hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
ÁLLÁSFOGLALÁS AZ ÚJSÁGÍRÓI SZABADSÁG ÉS FELELŐSSÉG TÉMAKÖRÉBEN – CCO Magazin
A MÚOSZ Etikai Bizottsága megtárgyalta az újságírói szabadság és felelősség témakörében az Etikai Bizottsághoz beérkezett beadványt.
A MÚOSZ Etikai Bizottsága – átérezve felelősségét a hazai újságírás etikai normáinak alakításában – az alábbi állásfoglalást teszi közzé:
Minden újságírónak joga van a sajtó műfaji, szakmai szabályai és a törvények szabta kereteken belül szabadon kifejeznie véleményét.
Minden újságíró felelősséggel tartozik sajtó-alkotásainak létrehozása során az emberi-, az alkotmányos-, az állampolgári- és a személyiségi jogok tiszteletben tartásáért.
Az újságíró társadalom közös felelőssége a lelkiismereti és szólásszabadság védelme.
Magyarországon is kiújult a vita a sajtószabadság határairól, a Charlie Hebdo francia lap szerkesztősége elleni támadás után. A vita egy részében az áldozatokat ítélik el, mások a muszlim mentalitást okolják a tragédiáért, a demokráciát és a sajtószabadságot féltik a következményektől. A vélemények a világban megosztottak.
A vallás kommunikációja eltér a politikai kommunikációtól. A vallás a mentális struktúra része, befogadása vagy elutasítása az egyén elidegeníthetetlen joga. Míg a politika a hatalom megszerzésére irányul, addig a vallás: a hit és a remény eszköze. Kommunikációs kezelésükben irányadó lehet a szétválasztás. Az egybemosás minden esetben fokozott figyelmet igényel. Ezért a MÚOSZ Etikai Bizottsága jelen állásfoglalás kialakításakor nem tekintette irányadónak az eltérő, vagy egymással szemben álló, politikai, vallási, érzelmi motivációkat.
A MÚOSZ Etikai Bizottsága az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 19. cikkelyében, valamint a MÚOSZ Etikai Kódexe és az Újságíró-szervezetek Közös Etikai Alapelveiben foglalt etikai elvekből indult ki.
A MÚOSZ Etikai Bizottsága hangsúlyozni kívánja, hogy:
A sajtó szabadsága, az informálás kötelezettsége, a tájékozódáshoz való jog az állampolgárok alapvető joga, amelyet az Alaptörvény biztosít.
Az információ – és benne a sajtó útján megszerezhető információ is – alapvető fontosságú a demokráciában.
A sajtó véleménynyilvánítási szabadságát, az újságírói függetlenséget és pártatlanságot meg kell őrizni, erősíteni kell a sajtó tulajdonosaival szemben is, akár állami- közösségi- önkormányzati, akár magántulajdonosokról van szó.
Az újságírók kötelesek sajtóalkotásaik létrehozása során a közölni kívánt információk valós tartalmáról meggyőződni, azokat elfogulatlanul, manipulációktól mentesen, a sajtóműfajok szabályai szerint közölni;
A személyes meggyőződés nem vegyíthető a hírként közreadott tényekkel;
A sajtóorgánumok vezetőinek felelőssége körébe tartozik, hogy a tartalomszolgáltatásban mindenkor a társadalomban általánosan elfogadott erkölcsi normák, valamint az újságírószakma szabályai, a vélemény és információs műfajokat elkülönítve, a sajtó szakmai-, etikai normái figyelembevételével jelenítsék meg;
Az újságíró társadalom minden tagjának felelőssége és kötelessége, hogy mind a magánéletében, mind a közösségi megnyilvánulásai-, illetve a sajtóalkotások létrehozása során az emberi-, alkotmányos-, állampolgári és személyiségi jogokat tartsa tiszteletben.
A MÚOSZ Etikai Bizottsága hangsúlyozni kívánja, hogy állásfoglalása kialakítása során nem törekedett új etikai-, szakmai szabályzásra, vagy a meglévő szabályok szigorítására, azonban fel kívánja hívni a figyelmet a következő szabályok betartásának fontosságára:
• Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (különösen annak a 19. cikkelye.)
• A MÚOSZ Etikai Kódexe (különösen annak 2.1.1. valamint 4.4. pontja)
• Újságíró-szervezetek Közös Etikai Alapelvei (Különösen annak 4. § a, b, c pontja)
(Mindezek a muosz.hu oldalán megtalálhatók.)
Budapest, 2015. január 23.
Kiegészítés az Etikai Bizottság állásfoglalásához
Alulírott teljes egészében elfogadja a fenti állásfoglalást, lelkiismereti szabadsága ugyanakkor azt is kimondatja: meggyőződése szerint épp a felsorolt dokumentumok értelmezése alapján hibás álláspontra helyezkedtek azok a médiumok ill. újságírók, amelyek, ill. akik a Charlie Hebdo-ügy kapcsán akár nyíltan, akár burkoltan, akár egészében, akár csak részleteiben is a lapot és annak karikaturista újságíróit hibáztatták a bekövetkezett tragédiáért.
Hibás az álláspontjuk, mert a szatíra önmagában nem lehet vallásgyalázás, a vallási alakok szatirikus karikatúrákban történő megjelenítése nem egy vallásnak, jelen esetben az adott vallásnak a megsértése vagy gyalázása, hisz azok önmagukban nem azonosak magával az adott vallással.
Álláspontjukkal támogatják azt a fundamentalista vallási érvelést, amely abban a körben elfogadottá tette, hogy vélt vallási sérelmekért gyilkolni lehet.
Alulírott meggyőződéssel vallja, hogy a szólás szabadsága erősebb jog, mint az egyes vallások bizonyos alakjaira érvényesített sérthetetlenség joga és felhívja a médiumok tulajdonosait, vezetőit és az újságírókat, álljanak ki a szólásszabadság legfontosabb intézménye, a sajtó szabadsága mellett, ne engedjenek a félelmet keltő fenyegetéseknek, öncenzúrájukkal, hallgatásukkal vagy az események belenyugvó tudomásulvételével ne segítsék ezen alapvető emberi jog érvényesülésének korlátozását!
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin