hu hu ca en hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu en hu en en en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu de hu hu hu hu hu hu en hu it
Amiről keveset hallunk az egészséges táplálkozás kapcsán: terpének
A terpén vegyületek természetes módon a növényi anyagcsere speciális termékeiként termelődnek, halmozódnak fel és képezik meg az illóolajokat, balzsamokat, szín- és gyantaanyagokat. Széleskörű kutatottságuknak köszönhetően mára azt mondhatjuk, hogy a terpén vegyületek alkotják a biológiailag aktív vegyületek legnagyobb csoportját (több mint 5500 ismert vegyület) (1). Fontos szerepet játszanak a növények életében, hiszen segítik a beporzást, kialaktják a különböző növényi szervek színét, valamint védelmet nyújtanak számos kártevő és kórokozók ellen (2).
A terpének csoportjai és jellemző forrásai
Az már kiderült, hogy a különböző terpének és származékaik a növényi illóolajok fő komponensei, de most tisztázzuk, miért is tulajdonítanak olyan nagy szerepet az illóolajoknak. Az illóolajokat már az ókori elődeink is ismerték és előszeretettel alkalmazták, leginkább testápolásra, illatosítóként, mumifikálásra, de a gyógyításban is központi szerepet kapott alkalmazása.
A modern orvostudományi és farmakológiai vizsgálatok alapján jelenleg fő hatásterületeik a következők: emésztést elősegítő, baktériumellenes, gombaellenes, gyulladáscsökkentő, fertőtlenítő, görcsoldó, vizelethajtó, köptető, élénkítő, nyugtató, reumaellenes, rovarölő, féregűző hatások (1,2).
Nem illékony terpén növényi hatóanyagok
A karotinoidok jellemzően a növény színét határozzák meg, aminek az oka a bennük rejlő molekulák közötti kötésrendszer. A legelterjedtebb komponensek a sárga színű a- és ß-karotinok, melyek a sárgarépában halmozódnak fel, illetve a likopin, mely a paradicsom piros színéért felelős alkotó. Farmakológiai hatásukat tekintve erős antioxidánsok, ebből kifolyólag hasznosak lehetnek bizonyos daganatos és szív- és érrendszert érintő betegségek megelőzésében és terápiájában. Az élelmiszeriparban is előszeretettel alkalmazzák a karotinoidokat színezőanyagként, továbbá a gyógyszerekben és kozmetikumokban is gyakori összetevők (2). A növényi terpenoidok gyógyászati felhasználást célzó kutatási tevékenység igen intenzív napjainkban, melyre jó példa az almahéjban felhalmozódó urzolsavval történő próbálkozások különböző ráktípusok, elhízás és glükóz intolerancia kezelése érdekében (3,4).
1. Ghada Ben Salha, Manef Abderrabba, Jalel Labidi (2019): A status review of terpenes and their separation methods. Reviews in Chemical Engineering ISSN 0167-8299
2. Szőke Éva, Kéry Ágnes, Lamberkovics Éva (2019): Gyógynövénytől a gyógyításig
3. L. Wozniak, S. Skapska, K. Marszalek. 2015. Ursolic Acid—A Pentacyclic Triterpenoid with a Wide Spectrum of Pharmacological Activities. Molecules. 20.11. 20614-20641.
4. G. Yang, T.Yang, W. Zhang, M. Lu, X. Ma, G. Xiang. 2014. In Vitro and in Vivo Antitumor Effects of Folate-Targeted Ursolic Acid Stealth Liposome. J. Agric. Food Chem. 62. 2207−2215.
5. Cipak L., Grausova L., Miadokova E., Novotny L. and Rauko P. (2006): Dual activity of triterpenoids: apoptotic versus antidifferentiation effects. Arch. Toxicol., 80, 429–435.  19
okleveles ökológiai gazdálkodási mérnök
SZIE-KERTK Gyógy-és Aromanövények tanszék doktorandusz
Bio Membrane Technology Kft., biomérnök
Biomimicry módszer működés közben
Hagyományos és modern extrakciós technológiák
Az antioxidánsok szerepe az élő szervezetben