hu en hu hu hu hu hu hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu cs hu hu hu pl hu de hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu pl hu hu hu hu hu hu hu de ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu
Honlapunk alsó tartalma 1360*768 pixel
a görgetősáv használatával érhető el.
Dr. Magyar Zoltán PhD - Ambrus Csaba:
Sugárzási hőmérséklet aszimmetria vizsgálata termikus műemberrel
Dr. Barna Edit PhD - Dr. Bánhidi László prof. emeritus:
A sugárzási hőmérséklet aszimmetria és a meleg padló együttes hatása a hőérzetre
Tiszta vizet a pohárba!
Dr. Pintér Judit PhD:
A korszerű üvegszerkezetek spektrális tulajdonságainak jelentősége az épületek energiahatékonysága szempontjából
Megvalósult levegő-levegő hőszivattyús rendszer a Mátrában
Meleg láb, hideg fej! - PEROBE burkolatfűtési rendszerek kiegészítő fűtésként
Schlüter-Systems KG magyarországi képviselet:
Vékony rétegrendű repedésmentes fűtőaljzat-képzés a Schlüter-től
A BSH újdonságai a Hungarotherm Kiállításon
TROX® TECHNIK a 2011-es ISH tükrében
Fejfájás ellen Kalmopyrin®? Nem minden esetben!
Még nem érkezett hozzászólás!
Modern világban élünk, napjainkban elképzelhetetlennek tartunk egy irodaházat, egy bevásárlóközpontot, vagy bármilyen emberi tartózkodásra alkalmas létesítményt klimatizálás nélkül. Ennek az igénynek a kielégítésére számos megoldást alakított ki a szakág. A jól bevált folyadékhűtő mellett már széles körben alkalmazzuk a változó hűtőközegáramú (VRF) rendszereket is, amelyek új lehetőséget teremtettek komfortérzetünk kiszolgálására. Ha figyelembe vesszük, hogy a környezet- és energiabarát szemléletmódnak is meg kell felelnünk, akkor jó eséllyel voksolunk e rendszerek mellett. A Toshiba klímaberendezései mindig is élenjárónak számítottak az energia-megtakarításban és hosszú élettartamú, megbízható működést prezentáltak. Ebben a cikkben a Toshiba tavaly debütáló és azóta is sikeres új VRF-rendszerét, az SMMSi névvel fémjelzett készülékcsaládot mutatom be közelebbről.
Kiváló hatásfok. Ezt szinte már minden gyártó büszkén hirdeti, ha készülékét kell eladnia. És mi önfeledten hiszünk a közismert COP és EER értékeknek, és ezek alapján hasonlítgatunk. Gondoljunk azonban bele, mit is jelentenek ezek az értékek? Vajon jól jellemzik a készülékünket? Valós fogyasztást tudunk ezzel számolni? Nos a válasz: nem.
A COP és az EER értékeket egy jellemző üzemállapotra adták meg: névleges teljesítményen, meghatározott kül- és beltéri hőmérsékleti feltételekre számított hasznos hőenergia és befektetett villamos energia hányadosa. Csakhogy az üzemidő nagy részében nem névleges terheléssel dolgozik a gépünk, hanem attól kisebb teljesítményen. Elérkeztünk egy újabb fogalomhoz, a részterheléshez. Ha megnézünk egy éves hőfokgörbét, akkor jól láthatjuk, hogy például nyáron, a hűtési idény alatt a 35 °C-os kültéri hőmérséklethez tartozó órák száma meglehetősen elhanyagolható az átlaghoz képest, pedig az EER értéket bizony erre számolják.
Mi van akkor, ha a gépünk kisebb terhelésen dolgozik? Hogyan alakul a hatásfoka akkor? Nos ez nagyban függ a berendezésünk kialakításától, a hűtéstechnikában jellemzően a kompresszortól, de erre vonatkozóan meglehetősen kevés vagy éppen semmiinformációt sem találunk, ha ezt kutatjuk.
Az AHRI – amely egy 300 tagot számláló nemzetközi, klíma- és fűtéstechnikai cégeket magába tömörítő intézet – kidolgozott egy olyan jellemzőt, amely hűen jellemzi egy klímaberendezés valós fogyasztását és energiahatékonyságát. Ez a jellemző az IPLV, amely az Integrated Part Load Value szavak rövidítése, ami összegzett részterhelést jelent.
A teljes cikk letöltéséhez jelentkezzen be!
Minden jog fenntartva! - 2022 - Magyar Épületgépészet