hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en hu en hu en hu es hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu fy
BÁLINT BÍBORKAS CSEPP 50ML 50ML
A kosár tartalma 0 termék.
A kiválasztott termék sikeresen a kosárba került.
FÁJDALOM- ÉS LÁZCSILLAPÍTÁS, MEGHŰLÉS, KÖHÖGÉS
Szív- és érrendszerre hatók, koleszterin szintet csökkentők
BÁLINT BÍBORKAS CSEPP 50ML 50ML
1 260 Ft + ÁFA
Egység: 50 dbBruttó egységár: 32 Ft / 1 db
bíborkasgyökér és aranyvesszőfű alkoholos oldata
Az aranyvesszőfű (Solidago virgaurea) és a Bíborkasvirág (Echinacea purpurea) a népgyógyászatban régóta használatos különböző fertőzések és gyulladások leküzdésében. Hozzájárul a szervezet védekező rendszerének megfelelő működéséhez. Az Echinacea purpurea segítheti a természetes védekezőrendszer működését, hozzájárulhat az alsó húgyúti szervek egészségének megőrzéséhez.
Belsőleg: 2x1 mokkáskanállal étkezés előtt 1 dl tiszta vízben oldva
ARANYVESSZŐ FAJOK (Solidago virgaurea L.)
Az aranyvessző népies neve:
aranyos ruta, jágerkender, erősrojt, aranyos istápfű, aranyvessző
Gyógyászati célokra a növény szárának virágos részét hasznosítják, amelynek gyűjtési ideje a nyári hónapokra (június-augusztus) esik. A gyűjtést a virágzás megkezdésekor kell elkezdeni, mert leszedve a virágzat még tovább fejlődik.
Az aranyvessző vagy istápfű nemzetség mintegy száz tagja közül csak a közönséges aranyvessző honos Európában. A közönséges aranyvessző hegyvidéki vagy homoki faj, amely enyhén mészkerülő erdőkben, erdőszéleken és vágásokban, bokros helyeken termő lágy szárú növény. Magassága 60-100 cm, szára felálló, rendszerint nem elágazó. A szár alsó részén elhelyezkedő levelei tojásdadok, a felső részén találhatók viszont keskenyebbek, lándzsásak. A mintegy 0,5-1 cm átmérőjű, sárga virágfészkek bugában helyezkednek el. A nemzetségbe tartozó fajok többsége főként Észak-Amerikában, Ázsiában és Észak-Afrikában él. A hazánkban ma már tömegesen előforduló és különböző növénytársulások (liget- és láperdők, magas kórós társulások, árterek) meghatározó alkotóelemévé vált, un. jövevényfajoknak, például a kanadai aranyvesszőnek vagy istápfűnek (Solidago canadensis L.) és más istápfű fajoknak (ilyen például a magas aranyvesszőfű - S. gigantea Ait., syn.: S. serotina Ait.) van inkább jelentősége a gyógyászatban. Ennek oka az, hogy a felmerülő igények kielégítése a közönséges aranyvesszőfű termesztése mellett csak e fajok tömeges előfordulása és könnyű begyűjthetősége révén lehetséges. Az említett fajok a múlt század közepe táján kerültek Észak-Amerikából dísznövényként hazánkba. A két észak-amerikai faj a közönséges aranyvesszőnél nagyobb termetű, magasságuk elérheti az 1,5-2 m-t, és főként nedves helyeken, folyók, árterek mentén fordulnak elő. Sárga, fészkes virágaik ívesen lehajló, bugás fürtben állnak. A kanadai aranyvessző szára a virágzatig egyszerű, el nem ágazó, rövid szőrös, míg a magas aranyvesszőé dúsan leveles, alsó részében teljesen kopasz.
A fitoterápiában mindhárom faj virágos hajtásait használják (Solidaginis herba). Legjellemzőbb hatóanyagaik a flavonoidok, a szaponinok  és az illóolaj. Mellettük nyálkaanyagok, fahéjsavszármazékok és cserzőanyagok is találhatók.
A drogok, kivonataik és egyes izolált hatóanyagaik vizelethajtó, gyulladáscsökkentő, görcsoldó, fájdalomcsillapító és immunstimuláns hatásokkal rendelkeznek.
A magyar népi orvoslásban viszonylag kevés adat utal az aranyvessző vagy istápfűfajok használatára, az olasz népi gyógyítók ugyanakkor széles körben alkalmazzák a közönséges aranyvesszőből készült főzetet. Az észak-amerikai fajokra vonatkozó népi gyógyászati adatok szerint a kanadai aranyvessző egyike a leggyakrabban használt aranyvessző/istápfű fajoknak. Brit Kolumbia egyes vidékein rendszeresen fogyasztják a kanadai aranyvesszőből készült gyógyteát az influenza megelőzésére, és a lázas gyermekekkel is ezt itatják. A gyógyteát emellett hasmenések megállítására és sebek kezelésére is használják.
A modern fitoterápiában az aranyvessző/istápfűfajok legfontosabb alkalmazási területe a különböző húgyúti megbetegedések. Megfelelő orvosi vizsgálat után, a vesekő méretének ismeretében, orvosi felügyelet mellett jól alkalmazható a "vízlökés-terápiában", amikor is rövid idő alatt nagy mennyiségű (1,5-2 l) gyógytea (csak aranyvesszőfűből vagy más gyógynövényekkel együtt készített) elfogyasztásakor a kisebb (körülbelül lencseméretű) kövek kiürülésével számolhatunk. Rendszeres fogyasztásakor a vesehomok és -kő (újra) képződésére hajlamos egyéneknél csökken a kőképződés veszélye. Ugyancsak nagy jelentősége van a bakteriális húgyúti fertőzések utókezelésében, illetve kiegészítő terápiájában, így például húgyhólyaggyulladásban, vesemedence-gyulladásban, de javasolják például fekete ribizli leveleivel együtt magas vérnyomásos betegek kezelésének kiegészítésére is. Szintén gyakori alkotórésze a salaktalanító és a testsúlycsökkentő teáknak, melyek közül az előbbinek a reumás megbetegedések kezelésében, illetve a szervezet "átmosásában" lehet szerepe.
Az aranyvesszőfűdrogok Magyarországon a kiskereskedelemben szabadon forgalmazhatók. Az aranyvesszőfüvet legalább öt, Európai Unióhoz tartozó országban használják készítmények előállítására, terápiás alkalmazhatóságát pedig az európai szakhatóságok által elfogadott monográfiák (E-, ESCOP) támasztják alá.
A kasvirág vagy kúpvirág néven ismert Echinacea nemzetségnek 9 faja az Egyesült Államok középső és keleti területein honos. A modern fitoterápiában a bíbor kasvirágnak van a legnagyobb jelentősége. Mellette azonban egyre gyakrabban használják különböző készítmények fő hatóanyagaként a halvány kasvirág (Echinacea pallida) és a keskenylevelű kasvirág (Echinacea angustifolia) virágos hajtásait és gyökereit.
A kasvirágfajok története gyógyászati szempontból igen érdekes, hiszen hazájukban majd két évszázadig nem kapták meg azt a megbecsülést, amit megérdemeltek volna. A használatukra utaló első bizonyítékokat az 1600-as évekből származó Dakota állambeli sziú indián települések feltárásakor előkerült leletek adják. Az utóbbi 100-150 évben végzett terepmunkák során kiderült, hogy a különböző indián közösségek (sájen, krí, dakota, delaver, oglala, omaha, vinebégo stb.) a kasvirágokat igen jól ismerték és sokféle céllal alkalmazták. Kígyómarás és mérges rovarok csípését szinte mindenütt gyógyították velük. A csejen indiánok ínygyulladásokat és szájfertőzéseket, a krí indiánok meghűléseket, fogfájást és kólikát, a dakoták bélbetegségeket, mandulagyulladást, veszettséget és vérmérgezést kezeltek a kasvirágfajokkal. Az oglalák a meghűlések okozta gyulladások csökkentésére, az omahák a vérmérgezéssel járó betegségek kezelésére, a vinebégók pedig érzéstelenítőként és égések csillapítására alkalmazták e növényeket.
Növeli az emberi szervezet nem fajlagos (aspecifikus) védettségét azáltal, hogy fokozza a falósejtek működését. A friss növényből nyert présnedvet adják a grippe első tüneteinek jelentkezésekor vagy megelőzés céljából, járványok idején, továbbá az ismételten visszatérő vagy elhúzódó, a szervezet ellenálló képességének csökkenésére visszavezethető légúti, orr-fül-gégészeti fertőzések, „hűléses állapotok „  esetében.
A kasvirágot fertőzések megelőzésére, a már kialakult kórfolyamatok kezelésére, esetenként kemoterápiával kombinálva alkalmazzák. A kasvirág drogok a klinikai kísérletek szerint hatásos szereknek bizonyultak az influenza elleni védekezésben, illetve a fertőzés időtartamának és a tünetek súlyosságának csökkentésében, meghűlések esetén, allergiás panaszok és tünetek enyhítésében, hörghurut, középfülgyulladás, mandulagyulladás, nőgyógyászati és húgyivarszervi fertőzések, valamint bőrgyógyászati kórfolyamatok és reumás eredetű betegségek kezelésében. Az influenza megelőzésében és a fertőzések tüneteinek, valamint az azok következtében kialakult kórfolyamatok kezelésében ma egyetlen más növénynek nincs olyan jelentősége, mint a kasvirág fajoknak.
Helyi használatra szánt készítményeit a nehezen gyógyuló sebek, pl. lábszárfekély (ulcus cruris), tovább különböző, főleg gyulladásos jellegű bőrgyógyászati folyamatok kezelésére alkalmazzák.
A klinikai vizsgálatok azt mutatták, hogy a kasvirág alkoholos-vizes kivonata ötször erősebb a növény teájánál!
Mail Facebook Twitter Google +
vásárolj még 15 000 Ft összegért!
Ez egy olyan víruscsalád, amely mind emberekben ,mind pedig állatokban megbetegedéseket okozhat.A koronavírusok okozta emberi megbetegedések súlyossága esetenként eltérő: a klinikai kép az enyhe, hétköznapi náthától a súlyosabb légúti megbetegedésig terjedhet. Vannak a víruscsaládnak olyan tagjai,amelyek komolyabb megbetegedéseket okoznak, ilyen a SARS-CoVvagy a MERS-CoVA legújabban felfedezett koronavírus a COVID-19fertőzést okozza.
Az aranyér és visszérAz aranyérbetegség és a visszérbetegség is olyan, a vénás rendszert érintő kórfolyamat, amik az életmód változtatás mellett - a kezdeti fázisban- gyógyszeres kezeléssel is karbantarthatók. A vénás rendszer gyengeségének genetikai oka is van, a tény azonban, hogy egyre több embert érint a betegség egyértelművé teszi, hogy az életmódbeli tényezők milyen fontosak ebben az esetben. Az ülőmunka, a mozgásszegény életmód, a túlsúly, a dohányzás mind olyan faktorok, amelyek elősegítik a betegség kialakulásást
HegkezelésMi is az a heg? A heg a mélyebb hámsérülések után fennmaradt, a sebek gyógyulása után kialakult szövet. Fontos tudni, hogy a hegszövet, nem normális szövet. Nincsennek benne izzadság-, faggyú mirigyek, vagy szőrtüszők és működésében is eltér az előtte ott lévő szövettől. Életünk során előbb utóbb mind szerezünk magunknak kisebb-nagyobb sérülésekből származó, műtéti vagy a pattanások után maradt hegeket. A hegek a személyiségünk részét is képezik, viszont ha feltűnő helyen vannak, ronthatják az önbizalmunkat, önértékelési zavarokat okozhatnak. Ha kiterjedtebb hegről van szó, nem csak esztétikai problémák merülhetnek fel. A heg viszkethet, fájhat, ha hajlatokban van feszülő érzést kelthet, ami a mozgásban is akadályozhat minket. Éppen ezért a minél kisebb hegesedéssel járó sebgyógyulás kiemelkedően fontos.
A kockázatokról és a mellékhatásokról olvassa el a (beteg)tájékoztatót, vagy kérdezze meg kezelőorvosát, gyógyszerészét!
9022 Győr, Jedlik Ányos u. 16.
+36 96 / 310-206
2022. Aranyhajó Patika Gyógyszertár. Minden jog fenntartva.