hu hu hu hu hu hu hu hu en en es hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu fr en hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu fr en en hu en hu hu cs hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu hu hu fr hu es es tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu el hu
Cikkajánló - 2016. június 16. • SZEF - Szakszervezetek Együttműködési Fóruma
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
Cikkajánló – 2016. június 16.
Megjelent a kormány határozata a központi hivatalok és minisztériumi háttérintézmények átalakításáról, amely több mint ötven szervezetet érint. Noha a döntésre mintegy fél évet vártak az érintettek, a többnyire jogutódlással megszüntetett intézmények feladatait főként minisztériumok veszik át, azaz ma ugyanúgy csak az biztos, hogy az átszervezés után jó ideig káosz lesz, sokakat elbocsáthatnak és ezzel könnyen csökkenhet a legtöbb érintett állami szolgáltatás színvonala.
A minisztereknek előterjesztést kell készíteniük a kormánynak az irányításuk alá tartozó költségvetési szervek most elrendelt átalakításáról, a nemzetgazdasági miniszternek a szükséges költségvetési módosításokat is be kell nyújtania. Kérdéses ugyanakkor, hogy mi lesz az intézmények dolgozóival, s a jó előre beígért létszámleépítéssel. Nemcsak a bürokráciacsökkentés jegyében megszűnésre ítélt állami háttérintézményekben, hanem ott is, ahová beolvasztják őket, csak az eddigi bértömeg 80 százalékával számolhatnak ugyanis – ezt a határozat is külön kiköti. A fűnyíró a dolgozók 20 százalékát ledarálhatja. Az is kérdéses, mi lesz az intézmények eddigi szolgáltatásaival. A kormány végig azt ígérte, az állampolgároknak nem jelentenek majd lényegi változást az átalakítások, csak az ellátásokat folyósító háttérszervezeti rendszer válik egyszerűbbé, átláthatóbbá, lakosság közelibbé. Csakhogy szakértők, elsősorban az egészségügyi háttérintézmények, illetve az állampolgári ellátásokat, juttatásokat, például járulékokat folyósító és kezelő szervezetek esetében súlyos aggályokat fogalmaztak meg.
Kivéreztetik a háttérintézményeket, az egészségügy veszít a legtöbbet
Az egészségügy lesz a vesztese a központi hivatalok beolvasztásának, szakértők nem látják, hogyan működnek majd a minisztériumok részeként az eddig önálló intézmények.
Iszonyat, amit művelnek, bosszúra használják az új Kliket
Egészen elképesztő alakzatot mutat a Békés megyében létrejött két új tankerület. A békéscsabai központhoz tartozik az orosházi és a szarvasi járás is. Az összes többi – a mezőkovácsházi, a gyulai, a sarkadi, a békési, a szeghalmi és a gyomaendrődi járás – tankerületi központja a Békéscsabához nagyon közel fekvő Gyulán lesz, miközben a jelentős kistérségi központ, Orosháza Klik nélkül marad. A Békés megyei hatalmi viszonyok ismerői a döntést úgy értelmezik: a Fideszen belül most éppen vesztésre álló Simonka Györgyöt büntették azzal, hogy választókerületét szétdarabolták.
A pedagóguskar elnöke bizakodó, de kritizál is
A Nemzeti Pedagóguskar (NPK) elnöke arról beszélt a Kossuth rádió 180 perc című műsorában szerda reggel, hogy több ponton is előrelépést lát a köznevelés jövőjéről szóló egyeztetéseken.
Palkovics: a szegregáció következmény
Az Európai Bizottság által Magyarország ellen indított kötelezettségszegési eljárás nyomán a kormányzati antiszegregációs intézkedések és a jó oktatáshoz való hozzáférés voltak a központi témái az antiszegregációs kerekasztal júniusi ülésének – közölte az Emberi Erőforrások Minisztériumának (Emmi) szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért felelős államtitkársága szerdán az MTI-vel. Azt írták, hogy szakmai javaslatok megvitatásával folytatta a munkáját a kerekasztal.
Gallóné az ATV-ben: Nem hagyjuk abba
A továbbra is fennálló centralizációnak köszönhetően az intézmények önállósága és a munkáltatói jogok tekintetében sem várható változás, mondta az ATV Startban a Pedagógusok Szakszervezetének elnöke.
Gallóné szerint semmi sem változik
Az állami intézményfenntartás átszervezésével a lényeg továbbra sem változik: ezentúl is központi lesz az irányítás és a finanszírozás a közoktatásban – közölte Galló Istvánné tanévzáró sajtótájékoztatóján.
Hatalmas összeg hiányzik az egészségügyből
Több mint 50 milliárd forintot tesz ki a kórházak adósságállománya az áprilisi adatok szerint, ez nagyjából annyi, mint a tavalyi 60 milliárdos konszolidáció, és jól látszik, hogy még mindig a beszállítók finanszírozzák az egészségügy egy részét – mondta az Egészségügyi Technológia és Orvostechnikai Szállítók Egyesületének (ETOSZ) igazgatója egy budapesti háttérbeszélgetésen.
Megint kéne 60 milliárd a kórházaknak
A beszállítók újabb konszolidációt sürgetnek.
Lázár járulékcsökkentést adna a szűrésre járóknak
Kevesebb járulékot fizethetnek a jövőben az egészségügyi szűrővizsgálatokra járók, akik pedig kihagyják, azoknak emelkedhet a közterhük – erről Lázár János, a Miniszterelnökséget vezető miniszter beszélt választókörzetének rádiós fogadóóráján.
Meghozták a halálos ítéletet a magyar társadalom felett
A katasztrófavédelem megkezdte a kéményseprők felvételét, mert július 1-től az ország jelentős területén e szervezet végzi el a kémények ellenőrzését. A szakszervezetek és a szakmai érdekképviseletek közben népszavazást kezdeményeznek, illetve az ombudsmanhoz fordulnak, mert szeretnék elérni, hogy továbbra is évente vizsgálják meg a kéményeket.
Egymással vitáznak majd a ligetvédők
Legyen a város: liget! – ezzel a jelszóval hirdettek péntek délután fél 5-re a városligeti Királydombra tanácskozást a ligetvédők. Az esemény egyik fő szervezője, Lányi András író, filozófus elmondta: mindannyian ligetvédők, mert nemcsak a Városligetben, hanem egész Budapesten védelmezik a fákat és általában a zöldterületet, az élhető emberi életet. Felhívásuk szerint a Városliget, a Római-part, az Orczy-kert fái nem akarnak a kivágott József nádor tériek és társaik sorsára jutni.
Ami már rég hiányzott: megalakult a csokiszövetség
“Csésze” néven megalakult a Magyar Csokoládé és Édesség Szövetség. Főbb feladatainak felsorolása azonban máris csökkenti a név hallatán beindult endorfinképződést: nemzeti gasztronómiavédelem, belföldi piacsegítség és -támogatás, gyártóerősítés, érdekképviselet, kommunikáció, oktató-nevelő munka, szakmai képzés, lakossági tájékoztatás, egészségjavítás.
Pénzt kérne a Párbeszéd Magyarországért (PM) azoktól, akik részt vesznek egy általuk szorgalmazott baloldali előválasztáson. Nem is akármennyit, fejenként nagyjából háromezer forinttal számolnak. Kérdés, hogy egyáltalán érdekli-e ez a többi pártot.Okulva a 2014-es baloldali-liberális összeborulás kudarcából, az érintett ellenzéki oldalon már egy ideje szó esik valamifajta előválasztásról, a PM pedig most elő is állt egy komplex javaslattal. A közvélemény-kutatásokban alig mért párt az összes egyéni jelöltet, a miniszterelnök-jelöltet, de még az országos listán megjelenő politikusokat is ilyen módszerrel választaná ki.
Vona: Sikertelen népszavazás esetén Orbánnak le kell mondania
A Jobbik elnöke a kvótareferendum sikertelensége esetén Orbán Viktor miniszterelnök lemondását várja.
Kövér László hallgat a kitiltásokról
Személyesen Kövér László döntött több személynek a Parlament épületéből való kitiltásáról – derül ki abból a válaszlevélből, amelyet az egyik kitiltottnak, Szima Juditnak, a Tettrekész rendőrszakszervezet főtitkárának küldött az Országgyűlési Őrség parancsnoka. Szima azután fordult a parancsnokhoz, hogy Novák Előd, a Jobbik volt alelnöke az interneten közzétett egy fényképet, amelyen az látszik, hogy a parlamenti őrök egyik pultjánál ki van téve négy ember (Szima Judit, Toroczkai László, Ásotthalom polgármestere, Budaházy György és a Betyársereg tagjaként ismert Dér Zsolt) fotója. Novák kommentárja szerint ezeket a „bűnözőket” a házelnök annyira veszélyesnek találta, hogy kitiltotta őket az Országházból.
PA: Vége a frakciókormányzásnak
Az előző Orbán-kormány egy Magyarországon új kormányzati modellt, a frakciókormányzást honosított meg. A kormánypárti képviselők által uralt törvényalkotás mintha nem váltotta volna be a reményeket, ezért visszarendeződés látszik. A Policy Agenda elemzése.
ÉVOSZ: csak egy tartós építőipari teljesítményjavulás pörgetheti fel a magyar gazdaságot
Évente mintegy 6-7 ezer építési vállalkozás szűnik meg a kevesebb megrendelés miatt, állítja az ÉVOSZ elnöke.
Megérkezett Chagall 56-os forradalom előtt tisztelgő képe
Kicsomagolták a Magyar Nemzeti Múzeumban (MNM) szerdán Marc Chagall Anya gyermekével című litográfiáját, amely a Rejt/Jel/Képek ’56 – A forradalom titkos művészete című, június 23-án nyíló kiállításra érkezett.
A fiatalok úgy váltogatják a munkahelyeket, mint más az alsóneműjét
Az eddigi korosztályoktól merőben eltérő és merészebb igényekkel, de képességekkel is rendelkeznek a legfiatalabb munkavállalók – derül ki a Jófogás és a GKI Digital kedden közzétett közös kutatásából, amely a Z generáció (azaz az 1995 után születettek) álláspiaci sajátosságait vizsgálta. Ez a most 18–24 éves korosztály hozzávetőleg 850 ezer fiatalból áll.
Bűncselekmény marad a hivatali visszaélés, de másként értelmezik
Továbbra is bűncselekménynek számít a hivatali visszaélés, de a büntető törvénykönyvbeli tényállás tisztázásra szorul – döntötte el szerdán a román alkotmánybíróság. A hatályos büntető törvénykönyv szerint hivatali visszaélést követ el az a köztisztviselő, aki kárt vagy sérelmet okoz azzal, hogy hivatali kötelességét nem teljesíti, vagy pedig jogosítványait rendeltetésükkel ellentétesen használja. Az utóbbi megfogalmazást az alkotmánybíróság értelmezhetőnek ítélte, és javasolta a jogalkotónak a helyettesítését a „törvénysértő módon” megfogalmazással.
Két hajóflotta csapott össze a Temzén
A halászok az Európai Unió által meghatározott éves kvóta ellen tüntettek, és a hajóikon kifeszített transzparenseken arra szólították fel a választókat, hogy a brit EU-tagságról döntő jövő csütörtöki népszavazáson voksoljanak a Brexitre, vagyis Nagy-Britannia kilépésére. A 30 halászhajóból álló Brexit-flottát azonban a londoni parlament előtt a Geldof vezette EU-párti flotta fogadta, és a két “hajóhad” össze is csapott, igaz, csak tűzoltófecskendőkkel “lőve” egymásra.
Lázár: háromezer embert bocsáthatnak el
Körülbelül 80-100 törvény változtatására tesznek kísérletet a cél érdekében.
A háttérintézmények felszámolása az elsődleges cél, amely 20 százalékkal csökkenti a kiadásokat. “Ez elbocsátásokat is eredményezhet, de azt gondolom, hogy ma Budapesten munkaerő-hiány van”- jegyezte meg Lázár János, hozzátéve, a háttérintézményeket visszaintegrálják a minisztériumokba. Szerinte az átalakítás erősíteni fogja a kormány munkáját.
Becslése szerint körülbelül háromezer embert fognak elbocsátani, de úgy fogalmazott, Orbán Viktor szabad kezet adott a minisztériumoknak az elbocsátások és költségcsökkentés tekintetében. Ha a kormány megkapja a bizalmat 2018-ban, akkor teljesen lezárják az állam átalakítást.
Több ezer fős elbocsátást lengetett be Lázár János
Költségeik ötödét meg kell tudni spórolniuk a beolvasztásra ítélt háttérintézményeknek Lázár János szerint, ami a számításai szerint 3000 minisztériumi munkahely megszűnésével járhat. Korábban még ilyen nyíltan nem mondták ki, bár sejteni lehetett, hogy a hivatalok visszavágása állami munkahelyek megszűnésével is járhat. A miniszterek szabadkezet kapnak, kitől válnak meg.
Húsz százalékot spórolniuk kell a megszűnő háttérintézményeknek, mielőtt betolják őket az állami struktúrába. Ez lehet akár dologi, akár személyi költségeken való költségcsökkentés, vagyis elbocsátással járhat – mondta Lázár János a csütörtöki kormányinfón.
A cél a bürokráciacsökkentés, ezért muszáj lépni, ennek most van itt az ideje – vélte a Miniszterelnökség vezetője. Mint megjegyezte, természetesen nem jó, ha valakinek megszűnik a munkahelye, de például Budapesten munkaerőhiány van, így el tudnak helyezkedni a háttérintézmények átszervezése miatt állás nélkül maradók.
A miniszter dönt majd, ki menjen
Először arra nézve konkrét szám nem hangzott el, hogy ez pontosan hány főt jelenthet, csak az az irányszám, hogy 20 százalékos költségcsökkentésnek kell lennie, mielőtt beolvasztják adott intézményt. Újságírói kérdésre viszont Lázár végül kimondta: ő maga 3000 fő elbocsátásával számolna.
Ez úgy jön ki, hogy a szabadkezet adnak ebben a kérdésben a minisztereknek, csak azt mondják meg, mennyit kell megspórolniuk. Ez lehet dologi költségcsökkentés is, de azt nyilván adott szint alá nem tudják vinni. Így biztos, hogy az állományhoz is hozzá kell nyúlni, főleg, hogy háttérintézmények beolvasztásával felduzzad a létszám.
“A feladatellátás a minisztériumot terheli, így itt kell eldönteni, hogyan végzi el” – mondta Lázár, aki szerint már most sokan dolgoznak a minisztériumokban, hát még, ha bekerülnek a megszűnő háttérintézmények emberei. Ezért “3000 emberrel számolok, ha csak a minisztériumokat nézem” – mondta.
A bürokráciacsökkentésnek erről a lépéséről itt olvashat tovább, Lázár többi bejelentését pedig itt szedtük össze!
Tüntetni is készek a János Kórházért
Buda cserbenhagyottnak érzi magát, ezért civilek valószínűleg demonstrálni fognak a Szent János Kórházért, ha a kormány nem változtat döntésén.
Béremelésben feladta a leckét a Lidl
Márciusig visszamenőleg öt, júliustól pedig 15 százalékkal emeli fizikai munkásai bérét a Lidl. Tőzsér Judit, a Lidl Magyarország PR-vezetője elmondta: a „terepen dolgozókat” érinti a béremelés – azaz a raktárostól a boltvezetőig mindenkit. A vezetők nem kapnak pluszpénzt.
Meglepő, hogy a német diszkont emeli legnagyobb mértékben a kereskedelmi dolgozók bérét idén, hiszen egyébként is ennél a vállalatnál a legjobbak a bérek az ágazaton belül.
Lázár: Orbán a Sándor-palotába költözik
A kancelláriaminiszter még májusban mondta ezt az I. kerület közgyűlésén. A Nemzeti Hauszmann Terv két évtizedes rekonstrukciós terveinek részeként az államfői hivatalt a királyi palotába, a miniszterelnököt a Karmelita kolostorból pedig a Sándor-palotába akarják költöztetni – közölte Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter az I. kerület májusi közgyűlésén a Heti Válasz szerint. A Karmelita kolostorból irodaház lesz, amely a háttérstáb munkahelyeként szolgál majd. Amíg ez meg nem történik, addig Orbán Viktor miniszterelnök rezidenciája is a Karmelita kolostorban lesz, amelynek várszínházi szárnyában többfunkciós rendezvénytermet is kialakítanak.
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A szolidaritás esélyei a válságban Meghívó a Nyomtass te is! klubeseményére   Időpont: 2022. szeptember 27. kedd, 19:00 óra Téma: Működhet-e a szolidaritás a válságban? Van-e esélye a szakszervezetek összefogásának,
SZEF Oktatás ciklus 1/1 Budapest
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A nyilatkozatról tudósított a Mérce, az alábbi cikkében: Három szakszervezeti szövetség is mozgósít a pedagógusok világnapjára meghirdetett tüntetésre
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
Régiós szakszervezeti szervezkedés Bécsben
Közép-Európai Szakszervezetek Találkozója   Az Osztrák Szakszervezeti Szövetség (ÖGB) meghívására 2022. szeptember 5-6-án Bécsbe látogatott 5 ország 6 szakszervezeti konföderációja – köztük a SZEF és a MASZSZ delegációja -, hogy
SZAKSZERVEZETEK EGYÜTTMŰKÖDÉSI FÓRUMA - A KÖZSZOLGÁLAT VÉDELMÉBEN
A Szakszervezetek Együttműködési Fóruma (SZEF) a politikai és gazdasági rendszerváltás (1989–90) során átalakult magyar szakszervezeti mozgalom egyik új szövetségi rendszere.
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
© 2022 MINDEN JOG FENNTARTVA © 1995 - 2022 SZEF
A weboldalon cookie-kat használunk
A weboldalt a MDNGroup és a DellART Studio készítette 2022-ben.