hu hu hu hu hu hu hu en hu pl pl pl pl pl hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu su de en en hu hu hu hu hu hu hu en en hu en hu en de hu fr hu fr hu fr hu fr hu fr hu oc hu fr hu fr hu fr hu oc hu fr hu oc hu fr hu en
1926 - Mohácsi emlékkönyv 1526 | www.mohacsi-csata.hu
Jelenleg 0 felhasználó és 0 vendég van a webhelyen.
mohacsicsata, 2013, február 9 - 22:22
mohacsicsata, 2011, december 23 - 19:27
A Megváltó szenvedésének napját, nagypénteket, fekete betűvel jelzi a keresztény naptár; a feltámadás vörösbetűs ünnepnapja a húsvét. Mohács, 1526, a magyar nemzet szenvedésének esztendeje; Buda visszafoglalása, 1686, nemzeti feltámadásunk vörösbetűs éve. Innen van az, hogy a felszabadulás 200 éves fordulóját 1886-ban az egész nemzet megünnepelte; Mohács 400 éves fordulóján ellenben nem ünneplünk, de büszke kegyelettel megemlékezünk azokról a jó magyarokról, akik a becsület után a legnagyobb földi jót, az életet áldozták fel a hazáért. Elhibázott volt az 1526 előtti bel- és külpolitikánk egyaránt, mert a nagy mérkőzésre nem fegyverkeztünk előzőleg eléggé és a túlerős ellenféllel szemben szövetséges nélkül, izoláltan állott Magyarország. Elhibázott volt a hadvezetés, mert Tomori, Batthyány és Perényi egyenesen a török ágyúk torkának vezették neki a magyar hadosztályokat. És mégis valami nagyszerű van abban, hogy egy nemzet, élén királyával, főpapságával, nemességével, példátlan férfibátorsággal rohan bele a sötét végzetbe. Bátran rohantak, mert ösztönszerűen érezték, hogy az egyenetlen, a szinte reménytelen harccal is a magyar nemzet nagy világtörténeti hivatását szolgálták. Miben állott ez a hivatás? Abban, hogy Magyarország védte az európai civilizációt a keleti barbársággal szemben. A középkor utolsó és az újkor első századait a kereszténység és az islam harca tölti be. Az islam Európát három, dél felé néző félszigetén, a pireneusin, az Appeninin és a Balkánon támadta meg. Az első kettőn nyuegti gótok és a tőlük származó spanyolok, meg a normannok és olaszok álltak szemben a legműveltebb mohamedán nemzettel, az arabbal. A Balkánon a legádázabb islam nép, a török tört elő és miután megsemmisítette Bizancot és leverte a délszlávokat, győzelmes előretörése Magyarországon.
Gróf Klebelsberg Kuno: Előszó
Dr. Bruckener Győző egyetemi magántanár, a miskolci jogakadémia dékánja, a Magyar Tudományos Akadémia tagja: "Magyarország belső állapota a mohácsi ütközet előtt"
Dr. Miskolczy István egyetemi magántanár: "Keresztes-hadjárat terve a mohácsi ütközet előtt"
Dr. Artner Edgár egyetemi magántanár: "Magyarország és az apostoli szentszék viszonya a mohácsi vészt megelőző években, 1521-1526"
Dr. Dabrowski János krakkói egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tagja: "Lengyelország és a török veszedelem 1526 előtt"
Dr. Török Pál felső kereskedelmi iskolai tanár: "A mohácsi vész diplomáciai előzményei"
Gyalógkay Jenő honvéd tüzérezredes, a Magyar Tudományos Akadémia tagja: "A mohácsi csata"
Dr. Pukánszky Béla közgazdasági egyetemi előadó: "Mohács és az egykorú német közvélemény"
Dr. Harsányi Pál magyar nemzeti múzeumi könyvtárnok: "Mohács emléke költészetünkben"
Dr. Tolnai Vilmos egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tagja: "Több is veszett Mohácsnál" magyarázata
Dr. Rédey Tivadar magyar nemzeti múzeumi könyvtárnok: "Mohács emléke költészetünkben"
Dr. Solymossy Sándor főiskolai tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tagja: "Mohács emléke a néphagyományban"
Gergely Endre: "Ásatások a mohácsi csatatéren"
‹ 1903 - Takács Sándor: Bajvívó magyarok (kötelező olvasmány) fel 1928 - Hóman Bálint - Szekfű Gyula: Magyar történet I.-VIII. ›