hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Szabad az út a negyedik generációs technológiák előtt Európában – CCO Magazin
Az Európai Bizottság határozatot fogadott el, mely révén újabb 120 MHz-cel bővül az LTE-szabványhoz (Long Term Evolution) hasonló 4G technológiák számára fenntartott, 2 GHz körüli frekvenciatartomány.
Ez a frekvenciatartomány, amely jelenleg kizárólag az UMTS (egyetemes mobiltávközlési rendszer) vezeték nélküli kommunikációs szolgáltatásai, azaz a 3G hálózatok számára van fenntartva. A határozat, amely a műszaki feltételek összehangolásával lehetővé teszi a különböző technológiák egymással párhuzamos működését, úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak legkésőbb 2014. június 30-ig e célra fel kell szabadítaniuk a kérdéses frekvenciasávot. Az Egyesült Államokhoz képest az EU-ban ezzel akár kétszer nagyobb, közel 1000 MHz terjedelmű frekvenciasávon osztozhatnak majd a nagy sebességű, vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások.
A bizottsági határozatnak köszönhetően a mobilszolgáltatók előtt újabb lehetőségek nyílnak a mobilhálózatok fejlesztésére, beruházásaikkal pedig a gazdaság egésze nyer. Ennek idővel persze a fogyasztók is előnyét látják: gyorsabb lesz az adatátvitel és több széles sávú szolgáltatás közül választhatnak. A digitális menetrend többek között azt tűzte ki célul, hogy 2020-ra az EU-ban mindenkinek legyen legalább 30 Mbps sebességű, széles sávú internet-hozzáférése. E cél teljesítésében jelentős szerepe lesz annak, hogy a 4G technológiák mostantól nagyobb frekvenciakészletből gazdálkodhatnak.
Neelie Kroes, az Európai Bizottság alelnöke így nyilatkozott a kérdésben: „A 4G szolgáltatások európai frekvenciatartományának ilyen mértékű kiszélesítésével jobban ki tudjuk elégíteni a széles sáv iránti változó és növekvő keresletet. Arra számítok, hogy a tagállamok késedelem nélkül hozzálátnak a meglévő engedélyek módosításához. A gyors, vezeték nélküli hálózatok kiépítése mindannyiunk érdeke.”
A határozat minden tagállamban megerősíti a 2 GHz-es földfelszíni frekvenciasáv (azaz az 1920–1980 MHz-es sávval párosított 2110–2170 MHz-es sáv) harmonizált liberalizációját, és ezzel elejét veszi annak, hogy a jövőben e frekvenciasáv tekintetében felaprózódjon a belső piac.
A technológiai korlátok felszámolásával ugyanakkor rugalmasság vihető a frekvenciasávok használatába, ami költséghatékony módja a korszerű vezeték nélküli infrastruktúrák iránt jelentkező piaci igény kielégítésének.
A rádióspektrum rendkívül értékes, ugyanakkor egyre szűkösebb mértékben rendelkezésre álló erőforrás. Társadalmi-gazdasági jelentősége drámaian megnőtt azzal, hogy az üzleti és a magánélet minden területét egyre jobban át- meg átszövik a vezeték nélküli szolgáltatások, például a széles sávú internet-hozzáférés és a „tárgyak internete”. Az ágazat előrejelzései szerint a mobil adatforgalom 2015-ig világszerte évente 26%-kal fog növekedni. Addigra több mint 7 milliárd olyan telefon, táblagép és egyéb mobilkommunikációs eszköz működik majd, amely internetes kapcsolattal rendelkezik.
Intelligens frekvenciagazdálkodási szemléletre van szükség tehát ahhoz, hogy véges szabad frekvencia-erőforrások mellett meg tudjunk birkózni a vezeték nélküli adatforgalom robbanásszerű növekedésével: jobban ki kell használni a már kiosztott frekvenciasávokat, például a technikai kötöttségek felszámolásával és rádióspektrum-megosztással.
A 2 GHz-es földfelszíni frekvenciasávpár (azaz az 1920–1980 MHz-es sávval párosított 2110–2170 MHz-es sáv) eddig az UMTS (3G hálózatok) működését szolgálta az 1999-ben elfogadott ún. UMTS-határozat alapján, amely elindította az UMTS összehangolt és fokozatos, legkésőbb 2002. január 1-jéig történő uniós bevezetését.
Az elektronikus hírközlés szabályozási reformján belül kiemelt helyen szerepel a rádióspektrum-politikai program végrehajtása, illetve ennek keretében különösen a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások számára előirányzott legalább 1200 MHz terjedelmű spektrum fenntartása, a spektrumhasználati kimutatások naprakész vezetése, valamint a rugalmas és megosztott spektrumhasználat.
A bizottsági határozat ennek megfelelően a 1920–1980 MHz-es és 2110–2170 MHz-es frekvenciasávpár rugalmas használatára kötelez, hogy azt a korszerű vezeték nélküli és egyéb fejlett technológiákon (például az LTE-n) alapuló elektronikus hírközlési szolgáltatások céljából is igénybe lehessen venni az EU-ban. Az ágazat a jelek szerint olyan mértékben fejlődött, hogy ezek a technológiák egyre inkább képesek egyidejűleg több felhasználónak is 30 Mbps sebességű internet-kapcsolatot nyújtani, s így a fogyasztók versenyképes áron tehetnek szert nagy sebességű széles sávú hozzáférésre.
A Bizottság azt is fontolgatja, hogy a szintén UMTS-szolgáltatások számára fenntartott, ám jelenleg az EU-ban kihasználatlan 2 GHz-es párosítatlan földfelszíni frekvenciasávok (a 1900–1920 MHz-es és a 2010-2025 MHz-es sáv) használatát követő intézkedés keretében szabályozza. Ezzel az lenne a célja, hogy többek között a földfelszíni mobil széles sáv alternatív megoldásaival számolva a párosítatlan sávok használatának olyan hatékony szintjét biztosítsa, amely gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból a legelőnyösebb, és figyelembe vegye a már odaítélt frekvenciahasználati jogokat. A Bizottság ebből a megfontolásból már megbízta a CEPT-et (a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletét) azzal, hogy tanulmányozza a szóba jöhető alkalmazásokat és dolgozzon ki megfelelő műszaki feltételeket és megosztási szabályokat.
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin