hu en hu id sv hu it hu hu hu hu hu hu hu hu en ru en en de hu hu hu ru hu en hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu en en hu ru en hu ru hu ru ru el ru hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de is hu hu pt tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it es hu hu it hu hu es sk hu it en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu su hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt de et de de de da es da hu hu hu en hu hu hu da hu da hu hu da hu hu hu pt de hu cs cs hu hu da hu hu hu hu hu hu it en fr cs hu hu hu hu hu et hu en hu hu hu hbs_lat en cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu en et hu pt hu hu is hu hbs_lat hu hu hu it hu hu it pt hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu it hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu pt hu hu hu hu hu en hu hu pt cs hu hu hu hu hu hu hu it hu pt hu hu hu hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs es hu hu la hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu it hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu
egyszer bolt: Büfék, étkezdék, gyorséttermek
Ha van valami, amire egy embernek mindig feltétlenül szüksége van, az az evés, teljesen mindegy, hogy sűrű vagy nyugodt a napja. Mindenki máshogy oldja meg, miképpen jut táplálékhoz, valaki megteheti, hogy minden nap saját maga készíti a napi betevőt, valaki lusta, de jót akar enni, ezért étterembe jár, és sokan vannak, akik idő hiányában hamar le akarják tudni ezt a fajta „problémát”, és gyorséttermekbe vagy büfékbe látogatnak. Az alábbi iromány az utóbbiaknak szól: a gyorsétkezés története itthon és külföldön, illetve a Magyarországon található gyorsétteremfajták és –láncok kerülnek terítékre.
Egyáltalán nem új keletű dolog, hogy az emberek gyorsan, az étel elkészülésére való várakozás nélkül juthattak élelemhez egy nyilvános helyen. Már az ókori Rómában is árultak kenyeret és bort az utcákon felállított standokon, de már többek közt Indiában és a Közel-Keleten is kialakultak az ennivalót gyorsan kiszolgáló helyek. A középkorban Angliában és Franciaországban árultak pitét, ostyát, tésztát és palacsintát. Angliában inkább a halételek terjedtek el gyorséttermi formában: a hekk és a rántott hal – ezeket érthető módon főleg a tengerpartokon árusították. A 18. században alakultak ki a szendvicsbárok.
A büféhez hasonlítható svédasztalos szolgáltatást meglepő módon a svédek vezették be a 16. században: különböző rendezvényeken asztalokat állítottak ki, ahonnan a vendégek szabadon elvehették az alkoholos itallal megtelt poharakat. Ez volt az ún. Smorgasbord. A Smorgasbordra később ételek is felkerültek, amelyek rendszerint az úri vacsorák előételeiként szolgáltak.
A svédek „innovációját” elsőként Anglia és Franciaország vette át, ahol elsősorban teát és kávét szolgáltak fel rajta, Angliában később kialakultak az ún. „breakfast-room”-ok, vagyis reggelizőtermek, amelyek önkiszolgálóak voltak.
Az USA természetesen a hamburgert és hot dogot felszolgáló gyorséttermekkel kapcsolódott be a gyorsétkeztetésbe, első ilyen üzletük a White Castle volt 1916-ban. Ezután a mai értelemben vett gyorséttermek sokasága jött létre, amelyek világszerte nagyban befolyásolták a 20. század emberének étkezési szokásait:
Hazánkban leginkább az előző évszázad sajátsága volt a gyorsétkeztetés, egyrészt mert az uralk odó gazdasági körülmények miatt egyre kevesebb ember engedhette meg magának, hogy éttermekben egyen, másrészt a külföldi tendencia a magyar nép étkezési szokásaira is hatással volt. A Kádár-rendszer alatt, a 60-as években alakultak ki – és szaporodtak gombamódra – a kifőzdék és étkezdék, amelyek akkoriban az egyetlen gyorsétkezési lehetőségnek számítottak. A kínálat meglehetősen széles volt, legalábbis a mai gyorséttermekhez képest mindenképpen, hiszen többek közt kolbászt, virslit, debrecenit, lángost, szendvicset, rengetegféle édességet, sőt még a gonosz kapitalizmus termékeit, a hamburgert és a hot-dogot is meg lehetett ott vásárolni, ezen kívül készételek is megjelentek a pultokon. Ez a menü sokunk számára ismerős lehet még, annak ellenére, hogy mostanra az ilyen fajta vendéglátóipari egységek erősen kihalóban vannak – pedig manapság kb. 3–4 üzletbe el kell látogatnunk, ha a fenti ételek mindegyikét meg akarjuk kóstolni.
A klasszikus büfék vesztét – nem nehéz kitalálni – a gyorsétteremláncok, pizzériák megjelenése idézte elő. A folyamat 1988-ban kezdődött, amikor megnyílt az első McDonald’s, innentől kezdve egyre több étteremlánc jött be hazánkba és nyitott egyre több üzletet, ezzel ellehetetlenítve a maszek alapon működő kisbüféket. Megfigyelhető, hogy az éttermek úgymond „tematizálódtak”, azaz egy bizonyos étteremlánc egyfajta ételre épül: elég a főleg hamburgereket árusító McDonald’s-ra, a pizzériákra, szandvicsbárokra, salátabárokra, grillbárokra gondolni. Szerencsére itt-ott megmaradtak a jól ismert lacikonyhák is, főleg piacokon, hentesüzletekben, aluljárókban, vasútállomásokon találkozhatunk ilyenekkel.
1988. április 29-én nyitotta meg nálunk első éttermét a világhírű hamburgermogul a budapesti Régiposta utcában. Az esemény onnan lehet ismerős, hogy két éve, a nyitás 20. évford ulóján ugyanezen a helyen 43 Ft-ért (tehát az akkori áron) árulták a Big Mac-et, ami miatt az egész Váci utcát ellepő sorok alakultak ki. Az első McDonald’s-ban 15 féle termék közül választhattak a fogyasztók. Az elmúlt 22 évben pontosan megszázszorozódott az üzletek száma országszerte (gy.k. 100 Meki van ma Magyarországon), a Nyugati pályaudvaron kialakított éttermet pedig a világ legszebb McDonald’s-ává választották. Sikerének titka nem feltétlenül az ételek jó minőségében, inkább a jó marketingben, a szépen kialakított éttermekben keresendő és abban, hogy mindig a legforgalmasabb pontokra telepednek le.
Második gyorsétteremláncként a Burger King követte a McDonald’s-ot a magyar palettán, és ma is a második legnagyobb étteremnek számít. Lemaradása jelentős a „Nagy Testvérhez” képest, csak negyedannyi, 24 üzlettel rendelkezik és látogatottsága sem közelíti meg elődjéét. Ennek oka lehet, hogy annak ellenére, hogy később érkezett, kínálata alig különbözik a Mekiétől, nem sok újat tud hozzá képest nyújtani, és árban is hasonló mind a kettő. Ráadásul rendszerint a két cég üzletei egymás szomszédságában állnak (amit, bevallom, a mai napig nem értek…), ezzel is egymástól marva el a potenciális fogyasztókat (pontosabban a McDonald’s marja el a Burgertől). De hogy valami jót is mondjunk róla: sokan panaszkodnak, hogy a mostani gyorséttermekben nem lehet tisztességes méretű hamburgereket kapni – nos, a Burger King Whoppere rácáfol erre, a szokottnál nagyobb és magasabb is, 1–2 órára talán jól is lehet lakni tőle…
KFC (Kentucky Fried Chicken)
A Magyarorsz ágon 16 üzlettel rendelkező KFC a világ egyik legrégebbi olyan gyorsétterme, amely ma is működik. A jól ismert bajuszos bácsi, Harland Sanders alapította 1930-ban a Kentucky állambeli Corbinban, ahol saját receptje alapján készítette csirkéit. A cég a mai napig e szerint a recept szerint jár el az ételek előállítása során. Nyugodtan kijelenthetjük, hogy a KFC üde színfoltnak számít a magyar gyorséttermek sorában, egyrészt egyedi ételprofilja miatt (főbb ételei kizárólag a csirkehúsra épülnek), másrészt különleges ízű csirkéi miatt, harmadrészt mert emberes adagokat áruló menüik is vannak, amelyek szinte éttermi mennyiségnek is megfelelnek. A KFC megmutatta, hogy az amerikai konyha nem a hamburgerben és a hot-dogban merül ki.
Az egyetlen szendvicsbárláncolat Magyarországon, 16 étteremmel rendelkezik. 1984-ben alapította Fred DeLuca és Peter Buck. Több szempontból is egyedülállónak számít. Itt kaphatóak a legnagyobb méretű szendvicsek, ez az egy etlen lánc, amely kizárólag szendvicseket árul, és a vásárló döntheti el, hogy mi legyen benne a szendvicsében. Ellene szól, hogy aránytalanul magas áron kaphatóak a termékeik, egy kis fejszámolással kiszámítható, hogy kevesebb, mint a feléből is elkészíthető lenne ugyanaz a szendvics. Talán erre is visszavezethető, hogy nem ért el itthon átütő sikert a cég, ezen kívül az éttermi szendvicsfogyasztás sem igazán elterjedt hazánkban.
A pizzéria a vendéglők és a gyorséttermek határmezsgyéjére tehető, léteznek olyan pizzériák, ahova be kell ülni és rendelni kell, de a pizzérialáncokban inkább már az azonnali kiszolgálás a jellemző, igaz ekkor az adag is jóval kisebb, általában egy pizzaszeletnyi. Természetesen most az utóbbiakkal foglalkoznék. 20 éve jött be hazánkba a Don Pepe, 18 éve a Pizza Hut, ezek tekinthetők itthon a legjelentősebb pizzázóknak. A két étterem egyaránt a vendéglőkben megszokott pizzakínálattól eltérő pizzákat árul, különleges feltétekkel. Egyre népszerűbbek a „virtuális pizzériák”, azaz ahonnan csak telefonon vagy online lehet pizzát rendelni, itt nincs kialakítva vendégtér, csak a konyha, ahol a pizzákat készítik.
Az ország saját menzaláncolata, ideális hely azoknak, akik gyorsan akarnak sokat enni. N evével ellentétben nemcsak főzeléket, hanem számos más készételt fogyaszthatunk itt. 1997-ben nyílt meg első üzletük a Nagymező utcában, ahol kezdetben tényleg csak főzeléket lehetett kapni, a repertoár csak később bővült – gyakorlatilag mindenre, húsételek, levesek, desszertek, saláták, tészták. Étlapja olyan szempontból is változatos, hogy minden nap másfajta ételeket raknak ki a melegítőpultokra.
A fent felsoroltak mellett nagyon népszerűek hazánkban a külföldi konyha nevezetességeit feltálaló gyorséttermek, különösen a kínai és a török büfék. Elmondható tehát, hogy kis hazánkban számos nemzet képviselteti magát gasztronómiailag, csak egy van eléggé alulreprezentálva: a magyar…
Bejegyezte: Fanni dátum: 12/27/2010 04:06:00 du.
Küldés e-mailbenBlogThis!Megosztás a TwitterenMegosztás a FacebookonMegosztás a Pinteresten
Címkék: _írások, büfé, étkezde, gyorsbüfé, gyorsétterem
Újabb bejegyzés Régebbi bejegyzés Főoldal
Feliratkozás: Megjegyzések küldése (Atom)
_ Í R Á S O K _
Büfék, gyorséttermek [Ács Fanni]
Fehérnemű [Kácsorné Szikszay Tímea]
Háztartási bolt [Horváth Réka]
Kárpitosok [Szántó Csilla Ilona]
Késes, köszörűs [Csépke Adrienn]
Papír írószer [Bánkúti Andrea]
Színház, művelődési ház [Kovács Klaudia]
Újság, hírlap [Záhorszky Péter]
FSzEK - Bp. gyűjtemény
HVG - magyar márkatörténetek
Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
Blogarchívum 02/10 (1) 02/04 (4) 01/04 (1) 01/03 (3) 01/01 (4) 12/30 (14) 12/29 (6) 12/27 (1) 12/24 (1) 12/23 (7) 12/22 (1) 12/21 (16) 12/20 (1) 12/19 (1) 12/14 (26) 12/13 (73) 12/12 (94) 12/11 (46) 12/10 (2) 12/09 (4) 12/07 (26) 12/06 (26) 12/03 (1) 11/30 (19) 11/29 (24) 11/26 (23) 11/25 (20) 11/20 (10) 11/16 (25) 11/15 (11) 11/11 (3) 11/09 (17) 11/08 (29) 11/07 (19) 11/05 (8) 11/03 (12) 11/02 (10) 11/01 (28) 10/27 (7) 10/25 (1) 10/23 (21) 10/19 (22) 10/18 (65) 10/16 (14) 10/13 (5) 10/12 (43) 10/11 (9) 10/07 (12) 10/06 (26) 10/05 (165)
Kalota Béla: iTTiVOTT Budapest
FÉSzEK Klub a 70-es években
A késkészítők, köszörűsök története
A késkészítés szinte egyidejű az emberiséggel. A legkezdetlegesebb társadalmi és technikai szinten a kés volt az ember legnélkülözhetetleneb...
Az időmérés problémája folyamatosan foglalkoztatja az emberiséget, amióta csak a társadalmi szervezettség szintje az időbeli pontosságot szü...
A hentes szakma, hentesboltok
A hentes szakmáról és boltokról általánosságban Magát a hentest, mint szakmát szerintem senkinek sem kell bemutatni. Mindenki járt már hen...
Őseink a növények gyökereinek rágcsálása, az édes bogyók és a vadon termő gyümölcsök fogyasztása közben kedvelték meg az édes ízeket. Minden...
A varrás már a kőkorszakban ismert technika volt. Az első tűk csontból és kőből készültek és feltehetőleg szőrmedarabok inakkal való összeer...
„Egy kellemes illat, amelyet mélyen beszív az ember, végtelenül kellemes álomvilágba röpíthet. Az illatok az érzékek legtitokzatosabb izg...
„A görög mithológia szerint különben a keztyűt maga Vénus istenasszony, a szépség istennője találta föl és viselte először. Vénus ugyanis be...
Cipő javítás, cipzár csere, kulcsmásolás
II. kerület, Fillér utca 1. Képet készítette: Kácsorné Szikszay Tímea
XI. kerület, Tétényi út Képet készítette: Szarka Beáta
Mezőgazdasági és vegyes iparcikk bolt
XVII. ker. Kaszáló utca A képet készítette: Agárdi Mária
_cover (1) _írások (35) 01. ker. (16) 02. ker (67) 02. ker. (23) 03. ker (56) 04. ker (10) 05. ker. (49) 06. ker. (40) 06.ker (1) 07. ker (64) 07. ker. (13) 08. ker (102) 09. ker (32) 10. ker (10) 11. ker (91) 12.ker (13) 13. ker (19) 14. ker (7) 15. ker (28) 17. ker. (51) 18. ker (23) 22. ker (11) 23. ker. (29) 5. ker (1) 7. ker (1) abc (13) ablak (1) adománybolt (1) ajándék (32) ajtó (1) akkumulátor szaküzlet (1) alkatrészek (1) állateledel (2) állatfelszerelés (1) antikvárium (12) antikvitás (11) ápisz (1) aranyműves (1) áruház (4) asztalos (9) átrium (1) autósbolt (6) autószerelő (2) autóvillamosság (2) bababolt (1) babaklinika (1) bádogos (3) balettcipész mester (1) bár (1) barkács bolt (11) baromfi bolt (2) bazár (2) bélyeg (9) béyegző (1) bicikliszervíz (2) bolt (1) bor (1) borozó (2) bőr (4) bőrdíszműves (22) bőrfestő (1) bőrhulladék kereskedő (1) bőrtisztító (1) bronzműves (1) butik (1) bútor (19) bútorkárpitos (2) büfé (7) bűvészbolt (2) cégtábla (3) cigaretta (1) címfestő (2) cipész (32) cipőbolt (11) cipőjavító (9) cipőkészítő (3) cipzár (3) cukrászda (23) csavarbolt (1) csemege (8) csempebolt (1) csillárkészítő (3) csokoládézó (3) delejezés (1) delikátesz (5) díszműesztergályos (1) divatáru (34) dohány (13) ecset (1) édesség (7) édességbolt (6) egészségcenter (1) egészségstúdió (2) ékszerbolt (6) ékszerész (5) elektronika (3) élelmiszer (19) élezés (1) előadások (3) építési vállalkozó (1) esernyőüzlet (3) esküvői ruházat (2) eszperantó (1) esztergályos (2) étkezde (1) faáru (2) faesztergályos (2) fagylalttölcsér készítő (1) farmerbolt (1) faszobrász (1) fegyverbolt (2) fegyvermíves (1) fehérnemű (12) fémáru (1) fémnyomó (5) fényképész (2) fénymásolás (1) férfi divat (1) férfi fodrász (5) festék szaküzlet (6) festmény (1) filmnyomás (1) filmnyomott áruk (1) filmszínház (3) fodrászat (39) fogászat (1) fonalbolt (2) foto (6) fürdőszoba felszerelés (1) fűszer (5) galéria (2) gomb (2) gombbehúzás (3) gravír (1) gsm (1) gumi javítás (1) gyertyás (2) gyógyszertár (10) gyógytorna (1) gyorsbüfé (2) gyorsétterem (1) gyorstisztító (1) gyümölcs (7) hagyaték (1) hajvágószalon (1) hangszerbolt (2) harisnyabolt (8) háztartási bolt (7) háztartási gépek (1) háztartásigép szerviz (2) hengerfej javítás (1) hentes (21) hentesáru (11) hirdetés (2) hírlap (5) hobby (2) horgászbolt (1) hungarikumok (1) hús (7) húsbolt (4) íjászbolt (1) illatszer (8) ingatlan (1) ipari szerelvény (1) írószer (2) iskolaszerek (1) italáru (6) italbolt (6) játék (5) játék szaküzlet (2) játékterem (6) javító (4) jegyiroda (2) jelmezkölcsönző (1) Józsefváros (2) kalapos (12) kalota (166) kályhajavítás (1) kárpitos (13) kávé (3) kávéház (1) kávézó (8) kefe üzlet (2) kelmefestő (3) képkeretezés (1) képkeretező (11) kerékkpár (1) késes (5) kesztyűs (7) kézimunka (1) kéziszövők (1) kézműves (1) kézműves textíliák (1) kifőzde (1) kisállat kereskedés (1) kisáruház (1) kóla (1) koncert (1) koncertterem (2) konzerv (1) konyhabútor (2) konyhai berendezések (3) kosárfonó (1) kozmetika (7) könyv (2) könyvesbolt (17) könyvkiadó (1) könyvkötészet (1) könyvkötő (1) könyvszalon (1) könyvtár (1) köszörűs (6) kötöde (1) kötött áruk (4) közért (1) kulcsmásoló (15) kultúrcikk (1) lakástextil (5) lakatos (6) lakberendezés (8) lámpa (1) lámpaernyő (1) lángosos (1) látszerész (6) lemezbolt (1) lottózó (13) lúdtalpbetét (1) magnoterápia (1) manikűr (3) MÉH (1) mértékszabóság (1) méteráru (9) mezőgazdasági szakbolt (3) mozi (14) munkaruházat (2) műanyag feldolgozó (3) műbútorasztalos (1) műhímző (1) műköszörűs (2) műstoppoló (1) műszaki kereskedés (8) műszerész (3) művelődési központ (2) népművészet (1) névjegy (1) névtábla készítés (1) női fodrász (4) nyomtatási kellékbolt (2) nyomtatvány (6) optika (11) óra (3) órajavítás (6) órás (31) óraszaküzlet (4) ortopéd (3) otthon (1) öngyújtójavítás (3) ötvös (7) öv (3) papír-dekoráció (2) papír-írószer (16) papirhulladék (1) paplankészítő (1) parfüméria (1) patika (4) patyolat (8) PC (2) pékáru (15) piac (1) porcelánfestő (1) presszó (1) rádió (2) redőny (1) régiség (10) régiségüzlet (3) reklám (2) rendezvények (3) rétesbolt (2) Rövidáru (7) rövidárú (3) ruhabolt (9) ruhajavítás (6) ruhakölcsönző (3) ruhatisztító (3) sör (1) söröző (2) sport (1) sporteszközök (2) sütöde (3) szabadidőközpont (5) szabadtéri színház (5) szabó (29) szalon (1) számítástechnika (4) száraz áru (1) szatócs (1) Százhalombatta (14) szemészet (1) szemfelszedő (4) szemüvegkeret készítő (2) szemvizsgálat (1) szépségszalon (8) szerelő műhely (1) szerelvény szaküzlet (3) szerszám (1) szervíz (7) szeszesital (1) szifon (1) szíkvíz üzem (1) színház (4) színházi előadások (4) szobafestő (2) szolárium (3) szőnyeg javítás (1) szőnyegbolt (1) szőnyegtisztítás (1) szőrme (3) sztár (1) sztár kóla (1) szűcs (6) tapéta (2) táskajavítás (2) teherautósbolt (1) teherfuvarozó (1) tejtermék (3) tekercselő (1) telefon (1) tetőfedő (2) textilbolt (2) tojás (1) tojásdiszkont (1) tolltisztító (2) trafik (20) tüzelő (1) tv szerviz (2) újság (3) utasellátó (1) üdítő (2) ügyvéd (1) üveg műhely (5) üvegcsiszoló (2) üvegező (9) vadászbolt (1) varrás (6) varroda (1) varrógép eladás (2) varrógépjavítás (9) vásárcsarnok (1) vasedény (1) vasipar (2) vegyesbolt (7) vegyeskereskedés (20) vegyiárú (1) vegytisztító (10) vendéglő (1) vésnök (2) vetőmag (1) videójáték (1) villamosság (6) villanyszerelő (13) virágbolt (26) víz-gáz-fűtés szerelő (1) víz-gáz-fűtés szerelvények (1) vízvezetékszerelő (1) wellnes (1) zálogház (2) zárjavítás (1) zárkészítés (2) zászlókészítő (2) zippzár (8) zokni (3) zöldséges (23) zsinagóga (1)
Az egyszerbolt gyűjteményét (Kalota Béla fotósorozatából kiindulva) most gyűjtjük.
A véglegesebb, már rendszerezett felülettel + elemzésekkel és összefoglalásokkal decembertől (vissza)várjuk minden érdeklődő látógatónkat!
Fodor János / www.inaplo.hu / ELTE BTK IKI KT - 2010. Vízjel téma. Üzemeltető: Blogger.