hu hu hu hu hu hu hu hu en pt es id hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu sk hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca en en en en az hu hu hu de hu de hu de hu de hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es pt es en en es pt hu en hu
Október 6. – A vértanúk emlékezete – pécsiérték.hu
Több színes programot kínál szeptemberben a Duna-Dráva Nemzeti Park
A Magnus Aircraft Fusión 212 kisrepülőgépe bemutatkozik az Egyesült Államokban
Pécs díszpolgára lett Uhrik Teodóra táncművész
Könyvbemutatót tart Bognár Papp Irén Pécs Város Napján
Megújult a Zrínyi-várat övező park Szigetváron
Október 6. – A vértanúk emlékezete
Az 1848-49-es szabadságharc leverése után tizenhárom magyar honvédtisztet (12 tábornok, 1 ezredes) végeztek ki. Rájuk emlékezünk meg minden év október 6-án.
Az aradi vértanúk az a tizenhárom magyar honvédtiszt (12 tábornok és 1 ezredes), akiket az 1848-1849-es forradalom és szabadságharc leverése után, az abban játszott szerepük miatt Aradon kivégeztek. Bár a kivégzett tisztek száma 16 az emlékezet mégis csak az Aradon kivégzett 13 katonatisztet nevezi az aradi vértanúknak.
A kivégzett tisztek mindegyike eleve aktív vagy az osztrák Császári-Királyi Hadseregből kilépett katonatiszt volt, a szabadságharc végén a magyar honvédseregben egyikük altábornagyi, tizenegyen vezérőrnagyi és egyikük ezredesi rendfokozatot viselt.
A tizenhárom aradi vértanú arcképe Barabás Miklós litográfiáján:
Knezić Károly, Nagysándor József, Damjanich János, Aulich Lajos, Lahner György, Poeltenberg Ernő, Leiningen-Westerburg Károly, Török Ignác, Vécsey Károly, Kiss Ernő, Schweidel József, Dessewffy Arisztid, Lázár Vilmos
Lázár Vilmos ezredest azért sorolták a tábornokokhoz, mert a szabadságharc végén önálló seregtestet irányított. A győztesek ellenben egyikük tábornoki rendfokozatát sem ismerték el hivatalosan. A vértanúk között Kiss Ernő honvéd altábornagy volt a rangidős, aki korábban császári-királyi ezredes volt, a többiek a közös hadseregben ennél alacsonyabb tiszti rendfokozatot viseltek.
Ugyanezen a napon végezték ki Pesten az eső felelős magyar miniszterelnököt, Batthyány Lajost.
Az 1890. október 6-i aradi megemlékező ünnepségen turini száműzetésében, fonográfhengerre is rögzítették Kossuth Lajos ünnepi beszédét, a hengert elvitték Aradra is és ekkor hallották először az emigrációban élő Kossuth hangját az aradi megemlékezők: „…nem borúlhatok le a magyar Golgota porába…”
Világos közelében, mintegy 15 km-re északra lévő csigérszőllősi mezőn tette le a fegyvert a magyar hadsereg az orosz csapatoknak. Görgey Rüdriger lovassági tábornok vezérkari főnökével, Frolov tábornokkal folytatott tárgyalásokat a fegyverletétel idejét, módját és egyéb körülményeit tekintve. Így történt, hogy a Csiger-patak mentén augusztus 13-án, délután 3 órakor letette a fegyvert a magyar hadsereg.
A fegyverletétel nagy sértés volt a császári oldal számára, hiszen ha nekik adták volna meg magukat a magyarok, azzal azt üzenték volna, hogy az ellenük folytatott szabadságharc elbukott, így azonban azt üzenték, hogy a két nagyhatalom fegyveres erőivel szemben nem lehet tovább harcot folytatni. Augusztus 16-án Ferenc Józsefhez írt egy levelet, amelyben megbocsájtásra bátorította az uralkodót
„Hangozzanak el felséged trónusának magasából a megbocsátás és feledés szavai.” 1849. augusztus 27-én az osztrák minisztertanács határozata szerint „Báró Haynau táborszernagy dolga lenne, hogy Magyarországon és Erdélyben megjelölje a legvétkesebbeket.”
Ez volt az oka, hogy az osztrákok lőpor és golyó általi halál helyett kötél általi halálra ítélték a magyar tábornokokat. Az oroszok némi habozás után adták át az osztrákoknak a magyar foglyaikat.
Cserna Károly rajza az aradi vesztőhelyről, a Vasárnapi Ujság illusztrációja, 1890
„…a legnagyobb szigorúság a kompromittáltakkal szemben. Sok fejnek kell lehullania, mint a kiemelkedő mákfejeknek, ha az ember fölöttük ellovagol.” – Ferenc József utasítása Haynau számára.
„A kegyelem jó dolog, de előbb egy kicsit akasztunk. Nem szabad visszariadnunk egy vérfürdőtől.” – Felix zu Schwarzenberg osztrák miniszterelnök, 1849.
Felix zu Schwarzenberg utasítására Ferenc József jóváhagyásával hadbíróság elé állították, majd kivégezték a 13 magyar hőst.
„A legnehezebb kérdés, hogy a törvények teljes szigorával, halálbüntetéssel kell-e sújtani minden vizsgálat alá kerülőt, vagy pedig halálbüntetés helyett másfajta büntetés kelljen-e elszenvedniük a kevésbé vétkeseknek. Erre vonatkozólag általánosságban ki lehetne mondani, hogy a legétkesebbnek a törvények szerint kell lakolniuk, a kevésbé vétkesek esetében pedig báró Haynau táborszernagyra kell bízni, hogy másfajta büntetést szabjon ki rájuk.” – Anton von Schmerling osztrák igazságügy-miniszter (1849. augusztus 27.)
A hadbíróságot Karl Ernst törzshadbíró vezette. Az ítéleteket Julius Jacob von Haynauhoz – akit katonái csak Einhaunak (Bökő) hívtak – mint Magyarország teljhatalmú kormányzójához kellett felvinni megerősítésre és aláíratásra. Valamennyi tábornokot kötél általi halálra ítélték, annak ellenére, hogy például Dessewffynek szabad elvonulást ígértek a fegyverletétele előtt. Haynau a hadbíróság felterjesztése alapján négy halálra ítélt büntetését különleges kegyelemből a katonához méltó golyó és lőpor általira változtatta. Kiss Ernő altábornagy azért részesült e kegyelemből, mert a szabadságharc alatt ténylegesen soha nem harcolt császári haderő ellen, Dessewffy Arisztid és Lázár Vilmos azért, mert a császári csapatok előtt tette le a fegyvert, végül Schweidel József azért, mert csak a schwechati csatában harcolt a császári haderő ellen, a továbbiakban adminisztratív beosztásokban szolgált, továbbá mert Pest városparancsnokaként alkalma volt jó szolgálatot tennie a hadifogoly osztrák tiszteknek.
Az aradi kivégzéseket és Gróf Batthyány Lajos pesti kivégzését nem véletlenül időzítették október 6-ára, szándékosan az 1848-as harmadik bécsi forradalom és Theodor Baillet von Latour császári hadügyminiszter meggyilkolásának első évfordulóján hajtották végre, ami ezért a forradalom és szabadságharc vérbefojtásának gyászünnepe.
Thorma János: Aradi vértanúk című művének részlete, a hóhér cinóbervörös díszkabátban
Aulich Lajos, Damjanich János, Dessewffy Arisztid, Knezić Károly, Lahner György, Lázár Vilmos, Leiningen-Westerburg Károly, Lenkey János, Nagysándor József, Poeltenberg Ernő, Schweidel József és Török Ignác perének ítéletét 1849. szeptember 26-án hozták meg. Velük együtt ítélték tíz év várfogságra Gáspár András tábornokot, aki azonban később kegyelmet kapott, és magas kort ért meg.  Gáspár később így emlékezett az ítélethirdetésre: „Olyan büszkén fogadták a halálos ítéletet, mintha csupa dicséretet olvastak volna fel előttük. A kihallgatásoknál, amikor még remélték, hogy javítanak sorsukon, talán szelídeknek mutatkozának, de most: mindegyik egyszerre úgy megkeményedett, mint a gránitszikla.”
Kiss Ernő és Vécsey Károly esetében külön perek zajlottak le: mindkettejük perében 1849. szeptember 21-én mondták ki az ítéletet.
melyet a magas császári királyi hadsereg-főparancsnokság parancsára összeállított megesketett teljes haditörvényszék az alább megnevezett vádlott urak, a magyar lázadó hadsereg főnökei ügyében egyhangúlag hozott1. Aulich Lajos, aki Pozsonyban, Magyarországon született, ötvenhét éves, katolikus vallású, nőtlen, 1812-ben hadapródként lépett be a Sándor császár gyalogezredbe, legutóbb alezredes ugyanebben az ezredben;2. Török Ignác, aki Gödöllőn, Pest megyében, Magyarországon született, ötvennégy éves, katolikus vallású, nőtlen, alezredes a császári királyi utászkarban, és legutóbb Komárom várának helyi erődítési igazgatója;3. Lahner György, aki Besztercebányán, Zólyom megyében, Magyarországon született, ötvenhárom éves, katolikus vallású, nős, egy gyermek apja, legutóbb őrnagy és a III. zászlóalj parancsnoka a császári királyi gróf Gyulay Ferenc+ gyalogezredben;4. Schweidel József, aki Zomborban, Bács megyében, Magyarországon született, ötvenhárom éves, katolikus vallású, nős, öt gyermek apja, legutóbb őrnagy a 4. Sándor orosz nagyherceg huszárezredben;5. Poelt von Poeltenberg Ernő+, aki Bécsben, Ausztriában született, harmincöt éves, katolikus vallású, nős, három gyermek apja, legutóbb kapitány és századparancsnok a 4. Sándor orosz nagyherceg huszárezredben;6. Nagysándor József, aki Nagyváradon, Bihar megyében, Magyarországon született, negyvenöt éves, katolikus vallású, nőtlen, kapitány és századparancsnok az 5. huszárezredben, 1847 óta nyugállományban;7. Knezić Károly, aki Veliki Grđevacon, a varasdszentgyörgyi határőrezred területén született, negyvenegy éves, katolikus vallású, nős, két gyermek apja, legutóbb százados a 34. Porosz herceg sorgyalogezredben;8. Gróf Leiningen-Westerburg Károly+, aki Ilbenstadtban, Hessen nagyhercegségben született, harmincéves, lutheránus vallású, nős, legutóbb százados a 31. gróf Leiningen+ sorgyalogezredben;9. Dessewffy Arisztid, aki Csákányban, Abaújvár megyében, Magyarországon született, negyvenhét éves, evangélikus vallású, nős, korábban kapitány és századparancsnok a gróf Radetzky+ huszárezredben, 1839 óta nyugállományban;10. Damjanich János, aki Stazán, a 2. báni határőrezred területén született, negyvenöt éves, görög nem egyesült vallású, nős, gyermektelen, legutóbb százados és egy gránátosszázad parancsnoka a 61. Rukawina sorgyalogezredben; végül11. Lázár Vilmos, aki Nagybecskereken, a Bánságban született, harmincnégy éves, katolikus vallású, nős, három gyermek apja, hadnagyi rangjáról a 34. gyalogezredben 1843-ban tiszti jellegének megtartása nélkül leköszönt.Mindezek a vádlott urak a velük szemben folytatott hadbírósági vizsgálat során a megállapított tényállást elismerték, hogy ellentétben a császári királyi hadseregbe való belépésükkor tett esküjükkel, illetve Lázár+ vádlott esetében a szolgálatból való kilépéskor kiállított kötelezvénnyel, hogy törvényes császárának és királyának csapatai ellen harcolni nem fog…“
– Az osztrák császári haditörvényszék ítélete Arad várában 1849. szeptember 26-án. (részlet)[
Török Ignác szívrohamot kapott, mielőtt a hóhér végezhetett volna vele. Az ítéletek kimondása, a kivégzések mikéntje és sorrendje részletes meggondolások alapján történt. A legtöbb bosszúságot Damjanich okozta a császáriaknak, ezért őt illette volna az utolsó hely, de Haynau személyes bosszúja ezt is felülírta, és így Gróf Vécsey került az utolsó helyre.
Lőpor és golyó általi halállal (reggel fél hatkor)
Lázár Vilmos főtiszt (ezredes),
12 katona állt fel velük szemben töltött fegyverrel, parancsnokuk kardjával intett és a lövések eldördültek. Kiss Ernő kivételével mindhárman élettelenül buktak a földre. Kiss Ernőt csak a vállán érte a lövés, ezért három katona közvetlenül elé állt, és mindhárman újra tüzeltek.
Schweidel József tábornok Fotó: Wikipédia
Kiss Ernő tábornok Fotó: Wikipédia
Dessewffy Arisztid tábornok Fotó: Wikipédia
Lázár Vilmos ezredes Fotó: Wikipédia
Kötél általi halállal (reggel hat óra után)
Lovag Poeltenberg Ernő tábornok,
Gróf Leiningen-Westerburg Károly tábornok,
Gróf Vécsey Károly tábornok.
Vécsey Károly büntetését azzal súlyosbították, hogy végig kellett néznie társai kivégzését, ezért őt akasztották fel utolsónak. A vértanú tábornokok sorban elbúcsúztak egymástól, Vécseynek már nem volt kitől búcsút vennie, a legenda szerint Damjanich holttestéhez lépett, és megcsókolta annak kezét, bár ezt korabeli források nem támasztják alá.
Lovag Poeltenberg Ernő tábornok Fotó: Wikipédia
Török Ignác tábornok Fotó: Wikipédia
Lahner György tábornok Fotó: Wikipédia
Knezić Károly tábornok Fotó: Wikipédia
Nagysándor József tábornok Fotó: Wikipédia
Gróf Leiningen-Westerburg Károly tábornok
Aulich Lajos tábornok Fotó: Wikipédia
Damjanich János tábornok Fotó: Wikipédia
Gróf Vécsey Károly tábornok Fotó: Wikipédia
A kivégzést követően elrettentésül az elítéltek tetemét közszemlére tették ki. Október 6-án este az agyonlőtt tábornokokat a sáncárokban, a felakasztott vértanúkat pedig a vesztőhelyen földelték el. Mivel a kivégzettek ruhái a hóhért illették, ezért a felakasztottak testét levetkőztetve a bitófa tövébe helyezték, majd melléjük döntötték a bitófák oszlopait.
I. Miklós orosz cár a kegyelem irányában próbálta befolyásolni rokonát, a 18 éves Ferenc Józsefet, és diplomáciai úton neheztelését fejezte ki a kivégzések miatt: „a cárt érzékenyen érintette Medem gróf úr új híradása a Magyarországon történt számos katonai kivégzésről, és hogy személyes érzéseiben érzi sértve magát, mert a szigornak ezeket a megnyilatkozásait éppen azokkal az egyénekkel szemben gyakorolták, akiknek érdekében a császárnak, felséges urunknak kegyelmére apellált.”
Forrás és címlapkép: Wikipédia
Click to share on Facebook (Opens in new window)
Click to share on Twitter (Opens in new window)
Click to share on Tumblr (Opens in new window)
Click to share on Pinterest (Opens in new window)
1848-49-es szabadságharc aradi vértanúk megemlékezés
Összművészeti fesztivált rendeznek a Pécsi Harmadik Színházban
Kilenc ország 379 díszített húsvéti tojásából nyílt kiállítás Pécsen
Új autóbuszok álltak forgalomba Baranya megyében
Átadták az August Senoa Horvát Klub felújított épületét Pécsen
A városfejlesztési terveket hamarosan le kell adni…
Ön szerint milyen városképe legyen a jövőben Pécsnek?
Pécsi polgárok hívták életre a Pécsi Értékközösség...
BIOKOM Dr. Őri László előadás fejlesztés felsőoktatás felújítás Janus Pannonius Múzeum Kerek Világ Alapítvány kiállítás koronavírus Kővári János oltás orbán viktor Pannon Filharmonikusok programok Pécsi Nemzeti Színház pécsi tudományegyetem támogatás
© Copyright 2022, Minden jog fenntartva. |  Pécsi Értékközösség Alapítvány
Facebook Twitter WhatsApp Telegram