta a Trans-Sped munkáját
Kihívásokkal teli idők a logisztikai ágazatban
Ha Ön ember, hagyja üresen ezt a mezőt:
© Copyright 2022. All rights reserved.