hu hu hu hu hu hu hu hu en pt es id hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca en en en en az hu hu hu de hu de hu de hu de hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es pt es en en es pt hu en hu
Megint emelkedik a nyugdíjkorhatár: minden, amit tudni kell a 2022-es emelésről, a korhatárról és a kedvezményekről – pécsiérték.hu
Több színes programot kínál szeptemberben a Duna-Dráva Nemzeti Park
A Magnus Aircraft Fusión 212 kisrepülőgépe bemutatkozik az Egyesült Államokban
Pécs díszpolgára lett Uhrik Teodóra táncművész
Könyvbemutatót tart Bognár Papp Irén Pécs Város Napján
Megújult a Zrínyi-várat övező park Szigetváron
Megint emelkedik a nyugdíjkorhatár: minden, amit tudni kell a 2022-es emelésről, a korhatárról és a kedvezményekről
2022. január 1-én ismét jön a nyugdíjkorhatár emelés, így az már 65 év lesz az 1957-ben születetteknél. Mutatjuk, mikor és milyen feltételekkel lehet nyugdíjba vonulni, milyen kedvezményes nyugdíjkorhatárral számolhatunk, mi várható a jövőben – írja a Portfolio.hu.
A nyugdíjkorhatár meglehetősen gyors ütemben emelkedik, az elmúlt évtizedben pedig számos korábbi kedvezmény is megszűnt.
Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter szerint, ha azt akarjuk, hogy 2030 és 2035 után ne kelljen tovább emelni a korhatárt, akkor a családokat és a gyermekvállalást kell támogatni, családpolitikát kell folytatni.
Mi az öregségi nyugdíj?
Az öregségi nyugdíj az az összeg, amit idős korunkban az államtól kapunk a munkával töltött éveink után.
Mi az öregségi nyugdíjkorhatár?
Az öregségi nyugdíjkorhatár az az életkor, melynek elérésétől az öregségi teljes- vagy résznyugdíj megállapítható.
Öregségi nyugdíjra akkor vagyunk jogosultak, ha a jogszabályban meghatározott életkort betöltöttük és rendelkezünk megfelelő szolgálati idővel. Ez utóbbi a munkával töltött évek száma, vagyis amikor biztosítottak voltunk, megfizettük az előírt mértékű nyugdíjjárulékot.
Ki jogosult a teljes öregségi nyugdíjra?
A teljes öregségi nyugdíjra az jogosult tehát, aki a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte, legalább 20 év szolgálati időt szerzett és biztosítással járó jogviszonyban sem belföldön, sem külföldön nem áll.
Ki jogosult öregségi résznyugdíjra?
Öregségi résznyugdíjra jogosult az a személy, aki húsz év szolgálati idővel nem rendelkezik, de legalább tizenöt év szolgálati időt szerzett, a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte és biztosítással járó jogviszonyban sem belföldön, sem külföldön nem áll.
Mikortól állapítható meg öregségi nyugdíj?
Az öregségi nyugdíj attól a naptól állapítható meg, amelytől valamennyi jogosultsági feltétel teljesült. Amennyiben az igénylő részére munkanélküliség esetére járó ellátást folyósítanak, öregségi nyugdíjat legkorábban a munkanélküliség esetére járó ellátás folyósításának megszűnését követő naptól lehet megállapítani.
Miért szükséges a nyugdíjkorhatár emelés?
A 2014 óta zajló fokozatos korhatáremelés alapján az egyes születési évjáratok küszöbértékei évről-évre sávosan emelkedtek. A nyugdíjba vonulás feltétele:
január 1-je előtt született, a betöltött 62. életév;
1952-ben született, a 62. életév betöltését követő 183. nap;
1953-ban született, a betöltött 63. életév;
1954-ben született, a 63. életév betöltését követő 183. nap;
1955-ben született, a betöltött 64. életév;
1956-ban született, a 64. életév betöltését követő 183. nap;
1957-ben vagy azt követően született, a betöltött 65. életév.
A nyugdíj az éppen aktív munkavállalók járulékaiból kerül finanszírozásra, így amíg elegendő aktív korú van, addig a befizetések eltartják az idős embereket. Ezzel szemben, ha fogy az aktív korúak száma, esetleg sokan inkább külföldön vállalnak munkát, akkor a rendszer fenntarthatatlanná válik.
Magyarországon a nyugdíjasok aránya évről évre nagyobb lesz, míg a munkaképes fiatalok száma jóval kevesebb, ezért az állam a nyugdíjkorhatár növelésével reagál az elöregedő társadalom jelentette gazdasági kihívásokra.
A nyugdíjkorhatár emelése 2022-ig lezárul, hiszen az 2022. január 1-től 65 évre emelkedik az 1957-ben vagy később születettek részére. Az idei év második félévében így nem lesz nyugdíjmegállapítás a korhatár aktuális betöltése alapján, éppen úgy, ahogyan 2020 első félévében sem volt.
A férfiak nyugdíjkorhatára 65 év. Többször is felmerült a férfiak korkedvezményes nyugdíjazásának lehetősége, de a nyugdíjkassza hosszú távú fenntarthatósága érdekében annak ellenére is lekerült az asztalról, hogy a férfiak átlagosan várható élettartama alacsonyabb, mint a nőké.
A nők nyugdíjkorhatára szintén 65 év, azonban a nők esetében öregségi nyugdíj kiszámítása már 40 év szolgálati idő után is megtörténhet, függetlenül attól, hogy hány évesek. Ebbe legfeljebb 8 évet lehet gyermeknevelési időként beszámítani, vagyis legalább 32 évi szolgálati időt keresőtevékenységgel, munkával kell megszerezniük.
A szervezet fokozott igénybevételével járó, továbbá az egészségre különösen ártalmas munkát végzők korábban korkedvezményben részesültek, azonban ez a lehetőség 2014. december 31-ével megszűnt. Korábban a hivatásos szolgálatot teljesítők számára – katonák, rendőrök, tűzoltók – is eltörölték a korai nyugdíjazás lehetőségét, így rájuk is a mindenkori öregségi nyugdíjkorhatár vonatkozik.
A korábban megszerzett korkedvezmény érvényesíthető azokban a munkakörökben, amelyeket a nyugdíjtörvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet ma már hatályát vesztett melléklete sorol fel, így például a bányászok esetében. Azt azonban fontos tudnunk, hogy ezzel csak korhatár előtti ellátást lehet igényelni, vagyis csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjat jelent.
2020. július 1-től a nyugdíj mellett dolgozók mentesültek a járulékfizetési kötelezettség alól. A nettó bér így jelentősen megnőtt, viszont az már nem vehető figyelembe az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset kiszámítása során, hiszen a jövedelem járulékmentessé vált.  Azok a munkáltatók tehát, akik nyugdíjasokat alkalmaznak, mentesülnek mind a szociális hozzájárulási adó, mind pedig a szakképzési hozzájárulás megfizetése alól.
Amennyiben valaki nagyon szereti a munkáját és hiányozna a mindennapjaiból, vagy sokkal jobban jár anyagilag, akkor nem kötelező nyugdíjba vonulni, és nincs olyan végső öregségi nyugdíjkorhatár sem, amikortól a törvény tiltaná a munkavállalást.
Hogyan alakul a magán-nyugdíjpénztár tag öregségi nyugdíja?
Ha az igénylő a magán-nyugdíjpénztári tag az öregségi nyugdíj összegét úgy kell megállapítani, hogy a jogszabály alapján kiszámított összeget meg kell szorozni a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény 1. számú mellékletében meghatározott szorzószámmal.
Ha a magán-nyugdíjpénztártag az egyéni számláján lévő összeget az öregségi nyugdíj megállapítását követően az államháztartás részére átutaltatja, akkor az öregségi nyugdíj összegét a megállapítás kezdő napjára visszamenőlegesen módosítani kell.
Click to share on Facebook (Opens in new window)
Click to share on Twitter (Opens in new window)
Click to share on Tumblr (Opens in new window)
Click to share on Pinterest (Opens in new window)
gulyás gergely nyugdíj nyugdíj korhatár
Konkoly Zsófiáé az első magyar érem
Még több benzinkúton lesznek kutyachip-leolvasók
A pécsi és az eszéki művészeti egyetem hallgatói közös koncert keretében adják elő a Carmina Buranat
A városfejlesztési terveket hamarosan le kell adni…
Ön szerint milyen városképe legyen a jövőben Pécsnek?
Pécsi polgárok hívták életre a Pécsi Értékközösség...
BIOKOM Dr. Őri László előadás fejlesztés felsőoktatás felújítás Janus Pannonius Múzeum Kerek Világ Alapítvány kiállítás koronavírus Kővári János oltás orbán viktor Pannon Filharmonikusok programok Pécsi Nemzeti Színház pécsi tudományegyetem támogatás
© Copyright 2022, Minden jog fenntartva. |  Pécsi Értékközösség Alapítvány
Facebook Twitter WhatsApp Telegram