hu hu en hu hu hu en hu en hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sl en fr hu uk es hu hu hu hu hu hu hu hu en sk hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
média - Internet Tartalom Marketing
Web – online tartalom, internet marketing honlapok
március 3, 2019február 16, 2018 Szerző: context
Mottó 1: A digitális forradalom az internet révén nyerte el valódi értelmét: a médium visszahatása tartalomra még soha nem volt ilyen nagy erejű. (Alberd Yollaka)
Mottó 2: Vagyok olyan jó újságíró, hogy le se szarjam az internetet. (Nyomtatott sajtóorgánumnál dolgozó vidéki zsurnaliszta kétezertizenvalahányban)
Az online tartalomszolgáltatás új és újabb platformokon arat sikert, de ez nem mindig nyeri el a morgolódók tetszését. A megrögzött médiapesszimisták mindig is súlyos veszélyforrást láttak a mindenkori új médiában: azt gondolták, az új közlésmód megjelenése olyan eszköz, amelynek hatására elvesznek a régi értékek.  Így néztek a kódexmásolók a könyvnyomtatásra, a színházak a filmre, az analóg világhoz szokottak minden digitális eszközre – és főleg az internetre.
Platón egykor arról értekezett, hogy „ A kézírás miatt a diák felejteni fog, mert nem fogja az emlékezőképességét használni.”
Sir William Berkeley, Kalifornia 17. századi kormányzója azt mondta: „Köszönetet mondok Istennek, hogy nincsenek iskolák és nincs nyomtatás. … Mert a tanulás engedetlenséget, másként gondolkodást és szektákat hozott a világra, a nyomtatás pedig nyilvánossá tette ezeket, és a legjobb kormány ellen izgat. Isten óvjon bennünket mindkettőtől.”
XII. Pius pápa szerint „…a televízió ördögi hatalommal bír, amely még traumatikusabb, mint a filmé, mert képes arra, hogy az otthonok falain belül teremtse meg a materializmus, a hedonizmus és a frivolitás mérgező atmoszféráját, amellyel a moziban is oly gyakran találkozni.”
De jöjjünk még közelebb a mához:
Fölösleges többet idézni; talán ennyiből is kiderül, hogy a mindenkori új médiumok megjelenését mindig aggodalom és gyanakvás fogadta, különösen az olyan hatalom részéről, amely abban volt érdekelt, hogy alattvalói csak az általuk ellenőrizhető csatornákon jussnak hozzá az általuk vagy lakájaik által megszűrt információkhoz. Ezt nevezzük bölcsen cenzúrának.
A riadalomnak azonban az ellenpólusa is mindig létezett: a mindenkori új média megjelenése mindig egyszerre generált egy médiaoptimista és egy médiapesszimista diskurzust. A médiaoptimisták azt várták, hogy az új média – akár a nyomtatott könyvről, akár a rádióról és a televízióról, akár a webről van szó – jobbá teszi a társadalmat: elviszi a kultúrát, az értékeket, a tudást az emberekhez, megkönnyíti számukra a közügyekről való tájékozódást és a politikai döntéshozatalba való bekapcsolódást, vagyis
a médiaoptimisták szerint az új közlési formák a társadalmi egyenlőtlenségek és igazságtalanságok kiegyenlítésének eszköze lehet.
A hatalomba így vagy beágyazott, annak fennmaradásában valamilyen módon érdekelt konzervatívok és hatalomféltők épp ellenkezőleg:
a csak konzervatív médiapesszimisták azért láttak veszélyforrást a mindenkori új médiában, mert azt gondolták, hogy ezt a tömegmanipuláció eszköze, amelynek hatására elvesznek a régi értékek, az emberek elbutulnak, erkölcseik fellazulnak, na meg romlik a nyelv, az ízlés…
a hatalmi szempontokat preferáló médiapesszimisták azért félnek az új közlési formáktól, mert ellenérdekeltek az információterjedés demokratizálódásában.
Talán a mindenkori új média kettős megítélésének köszönhető, hogy a médiatudatosság (media literacy) újkeletű diskurzusában is két megközelítés ütközik. Az egyik szerint a médiaműveltség feladata elsősorban az, hogy a felnövekvő generációk megtanuljanak hatékonyan bánni az új médiával – példának okáért az internettel –, és képessé váljanak arra, hogy azt a saját felemelkedésük érdekében használják. A másik szerint a médiaoktatás elsődleges feladata az, hogy a fiatalok megtanulják felismerni a médiából rájuk leselkedő veszélyeket: a manipulációt, a butítást, és persze a (ma már korhatár-karikákkal jelölt) szexet és erőszakot. Ennek a védekezésnek alfaja, amikor bizonyos információforrásokat politikai célzattal igyekeznek károsnak, veszélyesnek beállítani.
A különböző szándékú megközelítések közös vonása, hogy abban a médiatörténeti iskolában gyökerezik, amelyet a kritikusok technológiai determinizmussal vádolnak. Eszerint a médiában bekövetkező változások messzemenő társadalmi változásokat generálnak – ám figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy (mint azt például Michael Schudson demonstrálja a távíró feltalálásának történetét elemezve) a médiatalálmányok nem a nagy semmiből születnek, hanem azért, hogy létező társadalmi szükségleteket elégítsenek ki (ami persze nem zárja ki azt, hogy szándékolatlan társadalmi hatásaik is lehetnek).
További közös vonásuk, hogy az empirikusan igazoltnál nagyobb hatást tulajdonítanak a médiának – megfeledkezve arról, hogy a mai média döntően piaci alapon működik, vagyis csak azok a szolgáltatók maradnak talpon, amelyek kínálata találkozik a közönség keresletével.
A média hatásáról és a médiatudatosság szükségességéről folyó társadalmi vita mindig ideológiai természetű és legtöbbször politikai hátterű, mert közvetett módon a jó társadalom megteremtéséről, a követendő társadalmi értékek mibenlétéről szól – és ezt, illetve az erre való törekvést minden a saját világnézete és politikai szemlélete, érdeke alapján képzeli el. A médiatudatosság-vita a mindig egyfajta Kulturkampf – az emberek tudatának ellenőrzéséért vívott ádáz küzdelem része.
Ezt az állítást látszik alátámasztani a magyar médiatörvény is, amely korlátozza egyebek mellett valamennyi olyan műsorszám sugárzását, amely „alkalmas a kiskorúak fizikai, szellemi vagy erkölcsi fejlődésének súlyos károsítására, különösen azáltal, hogy pornográfiát vagy szélsőséges, illetve indokolatlan erőszakot tartalmaz”. A jogszabály azt is előírja, hogy a Médiatanácsnak „szerepet kell vállalnia a médiaműveltség, a médiatudatosság magyarországi fejlesztésében”.
A törvényben hangsúlyosan szereplő témák közül a pornográfia egyszerű ügy és társadalmi egyetértésre támaszkodik. A pornó elsősorban ízlés- és értékrendbeli kérdés és nehéz lenne olyan szülőt találni, aki ne ellenezné, ha gyermeke a pornón nőne fel.
A szexuális erkölcs azonban gyorsan változik, ami ma hardcore pornográfia, holnap talán csak szex, holnapután pedig csak erotika.
A tradicionális családokban még néhány évtizede is kiküldték a szobából a gyermekeket, ha olyan filmet adott a TV, amelyikben csókolóztak. Ma már egy nem túl éles, a paplan takarásában zajló ágyjelenet sem vált ki ilyen reakciót.
Érdemes azt is tudatosítani, hogy mivel manapság éppen a monogámia és a heteroszexualitás a domináns társadalmi norma, ezért a médiatörvény és a médiahatóság ebben a kérdésben ideológiai-politikai álláspontot képvisel – az állam nevében. Ez a szemlélet jól illeszkedik a mai kormánytöbbség politikájába (és kevésbé hangsúlyos formában már az előző, többpárti médiatörvényben is szerepelt)
Liberális szempontból nem védhető, mert a pornófogyasztás kérdésében a polgárokra (kiskorú polgárok esetében azok szüleire) kell bízni a döntést. Az állami szerepvállalás kérdése legfeljebb a pornószínészek védelme kapcsán merülhet fel (akárcsak a prostituáltak esetében), de ez már nem médiapolitikai kérdés.
A médiatörvényben hangsúlyozott másik téma, a médiaerőszak inkább empirikus kérdésnek látszik. A közkeletű véleménnyel szemben a mediatizált erőszak intenzitása a történelem során nem nőtt, hanem csökkent, miközben a világ szerencsés tájain a fizikai erőszak is csökkent – kitűnően dokumentált könyvében meggyőzően érvel emellett Harold Schechter kriminológus. Egy médiakutató, bizonyos Jonathan L. Freedman pedig több mint kétszáz médiaerőszak-vizsgálat metaelemzése után arra a megállapításra jut, hogy
nincs kauzális kapcsolat a médiaerőszaknak való kitettség és a fizikai erőszakra való hajlam között.
Más szakírók persze másként vélekednek, és az utolsó szót nyilván korai lenne kimondani ebben a vitában, de az ismert adatok arra engednek következtetni, hogy a médiaerőszak veszélye – ha van ilyen egyáltalán – nem indokolja az állami beavatkozás semmilyen formáját, így a médiaoktatást sem.
Azt, hogy a médiaveszély retorikája ideológiai gyökerű, jól illusztrálja az is, hogy a hozzászólók rendre olyan tartalmaktól féltik a közönséget (elsősorban persze a befolyásolhatónak tartott fiatalokat), mint az említett pornográfia és médiaerőszak. Az azonban fel sem merül bennük, hogy például a vallási műsoroktól is óvják az embereket. Pedig igazán meredek dolgokat inkább ezekben láthat-hallhat a közönség.
A fentiekből persze nem következik az, hogy a médiaoktatás minden formáját eleve el kellene vetni.
Ha a médiaoktatás feladatának azt tekintjük, hogy a gyereket megtanítsák a számítógép és az internet hatékony használatára, akkor valóban szükség lehet rá. Az új média valószínűleg csak akkor lehet a társadalmi egyenlőtlenségek kompenzálásának, a felfelé irányuló társadalmi mobilitás elősegítésének az eszköze, ha a hozzáférésben és a használatban jelentkező különbségeket az állam (vagyis az iskola) kompenzálja.
Megjegyzés: A cikk lényegi része a megszűnt gepnarancs.hu-ról a szerző neve nélkül lementett anyag feldolgozása. Felhívták figyelmünket, hogy az eszmefuttatás eredetileg egy (2012 óta nem frissített) szerzői blogon jelent meg, így valószínűleg a Gépnarancs is átvette. A médiaszociológus szerző neve és az eredeti cikk címe:
Bajomi-Lázár Péter: Médiatudatosság (2012. május 13.)
Kategória digitális tartalom, média Címkék internet Hozzászólás
KAPCSOLAT-ÜZENET << seo, linkmarketing, PR-cikk elhelyezés, honlapoptimalizálás témájában.
a marketing kezdőlap megnyitása
SEO: optimalizált tartalmú PR-cikkek, tematikus weblapok, termékoldalak elhelyezése - keresőmarketing: SEM
Ezekkel a hasznos tippekkel lesz igazán mesés a téli esküvő
Infrasugárzók az agráripari komplexumokban
Milyen ékszereket válaszunk őszi esküvőre?
Milyen munkához használhatóak szandálok?
A 4 legismertebb kötélgyártó cég
7 tényező, ami befolyásolja a napelem teljesítményét
Linkelhelyezés – PR-cikk megjelentetés
Budapest Terasz – mobil télikertek
Laptop márkák, típusok – szerviz szolgáltatás
SMS marketing: tömeges üzenetküldés
Zöldmarketing – Télikert építés
kereskedelem infrafűtés multi level marketing weboldal készítés napelem bizalom zene szövegírás télikert weboldal optimalizálás pr-cikk elhelyezés internet laptop márkák online szolgáltatás honlaptartalom fotó linkelhelyezés terasz eredeti tartalom értékesítés vizuális mobiltelefon acer aspire laptop szerviz mlm film online média budapest google releváns tartalom online tartalom analóg életmód kármentés linkmarketing mobilmarketing stratégia sms-küldés linkprofil építés optimalizálás megbízhatóság akkumulátor töltők esküvő közösségi marketing vezeték nélküli töltés digitális keresőmarketing zöldmarketing tartalommarketing hálózat
Online marketing - keresőmarketing. Honlaptartalom optimalizálása.
Mi a különbség a PR és a tartalommarketing között?
A PR szakember a szervezeti egység (vállalat) működését és termékeit direkt módszerekkel népszerűsít, termékpromóciót, márka- és brend-építést végez közösségi események és a reklámipar lehetőségeit igénybe véve. | A tartalommarketing szakember a fogyasztói igények felől közelítve ajánlja fel a piaci kereslet számára a legmegfelelőbb termékeket és szolgáltatásokat úgy, hogy az érdeklődést az áruhoz kapcsolódó tartalmakkal idézi elő, előzőleg meggyőződve arról, hogy tevékenységének a tárgya valóban érdemes a fogyasztók figyelmére.
Mit jelent a tartalom marketing tevékenység?
A keresőmarketing (Search Engine Marketing) az internetes marketing speciális ágazata, amely az webtartalmat kereső online programok (Google, Yahoo, Bing, Baidu, Ask, Tango, Bluu, Johu, Yandex) találatainak a felhasználása és célzott befolyásolása révén juttatja a megbízó honlapját kedvező üzleti helyzetbe a web világában.
Public relations vs. content marketing
A tartalmi alapú marketingben létrehozott tartalom informál, tájékoztat, megmagyaráz, értelmez, részletez, kifejt, választ ad a kérdésekre, továbbgondolkodtat. Míg a public relations tartalom inkább csak tukmál. A marketing-tartalom komplex, többrétegű, közvetett, értelmezendő. A PR-tartalom vagy pláne a reklám leegyszerűsítő, szűk célra fókuszált, direkt, szájbarágós. A tartalmi marketingszöveg a választott tárgy lényegének adekvát, konzisztens és releváns megközelítése, a PR-szöveg a látványos tulajdonságokat hangsúlyozza túl.
Honlap-Seo - Weboldal keresőoptimalizálás
Honlapok Google-helyezésének javítása tartalomoptimalizálás és linkprofil építés legális eljárásaival. A SEO a keresőmarketingnek az az ága, amely kifejezetten a normál, természetes vagy szakszóval az organikus találatok pozicionálásával, azaz a támogatott honlap előre kiválasztott kulcsszavakra mutatkozó organikus helyezésének a javításával foglalkozik, s ezzel ér el a webhely számára a keresők felől érkező forgalomnövekedést. Az üzleti célból létrehozott weblapok esetében különösen fontos, hogy ne csak fizetett hirdetések révén érkezzenek látogatók a website felületére, hanem azon a réven is, hogy a kínált termékre vagy szolgáltatásra jellemző kulcsszavakra keresve az adott weboldal a keresőtalálati eredményoldal élén szerepeljen.
Angol billentyűzet magyarra cserélése
Bosszant, hogy nincsenek magyar ékezeteid? Vagy az bosszant, hogy a laptopodon a Z és Y fel van cserélve? Kétségtelenül zavaró lehet ez utóbbi körülmény is. De tudnod kell, hogy a magyar nyelv telepítése során kétféle billentyűzetkiosztás közül választhatsz: QWERTY és QWERTZ. A> > Elolvasom ezt a cikket The post Angol billentyűzet magyarra cserélése first appeared […]
Honlap tartalom optimalizálás – Keresőmarketing
A tartalommarketing komplex marketing stratégia, amely egyedi, releváns és értékes minőségi tartalom létrehozásával és közzétételével egy adott célközönség megszólítását célozza a piaci értékesítés növelésének szándékával.
Tartalommarketing - PR-cikkek elhelyezése. Tematikus weblapok és termékoldalak készítése. Szöveges honlaptartalom optimalizálása, keresőmarketing szolgáltatás. Releváns tartalom, honlapoptimalizálás, keresőbarát weboldal, online marketing szolgáltatás, termék bemutatás, pr cikk, tartalommarketing, sms-kampány a szamizdat könyvek és a télikert építés javára
2017-es content marketig projektum
A számítástechnika páratlan fejlődése mindenki számára lehetővé tette az online információszerzést. A hordozható számítógépek ma már nélkülözhetetlenek a korszerű körülmények közt élő és dolgozó ember számára, a diákok laptop, netbook vagy tablet segítségével szerzik meg a tudást, de elengedhetetlen irodai munkához, tervezéshez. Éppen ezért 2017-ben marketinges blogcsaládunk a notebook felhasználási területeivel, a laptopok alkatrészeivel is azok szervizelésével foglalkozik kiemelten, az e témában közreadott szövegek a tartalommarketing segítségével javítják weboldalaink olvasottsági mutatóit és internetes autoritását. Kulcsszavak Google-kereséshez: notebook alkatrészek, laptop szerviz Budapest, kijelző, billentyűzet, alaplap, processzor, laptop akkumulátor töltő adapter
Ezerkilenszáznyolcvannégy – piréz projekt
Aktuális politikai esemény hívta fel arra a figyelmet, hogy George Orwell korszakos regényének magyar fordítása online könyv formájában másfél évtizeden át szerzői jogokat sértő módon volt ingyenesen elérhető jogtalanul volt ingyenesen elérhető az OSZK Magyar Elektronikus Könyvtárának digitális állományában. Mivel egy gyűlöletkeltő kormányzati plakátkampány erre a regényre terelte a figyelmet, a nyomtatott könyv kiadója kérte az online könyv azonnali eltávolítását, amit a MEK meg is tett. Ám egy piréz webakció nyomán újra ingyenesen elérhető Orwell e-könyve: online olvasható és letölthető az 1984. A közreadó véleménye szerint az ellenségkép-gyártás és uszítás körülményei közepette egy ilyen jogsértés elfogadhatóbb, mint egy alapműnek hirtelen elhatározással történt hozzáférhetetlenné tétele.
© 2022 Internet Tartalom Marketing • Készült GeneratePress