hu en hu id sv hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu de is hu hu pt tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it es hu hu it hu hu es sk hu it en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu su hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt de et de de de da es da hu hu hu en hu hu hu da hu da hu hu da hu hu hu pt de hu cs cs hu hu da hu hu hu hu hu hu it en fr cs hu hu hu hu hu et hu en hu hu hu hbs_lat en cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu en et hu pt hu hu is hu hbs_lat hu hu hu it hu hu it pt hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu it hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu pt hu hu hu hu hu en hu hu pt cs hu hu hu hu hu hu hu it hu pt hu hu hu hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs es hu hu la hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu it hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu
Bevezetésként lássuk, mit ír a Magyar Néprajzi Lexikon a kalapról.
kalap: elsősorban nemezből készült, csaknem kizárólagosan férfifejfedő. A
az európai polgárságot követve már a 18. században megjelent mezővárosaink lakosságának öltözetében, a parasztság körében a süveg rovására csak a 19. sz. elején terjedt el országosan.
Szűr Krisztina stylist szerint a kalap az évek során hol diadalmaskodó divatkellékként szerepelt, hol pedig felesleges rossz volt csak. Az elmúlt néhány évtizedben hazánkban nemigen találkoztunk a kalappal, míg más európai országban továbbra is az elegancia kísérőjeként tartják számon. Míg eredetileg pusztán az időjárás viszontagságaitól volt hivatva védeni viselőjét, addig a 19. században a jólöltözöttség fokmérője volt, amit éppen ezért minden nap viseltek. Fedetlen fővel csak a hajadon lányok jártak, az asszonyok mind kalapot - vagy a szegényebb rétegek képviselői fejkendőt - hordtak. Az 1800-as évek kalapjai kész művészeti remekművek voltak. A századvég erőteljesen fűzött derekaihoz óriási karimájú, díszes kalapok társultak. A 20. század első felétől, ahogyan terjedt a női munka, úgy jött divatba a szolidabb, egyszerűbb kalapviselet.
A mai kalapdivat gyorsan változik, mégis elmondhatjuk, hogy alapvetően újra a 19. század formái hódítanak: a karimátlan toque-kalapoktól kezdve a lefelé görbülő karimájú „cloche”-okon (harang) és felfelé görbülő bubi-kalapokon át a férfiszekrényből lopott cilinderformákig. A kalap ismét az elegancia kifejezési módja, egy adott ünnepi alkalom emelésére szolgáló kellék. A hölgyekre ugyan jellemzőbb, hogy kalapot vegyenek fel egy elegáns ruhához, azonban az uraknál az öltönyhöz felvett kalap ugyanolyan ritka, mint a frakkhoz hordott cilinder. A legtöbb ember télen vesz fejfedőt, azonban alkalmakra nem érzi szükségét. Egy olyan eseményen, ahol vélhetően sokan fognak kalapot hordani azért érdemes igazodni, hogy ne lógjunk ki a sorból, még ha nem is érezzük magunkat túl kényelmesen fejfedőnkben.
A kalapos mester munkáját, a kalapkészítés folyamatát szintén a Magyar Néprajzi Lexikon segítségével mutatom be, hiszen a leírás pontos és lényegretörő.
kalapos: állati szőrökből, de különösen birkagyapjúból és nyúlszőrből nemezkalapokat készítő mesterember. A kalaposok a zsíros gyapjút először a szeméttől tisztították meg válogatással, majd hamulúgos vagy szódás melegvízben zsírtalanították, napon vagy padláson szárították. Ezt követte a kártolás, a csomós gyapjú fellazítása, szálaira való szétzilálása, majd pedig a nemezelés. Gőzöléssel, vizezéssel tömörítették, végül pedig forró vízzel való locsolás közben vászonba takarva átgyúrták, sűrítették a nemezt. Az egy kalap számára szabott nemezdarabokat, a tompokat fából készült fejformákra húzták, rákötözve forró festékben főzték a kívánt szín eléréséig. Öblítés után ismét formára húzták, így került a szárítóba. A végső kikészítés során a fejrész keményítést kapott, átvasalták, a szélét kerekre vágták és a divatnak megfelelően zsinórral, szalaggal díszítették. A kalaposmesterség ezen régi nemezelő eljárással dolgozó utolsó képviselői századunk 50-es éveiben még működtek. Az utóbbi évtizedekben a kalapos egyre nagyobb része gyárakból vásárolta a tompokat, és csak a helyi ízlés, hagyomány szerint alakították, díszítették azokat. A mesterség kisipari formája fokozatosan elsorvadt a gyári készítmények versenye miatt.
A kalaposmesterség régi neve a süveges, süveggyártó. A süvegviselet a köznépi magyarság legrégibb fejviselete. 16–17. századi adataink szerint a pozsonyi, soproni, brassói süveggyártók ezres tételekben kereskedtek saját készítményeikkel. A süvegviselet nemcsak a katonaság, hanem az egész lakosság körében általános volt. Emellett tanúskodnak a 18. századi árszabások is, melyekben kalap csak elvétve kerül említésre. A süveges megjelölés mellett csak a 19. század fordulóján jelenik meg a kalapdísz. Ettől kezdve a fejviseletben is rohamosan teret veszít a süveg. A korábbi századokban a németlakta területeken tűnt fel először a kalap. A céhek is megkülönböztették a magyar és a német kalapokat.
A YouTube-on megtekinthető videón, amely a hortobágyi kalap elkészülését mutatja be, végigkísérhetjük a fent leírtakat.
Mihalkó Gyula az ország egyetlen kalaposa, aki máig az ősi technikát alkalmazza. Elmondása szerint a kalaposok ma már nem foglalkoznak az anyag elkészítésével, azt készen veszik, és később csak formázzák. Mivel a Hortobágy szélén él és dolgozik, így a kalapok alapanyagául szolgáló gyapjút is itt veszi a környékbeli juhászoktól.
A kalapkészítés folyamatát így írja le saját szavaival: “A kalapkészítés aprólékos és nehéz munka, az a lényege, hogy előbb szét kell szedni a gyapjút szálakra, aztán összegyúrni. A szétszedéshez egy egészen egyszerű eszközt használok, körülbelül két méter hosszú rúd, amelynek, mi úgy mondjuk, van vitorlája, meg farka, a kettő közé ki van feszítve egy kilenc juhbélből sodort húr, ezt kell pengetni, kicsit olyan, mintha húros hangszer lenne, amin csak egy húr van. Ahogy ezt az ember pengeti, szépen szálakra szedi a gyapjút, lényegében egy kézi kártológép. Régen, mikor még megvoltak nálunk is a cigány zenészek, Samu bácsi, a prímás sokszor már itt állt az ajtóban, hogy mikor szakad el rajta a húr, mert már vitte is a nagybőgőhöz. Mikor a szétszedéssel megvagyok, a gyapjút formába eresztem, gőzölöm, ekkor már kezd nemezelődni, a szálai összekapaszkodnak, azután jól meggyúrom forró vízben két óra hosszáig. Minél erősebben gyúrják, annál keményebb lesz a kalap. Azután formára húzom, úgy szárad meg, befestem, utána megint meg kell szárítani, és akkor jön a keményítés, a formázás, végül levasalom. Ezután már csak a bevarrás, és a díszítés van hátra. Dédnagyapám, nagyapám, édesapám, és nagybátyáim is ugyanígy dolgoztak.”
A kézművesmesterségek jelenéről is meg van a mesterember véleménye: “Régen négyezer kalapos volt Magyarországon, csak az ipari forradalom, a gépesítés kivette az emberek kezéből a kenyeret. Ez a baj. Annak, amit valaki saját kezével hoz létre, a kézműves tárgyaknak nincs olyan becsületük ma, mint amit megérdemelnének. A kétkezi mesterek nagyon sok mindent meg tudnak csinálni, és sokkal jobb színvonalon, mint a gépekkel termelő üzemek. Hoznak vissza hozzám olyan kalapokat, amiket még nagyapám, meg édesapám készített, hogy újítsam meg, és annak csak annyi baja van, hogy lesütötte róla a szalagot a nap, kifakította, kicsit bezsírosodott. Azt az ember újra festi, újra formázza, azzal megint kibír egy emberöltőt, vagy kettőt.”
A teljes interjú itt olvasható, valamint riportfilm is készült a balmazújvárosi kalaposmesterről.
A kalaposok mai helyzete
Ahogyan azt Mihalkó Gyula is megemlíti, manapság nincs olyan becsületük a kézműves termékeknek, mint régen. A kalapdivat alakulása sem feltétlen kedvez a kalaposmestereknek, hiszen egyre kisebb jelentősége van annak, ki milyen kalapot hord a fején - ha egyáltalán hordanak. Bár kalapos mesterséget akár OKJ-s képzés keretein belül is lehet tanulni, nagyon kevés az erre vállalkozó fiatal. Az éppen divatos kalapokat már inkább a bevásárlóközpontokban, butikokban veszik meg az emberek, hiszen jóval olcsóbbak és utánuk járni sem kell; a minőség, az élettartam pedig nem számít, hiszen “jövőre úgyis kimegy a divatból”. A jelenleg működő kalapos műhelyek, boltok sorra zárnak be és tűnnek el Budapest utcáiról is. Zárásképpen álljon itt néhány példa ezek közül a kis boltocskák közül, melyek már elvesztették a harcot, vagy még kitartóan küzdenek a plázák egyere hatalmasabb uralma alatt is.
Bejegyezte: esthof dátum: 12/07/2010 12:50:00 du.
Küldés e-mailbenBlogThis!Megosztás a TwitterenMegosztás a FacebookonMegosztás a Pinteresten
Újabb bejegyzés Régebbi bejegyzés Főoldal
Feliratkozás: Megjegyzések küldése (Atom)
_ Í R Á S O K _
Büfék, gyorséttermek [Ács Fanni]
Fehérnemű [Kácsorné Szikszay Tímea]
Háztartási bolt [Horváth Réka]
Kárpitosok [Szántó Csilla Ilona]
Késes, köszörűs [Csépke Adrienn]
Papír írószer [Bánkúti Andrea]
Színház, művelődési ház [Kovács Klaudia]
Újság, hírlap [Záhorszky Péter]
FSzEK - Bp. gyűjtemény
HVG - magyar márkatörténetek
Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
Blogarchívum 02/10 (1) 02/04 (4) 01/04 (1) 01/03 (3) 01/01 (4) 12/30 (14) 12/29 (6) 12/27 (1) 12/24 (1) 12/23 (7) 12/22 (1) 12/21 (16) 12/20 (1) 12/19 (1) 12/14 (26) 12/13 (73) 12/12 (94) 12/11 (46) 12/10 (2) 12/09 (4) 12/07 (26) 12/06 (26) 12/03 (1) 11/30 (19) 11/29 (24) 11/26 (23) 11/25 (20) 11/20 (10) 11/16 (25) 11/15 (11) 11/11 (3) 11/09 (17) 11/08 (29) 11/07 (19) 11/05 (8) 11/03 (12) 11/02 (10) 11/01 (28) 10/27 (7) 10/25 (1) 10/23 (21) 10/19 (22) 10/18 (65) 10/16 (14) 10/13 (5) 10/12 (43) 10/11 (9) 10/07 (12) 10/06 (26) 10/05 (165)
Kalota Béla: iTTiVOTT Budapest
FÉSzEK Klub a 70-es években
A késkészítők, köszörűsök története
A késkészítés szinte egyidejű az emberiséggel. A legkezdetlegesebb társadalmi és technikai szinten a kés volt az ember legnélkülözhetetleneb...
Az időmérés problémája folyamatosan foglalkoztatja az emberiséget, amióta csak a társadalmi szervezettség szintje az időbeli pontosságot szü...
A hentes szakma, hentesboltok
A hentes szakmáról és boltokról általánosságban Magát a hentest, mint szakmát szerintem senkinek sem kell bemutatni. Mindenki járt már hen...
Őseink a növények gyökereinek rágcsálása, az édes bogyók és a vadon termő gyümölcsök fogyasztása közben kedvelték meg az édes ízeket. Minden...
A varrás már a kőkorszakban ismert technika volt. Az első tűk csontból és kőből készültek és feltehetőleg szőrmedarabok inakkal való összeer...
„Egy kellemes illat, amelyet mélyen beszív az ember, végtelenül kellemes álomvilágba röpíthet. Az illatok az érzékek legtitokzatosabb izg...
„A görög mithológia szerint különben a keztyűt maga Vénus istenasszony, a szépség istennője találta föl és viselte először. Vénus ugyanis be...
Cipő javítás, cipzár csere, kulcsmásolás
II. kerület, Fillér utca 1. Képet készítette: Kácsorné Szikszay Tímea
XI. kerület, Tétényi út Képet készítette: Szarka Beáta
Mezőgazdasági és vegyes iparcikk bolt
XVII. ker. Kaszáló utca A képet készítette: Agárdi Mária
_cover (1) _írások (35) 01. ker. (16) 02. ker (67) 02. ker. (23) 03. ker (56) 04. ker (10) 05. ker. (49) 06. ker. (40) 06.ker (1) 07. ker (64) 07. ker. (13) 08. ker (102) 09. ker (32) 10. ker (10) 11. ker (91) 12.ker (13) 13. ker (19) 14. ker (7) 15. ker (28) 17. ker. (51) 18. ker (23) 22. ker (11) 23. ker. (29) 5. ker (1) 7. ker (1) abc (13) ablak (1) adománybolt (1) ajándék (32) ajtó (1) akkumulátor szaküzlet (1) alkatrészek (1) állateledel (2) állatfelszerelés (1) antikvárium (12) antikvitás (11) ápisz (1) aranyműves (1) áruház (4) asztalos (9) átrium (1) autósbolt (6) autószerelő (2) autóvillamosság (2) bababolt (1) babaklinika (1) bádogos (3) balettcipész mester (1) bár (1) barkács bolt (11) baromfi bolt (2) bazár (2) bélyeg (9) béyegző (1) bicikliszervíz (2) bolt (1) bor (1) borozó (2) bőr (4) bőrdíszműves (22) bőrfestő (1) bőrhulladék kereskedő (1) bőrtisztító (1) bronzműves (1) butik (1) bútor (19) bútorkárpitos (2) büfé (7) bűvészbolt (2) cégtábla (3) cigaretta (1) címfestő (2) cipész (32) cipőbolt (11) cipőjavító (9) cipőkészítő (3) cipzár (3) cukrászda (23) csavarbolt (1) csemege (8) csempebolt (1) csillárkészítő (3) csokoládézó (3) delejezés (1) delikátesz (5) díszműesztergályos (1) divatáru (34) dohány (13) ecset (1) édesség (7) édességbolt (6) egészségcenter (1) egészségstúdió (2) ékszerbolt (6) ékszerész (5) elektronika (3) élelmiszer (19) élezés (1) előadások (3) építési vállalkozó (1) esernyőüzlet (3) esküvői ruházat (2) eszperantó (1) esztergályos (2) étkezde (1) faáru (2) faesztergályos (2) fagylalttölcsér készítő (1) farmerbolt (1) faszobrász (1) fegyverbolt (2) fegyvermíves (1) fehérnemű (12) fémáru (1) fémnyomó (5) fényképész (2) fénymásolás (1) férfi divat (1) férfi fodrász (5) festék szaküzlet (6) festmény (1) filmnyomás (1) filmnyomott áruk (1) filmszínház (3) fodrászat (39) fogászat (1) fonalbolt (2) foto (6) fürdőszoba felszerelés (1) fűszer (5) galéria (2) gomb (2) gombbehúzás (3) gravír (1) gsm (1) gumi javítás (1) gyertyás (2) gyógyszertár (10) gyógytorna (1) gyorsbüfé (2) gyorsétterem (1) gyorstisztító (1) gyümölcs (7) hagyaték (1) hajvágószalon (1) hangszerbolt (2) harisnyabolt (8) háztartási bolt (7) háztartási gépek (1) háztartásigép szerviz (2) hengerfej javítás (1) hentes (21) hentesáru (11) hirdetés (2) hírlap (5) hobby (2) horgászbolt (1) hungarikumok (1) hús (7) húsbolt (4) íjászbolt (1) illatszer (8) ingatlan (1) ipari szerelvény (1) írószer (2) iskolaszerek (1) italáru (6) italbolt (6) játék (5) játék szaküzlet (2) játékterem (6) javító (4) jegyiroda (2) jelmezkölcsönző (1) Józsefváros (2) kalapos (12) kalota (166) kályhajavítás (1) kárpitos (13) kávé (3) kávéház (1) kávézó (8) kefe üzlet (2) kelmefestő (3) képkeretezés (1) képkeretező (11) kerékkpár (1) késes (5) kesztyűs (7) kézimunka (1) kéziszövők (1) kézműves (1) kézműves textíliák (1) kifőzde (1) kisállat kereskedés (1) kisáruház (1) kóla (1) koncert (1) koncertterem (2) konzerv (1) konyhabútor (2) konyhai berendezések (3) kosárfonó (1) kozmetika (7) könyv (2) könyvesbolt (17) könyvkiadó (1) könyvkötészet (1) könyvkötő (1) könyvszalon (1) könyvtár (1) köszörűs (6) kötöde (1) kötött áruk (4) közért (1) kulcsmásoló (15) kultúrcikk (1) lakástextil (5) lakatos (6) lakberendezés (8) lámpa (1) lámpaernyő (1) lángosos (1) látszerész (6) lemezbolt (1) lottózó (13) lúdtalpbetét (1) magnoterápia (1) manikűr (3) MÉH (1) mértékszabóság (1) méteráru (9) mezőgazdasági szakbolt (3) mozi (14) munkaruházat (2) műanyag feldolgozó (3) műbútorasztalos (1) műhímző (1) műköszörűs (2) műstoppoló (1) műszaki kereskedés (8) műszerész (3) művelődési központ (2) népművészet (1) névjegy (1) névtábla készítés (1) női fodrász (4) nyomtatási kellékbolt (2) nyomtatvány (6) optika (11) óra (3) órajavítás (6) órás (31) óraszaküzlet (4) ortopéd (3) otthon (1) öngyújtójavítás (3) ötvös (7) öv (3) papír-dekoráció (2) papír-írószer (16) papirhulladék (1) paplankészítő (1) parfüméria (1) patika (4) patyolat (8) PC (2) pékáru (15) piac (1) porcelánfestő (1) presszó (1) rádió (2) redőny (1) régiség (10) régiségüzlet (3) reklám (2) rendezvények (3) rétesbolt (2) Rövidáru (7) rövidárú (3) ruhabolt (9) ruhajavítás (6) ruhakölcsönző (3) ruhatisztító (3) sör (1) söröző (2) sport (1) sporteszközök (2) sütöde (3) szabadidőközpont (5) szabadtéri színház (5) szabó (29) szalon (1) számítástechnika (4) száraz áru (1) szatócs (1) Százhalombatta (14) szemészet (1) szemfelszedő (4) szemüvegkeret készítő (2) szemvizsgálat (1) szépségszalon (8) szerelő műhely (1) szerelvény szaküzlet (3) szerszám (1) szervíz (7) szeszesital (1) szifon (1) szíkvíz üzem (1) színház (4) színházi előadások (4) szobafestő (2) szolárium (3) szőnyeg javítás (1) szőnyegbolt (1) szőnyegtisztítás (1) szőrme (3) sztár (1) sztár kóla (1) szűcs (6) tapéta (2) táskajavítás (2) teherautósbolt (1) teherfuvarozó (1) tejtermék (3) tekercselő (1) telefon (1) tetőfedő (2) textilbolt (2) tojás (1) tojásdiszkont (1) tolltisztító (2) trafik (20) tüzelő (1) tv szerviz (2) újság (3) utasellátó (1) üdítő (2) ügyvéd (1) üveg műhely (5) üvegcsiszoló (2) üvegező (9) vadászbolt (1) varrás (6) varroda (1) varrógép eladás (2) varrógépjavítás (9) vásárcsarnok (1) vasedény (1) vasipar (2) vegyesbolt (7) vegyeskereskedés (20) vegyiárú (1) vegytisztító (10) vendéglő (1) vésnök (2) vetőmag (1) videójáték (1) villamosság (6) villanyszerelő (13) virágbolt (26) víz-gáz-fűtés szerelő (1) víz-gáz-fűtés szerelvények (1) vízvezetékszerelő (1) wellnes (1) zálogház (2) zárjavítás (1) zárkészítés (2) zászlókészítő (2) zippzár (8) zokni (3) zöldséges (23) zsinagóga (1)
Az egyszerbolt gyűjteményét (Kalota Béla fotósorozatából kiindulva) most gyűjtjük.
A véglegesebb, már rendszerezett felülettel + elemzésekkel és összefoglalásokkal decembertől (vissza)várjuk minden érdeklődő látógatónkat!
Fodor János / www.inaplo.hu / ELTE BTK IKI KT - 2010. Vízjel téma. Üzemeltető: Blogger.