hu hu hu hu en en hu sv de en en hu hu hu hu it en pt hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu et hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de en es es de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en en en hu en
Miért ilyen magas a készpénzes fizetés aránya Magyarországon? Megjött az MNB kutatási eredménye – 2. rész | FinTechZone
írta Tudósítás | 2022. 01. 07. | Elektronikus fizetés, MNB, Összes hír, Paytechshow
bankkártyás fizetés | elektronikus fizetés | internetes vásárlás | MNB | mobilfizetés | mobiltárca | sárga csekk
Az MNB felmérte, milyen tényezők befolyásolják, hogy mikor, milyen helyzetben fizetünk készpénzzel, vagy elektronikusan. Az MNB szerint a kedvező árazási struktúra kialakításával, és az elektronikus fizetés elérhetőségének kiterjesztésével tovább növekedhet az elektronikus tranzakciók aránya. A főbb fizetési trendekkel és megoldásokkal külön is foglalkozunk majd az idei évi PayTechShow-n.
#6 Bankkártya és bankszámla lefedettséget befolyásoló tényezők
#7 A rendszeres jövedelem formája
#8 Az egyes fizetési módok használati aránya és a különböző helyzetekben a fizetési módok közötti választás
A cikk első részében a (1) kutatás főbb megállapításait, (2) a fizetési módok használatának arányát, (3) a bankkártya használati szokásokat, (4) az internetes vásárlási szokásokat és (5) az MNB összegzését mutattuk be. A cikk első része itt érhető el.
Az MNB a felnőtt lakosság körében végzett reprezentatív felmérés keretében arra kereste a választ, mivel fizetünk a különböző élethelyzetekben. Azt is vizsgálták, melyek azok a tényezők, amelyek befolyásolják, mikor melyik fizetési eszközt (készpénzt, bankkártyát, átutalást, okostelefont) vesszük elő. A teljes tanulmány innen tölthető le.
#6 Bankkártya és bankszámla lefedettséget befolyásoló tényezők
Alapvetően befolyásolják az alábbi tényezők, hogy az adott illető:
munkanélküli foglalkoztatottsági státusszal rendelkezik-e,
a háztartásban az egy főre jutó jövedelem legalább 100 ezer forintot eléri-e.
#7 A rendszeres jövedelem formája
A csupán 8 elvégzett általános iskolai osztállyal, vagy annál kevesebbel rendelkezők esetében 51% a készpénzes jövedelemmel rendelkezők aránya. A felsőfokú végzettségűek esetén ez az arány mindössze 8%.
Azokban a háztartásokban, ahol az egy főre jutó jövedelem nem éri el a 100 ezer forintot, 37%-nál a bevétel készpénzben keletkezik.
A nyugdíjasok 38%-a készpénzben kapja a jövedelmét.
A vállalkozói tevékenységet folytatók 39%-ának készpénzben keletkezik a jövedelme.
A fizikai munkát végzők 32%-a készpénzben kapja a fizetését.
Az MNB kutatása alapján a magasabb végzettségű és magasabb jövedelmű csoportokra kevésbé, a 60 év feletti korosztályba tartozókra viszont nagyobb mértékben jellemzőek a készpénzes jövedelmek. A rendszeres készpénzfelvételre vonatkozóan elmondható, hogy ez szintén kevésbé gyakori a magasabb végzettségű és magasabb jövedelmű csoportok esetén.
#8 Az egyes fizetési módok használati aránya és a különböző helyzetekben a fizetési módok közötti választás
A legfiatalabb, 18-29 éves korcsoport 96%-a használ valamilyen elektronikus fizetési módot. Ez az arány a 60 év felettiek esetében csupán 60%.
Ehhez hasonlóan a számlákat elektronikusan fizetők aránya is 82%-ról 49%-ra csökken az életkor növekedésével.
Az interneten elektronikus fizetési módokat használók aránya 57%-ról 5%-ra csökken ahogy a 18-29 éves korcsoporttól haladunk a 60 év feletti korcsoporthoz.
A mobillal fizetők aránya 45%-ról 11%-ra esik vissza a legfiatalabb és a legidősebb korcsoport között.
A számlafizetések esetében az 50 év alattiaknál az átutalás és a sárga csekk bankkártyával történő fizetése a legnépszerűbb módok. 50 év felett a készpénzes számlafizetés a jellemző.
Az internetes vásárlási szokások és a mobilfizetés használata egyes helyzetekben szintén függ az életkortól. Míg a legfiatalabb csoportba tartozók 60%-a vásárol az interneten, addig a 60 év felettiek csupán 2%-a.
Végzettség tekintetében a legalacsonyabb végzettségű felnőtt lakosok mindössze 43%-a használ valamilyen elektronikus fizetési módot. A legmagasabb felsőfokú végzettséggel rendelkezők esetében ez az arány 94%.
A számlafizetéseknél 31%-ről 88%-ra növekszik az elektronikus fizetést használók aránya az iskolai végzettség növekedésével. Az internetes fizetés 5%-ról 43%-ra nő, a mobilfizetés használata 6%-ról 38%-ra növekszik.
A sárga csekk készpénzzel történő fizetése a szakmunkások és annál alacsonyabb végzettséggel rendelkezők körében a legnépszerűbb számlafizetési mód.
A foglalkoztatottság alapján az elektronikus fizetések iránt a legkevésbé nyitott csoport a nyugdíjasoké.
A készpénzes fizetés fokozatosan csökken a jövedelemkategóriák növekedésével, az elektronikus fizetés használata pedig emelkedik.
Az interneten történő vásárlások esetén is jól látható a fokozatos aránynövekedés a jövedelem emelkedésével. Míg a legkisebb jövedelmi kategóriákban a csoportba tartozók ötöde vásárol az interneten, a legmagasabb kategóriában ez már a csoport több mint felére jellemző.
Általánosan elmondható, hogy a különböző szociodemográfiai tényezők (kor, végzettség, munkaerőpiaci státusz, háztartás¬ egy főre jutó jövedelme) szignifikánsan befolyásolják az egyes fizetési módok használatát. Az életkor növekedésével csökken, a végzettségi szint és a háztartás egy főre jutó jövedelmének növekedésével pedig nő az elektronikus fizetési módok használati aránya.
A foglalkoztatottsági státusz esetében az aktív munkavállalók és a tanulók a legnyitottabbak ezen fizetési módokra, a nyugdíjasok pedig a legkevésbé. A csoportokon belül a legszélsőségesebb preferenciák a 60 év felettiek, az alapfokú és annál alacsonyabb végzettséggel rendelkezők, valamint a szakmunkás végzettségűek, a nyugdíjas státuszúak és a 100 ezer forintnál kevesebb egy főre jutó jövedelemmel rendelkező háztartásokban élő lakosok esetében figyelhetőek meg. Jellemzően ezekben a csoportokban a legalacsonyabb mértékű az elektronikus fizetési módok használata mind vásárlások során, mind pedig számlafizetésnél, és itt vásárolnak legkevesebben interneten, illetve fizetnek mobillal is.
Elmondható továbbá, hogy a szociodemográfiai jellemzők mellett a tranzakciós helyzet is hatással van arra, hogyan fizetünk. A magánszemélyek közötti tranzakcióknál jellemzőbb a készpénzhasználat, míg az internetes vásárlások és a közüzemi számlák fizetése esetén népszerűbb az elektronikus fizetés. Helyszíni vásárlások esetén sem mindegy, hogy pontosan hol tesszük azt: kisebb üzletekben és vendéglátóhelyeken jóval nagyobb eséllyel használunk készpénzt, mint hipermarketekben vagy éppen benzinkutakon.
Az elektronikus fizetés elérhetősége, a különböző szociodemográfiai tényezők, valamint a tranzakciós helyzet mellett az egyes fizetési módok költsége is befolyásolhatja azok használatát. A teljes lakosság közel harmada többet fizetne elektronikusan, ha a banki szolgáltatások olcsóbbak lennéne. Ezzel párhuzamosan a lakosság közel harmada jelezte, hogy túl magasnak tartja banki költségeit.
Az azonnali fizetésre épülő szolgáltatások elterjedéséhez elengedhetetlen a megfelelő árazás, ezzel csökkenhet az átutalás versenyhátránya a készpénzzel szemben. Az MNB szerint a kedvező árazási struktúra kialakításával tovább növekedhet az elektronikus tranzakciók aránya, ami támogathatja az azonnali fizetésre épülő szolgáltatások elterjedését is.
A cikk első része itt érhető el.
Kihasználjuk a hazai digitális fizetési infrastruktúrák lehetőségeit? Részletek Digitális Fizetési Indexben, 2021.12.02.
Digitális Fizetési Index – új iparági mérőszámmal segíti a Mastercard a hazai szereplőket, 2021.05.27.
Pénzügyi, fizetési és fintech iparági elemzések készítése: FinTech Group Kft. Kapcsolat: hello@fintechgroup.hu
Címlapfotó: stock.adobe.com by pixelplus | Licence: FinTech Group
← Készpénz, bankkártya, átutalás, vagy okostelefon? Így fizetünk az MNB szerint - 1. rész 2022-ben a Revolut Bank az Európai Központi Bank engedélyével nyújthat banki szolgáltatásokat →
A FinTechZone górcső alá veszi a legfrissebb hazai és nemzetközi digitális pénzügyi fejlesztésekről, megoldásokról szóló híreket, bejelentéseket. Megosztjuk azokat, amelyekről úgy gondoljuk, hozzájárulnak a hagyományos pénzügyi közvetítői rendszer digitális fejlődéséhez, az ügyfélélmény növekedéséhez. Szakmai hátterünk a hitelességünk. #nobullshit
Bankokból tech cégek? Kódban a jövőnk? A pénzügyi szektor aktuális digitális kérdései és a legújabb hazai fintech megoldások a hatodik FinTechShow-n.
Pénzügyi digitalizációs és compliance tanácsadó szakirányú továbbképzés a Budapesti Metropolitan Egyetemen.
ELEKTRONIKUS FIZETÉSI MEGOLDÁSOK KÉZIKÖNYVE
Elektronikus fizetési megoldások kereskedőknek, vállalkozásoknak. A bankkártya elfogadástól a bankszámla alapú fizetési lehetőségeken át az integrált megoldásokig.
Androidos mobilod van? Töltsd le a GPE softPOS alkalmazást és fogadj egyszerűen érintés nélküli fizetéseket közvetlenül az okostelefonodon keresztül!
PastPay: “2 éven belül Európa meghatározó B2B BNPL szolgáltatójává szeretnénk válni”
Készül az egységes európai Digitális Személyazonosító Tárca
Tűt a szénakazalban: adattól az obszervabilitásig
Ők készítik a digitális euró prototípusait
Közös bankfiókot nyitnak a bankok
Egyre közelebb a “láthatatlan fizetés” megvalósítása. Szupertárca, beyond banking és nyílt bankolás a küszöbön
Régiós szinten is átlag feletti Magyarország digitális fizetési indexe
A bankok jövőjének kulcsa az adaptivitás megteremtése
A FinTechZone kiadója a Fintech Group Kft. Minden jog fenntartva.
Felhasználási feltételek és adatvédelmi szabályzat
A felhasználói élmény fokozása érdekében a weboldal sütiket (cookie) használ. Ha tovább használja az oldalt, vagy az "Elfogadom" gombra kattint, hozzájárul a sütik használatához. További információk az adatvédelmi tájékoztatóban Süti beállításokElfogadom
A weboldal a magasabb ügyfélélmény nyújtása érdekében a weboldal használata során „cookie”-kat (sütiket) alkalmaz. A weboldal alapvető funkcióinak működéséhez nélkülözhetetlen sütik (Necessary) tárolása az Ön böngészőjében történik. A szükséges sütiken felül használunk harmadik féltől származó sütiket is (Non-Necessary), melyek segítenek elemezni, megérteni, hogy hogyan használja Ön a weboldalt. Ezen sütik tárolása is a böngészőben történik, de kizárólag az Ön hozzájárulása esetén. Önnek lehetősége van ezen sütik használatának letiltására. Ugyanakkor, tudni kell, hogy ezen sütik használatának letiltása hatással lehet a böngészési élményre.
Funkcionális sütik, amelyek szükségesek a weboldal működéséhez. Ezek biztosítják a weboldal működését és biztonságát. Ezek a sütik nem tárolnak személyes adatokat, anonim módon rögzít adatokat.