hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu en hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
A hamisítás és kalózkodás következményei – CCO Magazin
Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) által a Szellemi Tulajdoni Jogsértések Európai Megfigyelőközpontján keresztül elvégzett vizsgálatsorozat becslése szerint kilenc ágazatban az összes értékesítés 7,4%-a, azaz több mint 14 272 milliárd Ft esik ki a hamisított áruk piaci jelenléte miatt. Minden évben további 10 455 milliárd Ft veszik el az EU gazdaságában az ezen ágazatokban megvalósuló hamisítás és kalózkodás közvetett hatásai miatt, mivel a gyártók kevesebb árut és szolgáltatást vásárolnak a beszállítóktól, ami más területeken is továbbgyűrűző hatásokat okoz. A vizsgálat eredményeiről lapunk a következőkben számol be.
Hamisított áruk piaci jelenléte okozta károk
Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) által a Szellemi Tulajdoni Jogsértések Európai Megfigyelőközpontján keresztül elvégzett vizsgálatsorozat szerint a kilenc érintett ágazat a következő: kozmetikumok és testápolószerek; ruházat, lábbelik és kiegészítők; sportcikkek; játékok; ékszerek és órák; kézitáskák; zenei felvételek; szeszes italok, bor és gyógyszerek.
Ezek a kieső értékesítési árbevételek egyben közel 500 000 munkahelyet érintenek, amely közvetlenül azért szűnik meg vagy nem létesül az EU-ban ezen ágazatokban, mert a jogszerűen működő gyártók és egyes esetekben forgalmazók kevesebb embert foglalkoztatnak, mint amennyit a hamisítás és a kalózkodás nélkül foglalkoztatnának.
Ha figyelembe vesszük a hamisítás más ágazatokra gyakorolt további hatását, az EU gazdaságának más területein további 290 000 munkahely kiesésével számolhatunk.
A vizsgálatokat az EUIPO 2015 márciusa és 2016 szeptembere között végezte el, hogy teljesebb képet alkosson a hamisítás és a kalózkodás gazdasági költségeiről az EU-ban.
A vizsgálatsorozat a hamisítványok államháztartásra gyakorolt hatását is nyomon követi. A hamisításból és kalózkodásból eredően e kilenc ágazatban évente kieső kormányzati bevételeket 4 274 milliárd Ft-ra teszik; ezek jövedelemadók, fogyasztási és jövedéki adók kiesésének formájában mutatkoznak meg.
Az EUIPO ügyvezető igazgatója, António Campinos így nyilatkozott: “Reméljük, hogy vizsgálatsorozatunk eredményei segíteni fognak a fogyasztóknak abban, hogy tájékozottabban döntsenek. Ez különösen fontos az évnek ebben az időszakában, amikor az emberek a karácsonyi bevásárlásaikat végzik, és ajándékokat választanak szeretteiknek. Jelentéseink és elemzéseink segítségével megérthetjük, hogy a hamisítás és a kalózkodás milyen gazdasági hatást gyakorol az értékesítésekre és a munkahelyekre. A helyzet tagállamonként változó, de a vizsgálatsorozatunkból kibontakozó általános kép teljesen egyértelmű – a hamisítás és a kalózkodás negatív hatást gyakorol az EU gazdaságára és a munkahelyteremtésre.”
A becslések szerint évente 217 329 millió Ft esik ki közvetlenül az azonosított ágazatokban folyó hamisítás miatt, ami ezen ágazatok értékesítési árbevételének 12,2%-át teszi ki. Közvetlenül ennek tudható be ezen ágazatokban 10 800 munkahely kiesése.
A hamisítás miatt kieső értékesítések és elvesző munkahelyek aránya Magyarországon meghaladja az uniós átlagot, és a hetedik helyen áll. Az az ágazat, amelyben abszolút értékben számítva a legtöbb értékesítés esik ki a hamisítás miatt, a gyógyszerek ágazata; ez az érték több mint kétszerese a ruházat és a lábbelik ágazatában kieső értékesítéseknek, és ezzel Magyarország a relatív értéket tekintve a harmadik helyen áll az uniós országok között.
A vizsgálatsorozat 2017 folyamán is folytatódni fog, és beszámolók készülnek majd a hamisítás és a kalózkodás által az okostelefonok és a növényvédő szerek ágazatában, valamint más olyan ágazatokban gyakorolt gazdasági hatásokról, amelyekről úgy gondoljuk, hogy veszélyeztetettek a szellemitulajdon-jogi jogsértések szempontjából.
A spanyolországi Alicante-ban működő EUIPO az EU decentralizált ügynöksége. Az intézmény kezeli az európai uniós védjegyek (EU védjegy) és a közösségi formatervezési minták (RCD) lajstromozását, amelyek az EU mind a 28 tagállamában oltalmat biztosítanak, valamint az EU nemzeti és r
egionális szellemi tulajdoni hivatalai közti együttműködést segíti. 2016. március 23-ig az EUIPO neve Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (BPHH) volt.
A Szellemi Tulajdoni Jogsértések Európai Megfigyelőközpontja 2009-ben jött létre a szellemitulajdon-jogok védelmének és érvényesítésének támogatása és a szellemi tulajdont érintő európai jogsértések növekvő veszélye elleni küzdelem elősegítése céljából.
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin