hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de jv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu id es en hu hu hu hu hu hu su hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu de hu jv hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en en en
Mik azok a pénzügyi alapfogalmak, amelyek nélkül lehetetlen élni? - Egyről a kettőre
Korszerűsítés – felújítás célú jelzáloghitel
A pénzügyekhez való tudatos hozzáállás első lépcsőfoka a legalább alapszintű pénzügyi, ezen belül is hitelezési ismeretek megszerzése és azok alkalmazása a mindennapokban. Érthető, ha valaki tart a hitelfelvételtől, ha nincs teljesen tisztában, mit jelent a kamatos kamat vagy éppen a teljes hitel mutató, hogyan számolják a törlesztőrészletet vagy miért lehet fontos számára a BUBOR. Az alábbiakban nekik szeretnék segíteni, ezért néhány mondatban összeszedtem azokat a pénzügyi alapfogalmakat, amelyek nélkül szerintem lehetetlen a mai világban boldogulni.
Hitelfelvételnél az egyik legfontosabb információ, hogy mekkora a kamat, vagyis mennyibe fog kerülni a hitelfelvevő számára az adott pénzösszeg. A kamattal ugyanis egyrészt a kölcsön kapott pénz árát fizetjük meg, másrészt pedig azt, hogy a jövőben hogyan fog változni a pénz értéke. Egy év múlva ugyanis a kezünkben lévő 100 forint a pénz romlása, vagyis az infláció miatt kevesebbet fog érni – a banknak pedig ezt is bele kell kalkulálnia az általa összeállított hitelkonstrukciókba, hiszen nem ritka, hogy húsz-harminc évre adja kölcsön pénzét az ügyfeleknek. Vagyis, ha 3 százalékra ad 100 forint hitelt a bank egy évre, akkor egy év múlva 103 forintot vár vissza. Ugye, hogy nem is olyan ördöngős?
Mi az a kamatos kamat?
Ha már eléggé nekibátorodtunk, akár a kamatos kamat fogalmát is körbejárhatjuk közelebbről, azt a koncepciót, amely a legtöbb magyarnak a legnagyobb problémát okozza. Ezt nem én állítom, hanem a GfK 2015-ben az OECD által kidolgozott módszertan és kérdőív mentén készített, 1000 fős reprezentatív kutatása, melyben a felnőtt lakosság pénzügyi tájékozottságát és pénzügyi kultúráját mérték fel. Eszerint a kamatos kamattal kapcsolatos kérdésre a válaszadók mindössze harmada adott helyes választ.
Node, hogyan is képzeljük el egyszerűen a kamatos kamatot? Sokan fel szokták tenni nekem a kérdést, hogy ha a kamat 10 év alatt 4 százalék, akkor hogyhogy nem a felvenni kívánt összeg, vagyis a tőkeösszeg 104 százalékát kell végül visszafizetni. Ennek az oka pontosan a kamatos kamat, amely akkor keletkezik, ha egy adott időre szóló kamatot a tőkeösszeghez hozzáadva ezek együtt kamatoznak tovább. Példánkban tehát ha 1 év alatt 4 százalékot kamatozik 100 forint, a következő évben 104 forintot kell visszafizetni. A következő évben viszont már 104 forintos tőkeösszeg 4 százalékos kamatát számoljuk, vagyis a rákövetkező évben már 108.16 forintot és így tovább. Ha többet olvasnál a témáról, kattints ide.
A hitelképességet a bank egyrészt megvizsgálja a hitelbírálat során. Alapvetően az aktuális jövedelmi és fedezeti viszonyok szerint hozza meg a döntését, de számos egyéb faktor is szerepet játszhat a döntésében. Például ellenőrzi a Központi Hitelnyilvántartó Rendszer (KHR) adatait is, ahol az adósok aktuális és korábbi hiteleinek alapadatai szerepelnek, valamint a hitelek visszafizetési teljesítésének hajlandósága és képessége.
Mi az a teljes költség mutató vagy teljes hiteldíj mutató?
A hitelek vagy biztosítások reklámozásakor gyakran találkozhatunk a THM és a TKM rövidítésekkel, vagyis a teljes hiteldíj mutató és a teljes költség mutató kifejezésekkel. Mindkettő a költségek összességét fejezi ki egyetlen, százalékban megadott számmal.
A teljes hiteldíj mutató például egy lakásra felvett jelzáloghitel esetén magába foglalhatja, mennyi a hitel folyósítási díja, a fedezetként szolgáló ingatlan értékbecslési díja, a jelzálog bejegyzésének földhivatali díja, stb. A THM sokféle banki hitelkalkulátor segítségével kiszámítható, ekkor a bankok azonban csupán egy általános számlacsomaggal és biztosítási összeggel számolnak, amely a hitelfelvétel során a konkrét adatok ismeretében válik pontossá – így a tényleges mutató eltérhet a kezdetitől.
A teljes költségmutató, amely a megtakarításokra felszámolt díjakat összegzi, célja pedig egyértelműen az, hogy összehasonlíthatóvá tegye a bonyolult akár kombinált biztosítási szerződéseket is, hogy egy átlagember is el tudja dönteni, körülbelül milyen költségekkel kell számolnia.
Mi az a BUBOR?
A BUBOR a Budapesti Bankközi Forint Hitelkamatláb angol megfelelőjének rövidítése, és azt a kamatot foglalja magában, amiért a különböző kereskedelmi bankok egymásnak adnak hitelt egy éven belüli futamidőre.
És hogy miért fontos megismerkedni a BUBOR-ral? Azért, mert ha olyan hitelkonstrukciót választunk, ahol a kamat éven belül változik, akkor az adott hitelkamatot általában a BUBOR értékéhez igazítják. Emiatt válik fontossá a BUBOR jelenlegi mértéke, várható alakulása és az ezzel kapcsolatos előrejelzések. Ha tovább olvasnál, ebben a cikkben mindezt jobban kifejtem.
Hogyan kalkulálják a törlesztőrészletet?
Fontos lehet megismerni, hogy a bankok hogyan kalkulálják a felvett hitelek törlesztőrészletének nagyságát, hiszen így a hitelfelvevőnek is könnyebb kiszámolni, mire számítson a törlesztésnél.
A havi fizetési kötelezettség két részből tevődik össze: a kamatból, amelyet a még fennálló tartozásunkra kell fizetnünk, valamint a tőkerészből, mellyel ténylegesen csökken a tartozásunk az esedékességet követően. Azt is érdemes észben tartani, hogy a futamidőtől függően a törlesztési periódus elején összegszerűen nagyobb kamatot fizethetünk, amely a tőkerész csökkenésével időarányosan egyre csökken.
Photo by Clay Banks on Unsplash
Mik a hitelkártya-használat veszélyei?
A hitelkártya igénylésével tulajdonképpen hitelt veszünk fel a banktól. Egy olyan speciális bankkártyát kapunk, amellyel a hitelintézet által meghatározott hitelkeret összegéig fizetni tudunk, esetleg készpénzt tudunk felvenni.
Abban azonban biztosnak kell lennünk, hogy az adott türelmi időszak végéig az utolsó fillérig vissza fogjuk tudni fizetni a banknak a hitelkártyáról elköltött pénzt. Amennyiben ez nem történik meg, akkor a bank súlyos kamatokat, akár 40 százalék éves kamatot is felszámolhat az elköltött összegekre. A bármilyen körülmények között jól teljesítő visszafizetőknek a hitelkártya nagyszerű lehetőség, mivel még jóváírást is kapnak a költéseik és az időben történő visszafizetések után, ha viszont valaki bármilyen okból nem tud fizetni (megromlik az egészsége, csökken a bevétele, stb.), az súlyos adósságspirálba kerülhet.
Mi az a diverzifikáció és miért fontos?
Gyakran hallhatjuk a misztikusnak és bonyolultnak hangzó „pénzügyi eszközök diverzifikációja” kifejezést. Ez valójában csak annyit takar, hogy a birtokunkban lévő értékeket érdemes minél többféle eszközbe elhelyezni. Egyrészt azért, hogy a hátrányok ne koncentrálódjanak, vagyis, ha valamiféle válsághelyzet alakul ki, akkor valamelyik eszköz segíthessen a talpon maradásban, másrészt, hogy a különféle befektetések különböző hozamait és előnyeit is élvezhessük.
Kicsit olyan ez, mint nyáron fagyizót és esernyőárusító boltot is üzemeltetni – hiszen így bebiztosítjuk, hogy akár süt a nap, akár esik az eső, mindig jól fogunk járni. Tehát érdemes megfontolni, hogy a párna alatt tartott készpénz mellett megtakarítási számlán, befektetési aranyban vagy esetleg állampapírban is elhelyezzünk valamennyi megtakarítást, hiszen így elkerülhetjük, hogy egy esetlegesen kialakuló hiperinflációs helyzetben az összes pénzünk egy csapásra elértéktelenedjen.
Kinek fontos az alternatív hozam?
A pénzügyi világban alternatív hozamnak nevezzük azt a hozamot, amely akkor állhatna a rendelkezésünkre, ha egy bizonyos pénzösszeget adott lehetőségek és kockázatok mentén egy másik eszközbe való befektetésre fordítanánk.
Arról van szó, hogy az adott használati szokások mentén az autót vagy a motorbicikli éves költsége a kedvezőbb, az egyéb használati kényelmi szempontokat is figyelembe véve– az egyes opciók esetén milyen várható előnyökkel és hátrányokkal számolhatunk.
Ugyanez érvényes a befektetésekre. Ha valaki a MÁP+-t vagy a prémium állampapírt előnyben részesíti az ingatlannal szemben, akkor valószínűleg nagyobb bizodalma van az államban, mint az ingatlanpiacban. Természetesen a hozam mellé mindig oda kell tenni a kockázatokat is – mivel elméletileg az alternatív hozam csak azonos kockázati szint mellett jelent valódi alternatívát.
Milyen összefüggéseket találunk a kockázat és a hozam között?
A kockázat és hozam esetén él és virul a régi, jól ismert összefüggés: minél nagyobb a kockázat, annál nagyobb lehet a potenciális hozam – de ezzel egyenesen arányban nő a bukás lehetősége is. Vagyis a kockázattal annak az esélye is emelkedik, hogy kevesebb pénzt kap vissza a befektető, mint amellyel elindult.
Hosszú távú nyugdíj megtakarításoknál fiatalon még kockázatos portfólióba érdemes fektetni, míg közeledve a nyugdíjhoz egyre inkább a kockázatmentes irányba érdemes eltolni a megtakarításokat.
Mi az az állampapír és mire jó?
Az állampapír egy olyan befektetési forma, amelynek megvásárlásával tulajdonképpen az államnak adunk kölcsönt, előre meghatározott kamatra és előre meghatározott időre. Vagyis az állampapír egy adott állam által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír. Különféle fajtái és különféle hozamai lehetnek, például hazánkban létezik kincstárjegy, amely egyéves vagy annál is rövidebb lejáratú, valamint államkötvény, amely egy évnél hosszabb lejáratú.
Az állampapír azoknak jó, akik nem szeretnének sokat kockáztatni – és inkább a kiszámítható hozamot részesítik előnyben. Aki például általános iskola végén félretesz egy nagyobb összeget a gyermeke egyetemi tanulmányaira, öt évvel nyugdíj előtt áll vagy az egyetem kezdetén elkezd ingatlanra gyűjteni, vagy bármi olyasmit szeretne, amit a lejárati idő körül – jelen esetben öt év múlva – szeretne felhasználni, de nem igazán kockázatkedvelő, annak nagyon jó lehet befektetésre az állampapír.
Tags: alapfogalmak, állampapír, alternatív, bank, BUBOR, hitel, hitelfelvétel, hitelkártya, hitelképes, hozam, kamat, kamatos kamat, költség, megtakarítás, pénzügyi tudatosság, thm, törlesztő, törlesztőrészlet
https://www.egyrolakettore.hu/wp-content/uploads/2020/05/annie-spratt-flVuw7nbzmM-unsplash-scaled.jpg 1920 2560 HurkeczJudit https://www.egyrolakettore.hu/wp-content/uploads/2020/01/egyről-a-kettőre-logó-vektor.jpg HurkeczJudit2020-05-07 18:09:292020-05-07 18:09:29Mik azok a pénzügyi alapfogalmak, amelyek nélkül lehetetlen élni?
Hogyan és meddig hitelezhetnek a bankok a jelenlegi válság idején?
Így rendeződik át az ingatlanpiac a rezsi árváltozás miatt
Photo by David Gonzales from Pexels „Ha új építésű ingatlan, akkor NOK”, de kinek érheti meg?
KATA jövedelemmel kaphatok ezután lakáshitelt?
Tervezd meg költségeidet a hosszabb, és boldogabb életért
Photo by Lukas from Pexels Mibe érdemes befektetni örökség, nagyobb összegű megtakarítás esetén?
Want to join the discussion?
Feel free to contribute!
Vélemény, hozzászólás? Kilépés a válaszból
Az e-mail-címet nem tesszük közzé. A kötelező mezőket * karakterrel jelöltük
A nevem, e-mail-címem, és weboldalcímem mentése a böngészőben a következő hozzászólásomhoz.
alapkamat (4) babaváró hitel (6) bank (8) bankválasztás (8) befektetés (8) befektetési célú ingatlan (6) BUBOR (5) családtámogatás (6) CSOK (10) felújítás (4) futamidő (6) hitel (34) hitelezés (14) hitelfelvétel (12) hitelkamat fixálás (7) hitelkiváltás (3) hitelközvetítő (6) hozam (5) ingatlan (23) jelzáloghitel (7) kamat (18) kamatfixálás (4) kamatkockázat (6) kamatkörnyezet (5) kamatos kamat (4) kamatperiódus (5) kockázat (5) kölcsön (6) lakás (6) lakáshitel (10) megtakarítás (11) mnb (5) NYESZ (3) nyugdíj (3) nyugdíjas évek (4) nyugdíjpénztár (3) pénzügyi edukáció (6) pénzügyi tippek (9) pénzügyi tudatosság (8) thm (7) törlesztőrészlet (5) zöld hitel (7) állami támogatás (21) államkötvény (4) állampapír (5)
Jogi információ: Az oldalon megjelenő tartalmak nem minősülnek hiteltanácsadásnak vagy ajánlatnak, azok kizárólag az oldal szerzőjének szakmai véleményét tükrözik, melynek célja az olvasók minél szélesebb körű, általános jellegű tájékoztatása. Amennyiben személyre szabott információkra van szüksége, vegye fel a kapcsolatot közvetlenül az oldal szerzőjével.
Hogyan és meddig hitelezhetnek a bankok a jelenlegi válság idején? Riadó! CSOK és babaváró hitel változások 2020-ban
A babaváró hitel kulisszatitkai, minden részlet egy helyen
Ingyenes online előadás - 2022.08.24 Szerda 18:00
Hitelfelvételi stratégiák változó inflációs környezetben, egy közgazdász szemével
Ingyenes online előadás - 2022.06.13 Hétfő 18:00
A kényelmes navigációs élmény érdekében sütiket használunk a tartalom és a közösségi funkciók biztosításához, a weboldal forgalmunk elemzéséhez. A weboldalon megtekintheted az Adatkezelési Tájékoztatót és a sütik használatának részletes leírását. ELFOGADOM
Privacy & Cookies Policy
This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these cookies, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the website. We also use third-party cookies that help us analyze and understand how you use this website. These cookies will be stored in your browser only with your consent. You also have the option to opt-out of these cookies. But opting out of some of these cookies may have an effect on your browsing experience.
Necessary cookies are absolutely essential for the website to function properly. This category only includes cookies that ensures basic functionalities and security features of the website. These cookies do not store any personal information.
Any cookies that may not be particularly necessary for the website to function and is used specifically to collect user personal data via analytics, ads, other embedded contents are termed as non-necessary cookies. It is mandatory to procure user consent prior to running these cookies on your website.