hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en en en en en hu en hu hu en hu hu en de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Média és Társadalom – társadalmi (közösségi) média – CCO Magazin
Az itt közölt tanulmány egy része konferencia – előadás formájában elhangzott a Magyar Tudomány Ünnepe alkalmából, az Általános Vállalkozási Főiskolán szervezett, a Gazdaság és Szociális Demokrácia Konferencia, Társadalmi marketing – politikai marketing szekciójában 2010.11.11.-én Budapesten
Az Általános Vállalkozási Főiskolán elhangzott előadás power point prezentációja ide kattintva megtekinthető és letölthető.
Ha a médiát és a társadalmat egyaránt halmazoknak tekintjük, akkor azt láthatjuk, hogy a társadalom a nagyobb halmaz, s a média ennek a nagyobb halmaznak részterülete.
Az elkövetkezőkben a kisebb halmaznak a nagyobb halmazban elfoglalt helyéről és szerepéről – a teljesség igénye nélkül – lesz szó. A kérdést, a következő gondolatmenet, a média és a társadalom összefüggésében, a társadalmi (közösségi) média aspektusából vizsgálja.
Természetesen – egy ilyen rövid eszmefuttatás – nem tud vállalkozni arra, hogy a két halmaz egymáshoz való viszonyát annak teljességében elemezze, viszont azt, a két, különben egymáshoz szorosan kapcsolódó fogalomnak egy felfogás szerinti, annak a legújabb kori megjelenése viszonyában szeretné megvilágítani.
A gondolatmenet kiinduló állítása: a társadalmi – közösségi – média elterjedésének alapvetően két oka van, nevezetesen a technika fejlettségén kívül, a társadalom nagy részében megfogalmazódott demokratikus igények fokozott megjelenése.
Milyen okai vannak a társadalmi – közösségi – média megjelenésének, elterjedésének?
Egyrészről szükséges volt hozzá a kommunikáció technikájával összefüggő találmányok fejlettségének mai szintje. Másrészt két egymással szorosan összefüggő társadalmi igény megjelenése követelte ki a társadalmi média helyét a mai, modern, kapitalistának nevezett társadalomban.
Az egyik, a társadalom tagjainak a demokrácia iránti fokozott igénye, amely a demokrácia minél szélesebb körben elérhető megjelenésében keresendő.
A másik, a társadalom tagjainak, a társadalomban való fokozott, nyílt megnyilvánulás igényében, a kommunikáció szabadsága iránti követelményben keresendő.
Míg az emberek – pozitív értelemben vett – magamutogatási igénye, illetve a szólás szabadsága – a demokrácia megnyilvánulásaként – már évszázados igény, addig a nyílt, bárki által elérhető véleménynyilvánítás és megjelenítés a mai kor emberében fogalmazódik meg, éppen a kommunikáció technikája fejlődésének eredményeképpen.
Ahhoz azonban, hogy a média és a társadalom viszonyában a társadalmi – közösségi – média kérdésére megpróbáljak egyfajta magyarázatot adni, egy nagyon rövid kommunikációtörténeti eszmefuttatásra van szükség.
A társadalmak fejlődésben, a meghatározó – a kommunikációs találmányok elterjedése következtében kialakult – fordulópontokat, a kommunikációs lépcsőt az alábbi ábra szemlélteti:
A társadalmi fejlődés legfontosabb, kommunikáció előrehaladása okozta fordulópontjai: a beszéd és az írás kialakulása, 1440 – a Guttenberg Galaxis kialakulása, az 1800-as évek végi és 1900-as évek eleji kommunikációs technikai találmányok elterjedése, valamint a Neumann Galaxis térhódítása voltak.
Minden társadalom kialakította a nyilvánosság valamilyen színterét. A görögöknél, pl. az agóra, a rómaiaknál a fórum volt a nyilvánosság fő csatornája.
A modern értelemben vett nyilvánosság a tőkés árutermelésen és cserén alapuló társadalom kialakulásával jött létre, amikor az árutermelők ez iránti fokozott igénye megteremti az információik nyilvánosságra kerülését.
Egy múlt századi elmélet szerint a polgári nyilvánosság három alapintézménye: a kávéház, a szalon, és a tudós társaság volt. Ezek a fórumok elvileg bárki számára hozzáférhetők voltak, így a demokrácia itt megvalósulhatott meg. A fejlődés a demokrácia iránti igény megnövekedésével és a kommunikáció technikájának fejlődésével gyorsult fel.
Nézzünk néhány fontosabb számadatot, amely jellemzi a kommunikáció fejlődésének gyorsulását, és egyben igazolja is azt a korábbi állításomat, miszerint a kommunikáció iránti igény is megnövekedett:
•    A rádió elterjedéséhez, ahhoz, hogy elérje a világon az 50 millió hallgatót, 38 évre volt szükség,
•    a televízió esetében az ötvenmillió néző eléréséhez már csak 13 év kellett.
•    Az internetnek ehhez 4 évre volt csak szüksége, míg az IPOD elterjedéséhez már csak három év kellett.
•    A social media legismertebb, legsikeresebb reprezentánsa, a Facebook a százmillió felhasználót kilenc hónap alatt érte el.
•    A Facebookot, ha ország lenne, akkor a mai népességi adatok szerint, a világ harmadik legnépesebb országaként tartanánk számon, hiszen Kína és India után a több mint ötszázmillió felhasználóval a harmadik helyen áll, megelőzve az USA-t, Indonéziát, Brazíliát, Pakisztánt és Bangladest.
Nézzünk egy másik jellemző 2009-ben publikált számadatot: az egyik legnépszerűbb amerikai TV show műsornak, az Ellen DeGenere Show-nak, több követője van a social mediában, azaz a twitteren, mint Norvégia lakossága. (A twitteren „követőnek” nevezik a témára regisztrált olvasókat, nézőket.) Az elképesztő adatot még fokozhatjuk, ha azt is megvizsgáljuk, hogy a követők 80 %-a nem a számítógépén, hanem az iPhonján követi a show twitter oldalát.
Ez után a rövid történeti áttekintés után, tisztázzunk néhány fogalmat, mivel azt gondolom, hogy a fogalmak megvilágítása közelebb visz bennünket a bevezetőben említett állítás bizonyításához.
Mit jelent a média kifejezés?
A fogalomnak hazánkban igazán nincsen tudományosan általánosan elfogadott meghatározása. A kifejezésen mást ért a köznyelv és mást a média-szakember. A köznyelv média alatt alapvetően a rádiót és a televíziót érti. Ennek az oka alapvetően az, hogy az „1996. évi I. sz. törvény a rádiózásról és televíziózásról” Médiatörvény néven ment át a köztudatba. Manapság, még a Parlamentben is Médiaalkotmányról beszélnek, amikor a kérdésről esik szó.
A kifejezés legelterjedtebb, de egyben a legszűkebb értelmezése szerint a média a rádiózás és televíziózás műsorszolgáltatásainak összessége, amelybe számos politikusunk – természetesen ezek nem kommunikációs szakemberek, még akkor sem, ha magukat annak tartják – az internetet, pontosabban annak “tartalomszolgáltatását”, sőt még a mobiltelefonok segítségével közvetített sms és mms üzeneteket is beleértik.
A kommunikációs szakemberek tág értelemben a média kifejezés alatt általában a mondanivaló kifejezésére használatos közvetítő közegek összességét értik, azaz a mondanivaló kifejezésére használt eszközöket, a tömegkommunikáció eszközeit, azaz a nyomtatott sajtó, a rádió, a televízió és az internet nyújtotta nyilvános fórumok összességét.
A tág értelembe bele szokták érteni nemcsak a nyomtatott sajtóorgánumokat, illetve rádióadásokat és tv-csatornák műsorait, de az óriásplakátokat, a VHS kazettákat, a CD-ket, DVD-ket, sőt még a kirakatokat is. Egyszóval mindazt a tömegkommunikációs eszközt, amellyel üzeneteket, híreket közvetítenek a társadalom tagjai részére.
A média-, a marketing és a pr-szakma a média kifejezésen általánosságban a tömegkommunikációs eszközök összességét, és az eszközöket működtető intézmények gyűjtőfogalmát érti.
Oldalak: 1 2 3 4 5 6
Az e-pr és a közösségi média az egészségügyben
A Marketing, public relations és reklám az egészségügyben XIV....
Változások várhatók a social media területén
Nick Johnson, a Useful Social Media (USM) portál alapítója...
The social Web seems to get larger with every passing year
The editor of the CCO Magazine recommend an article...
Social Media Summit és Taste of Tech
Két esemény New Yorkban, két nap alatt: A public relations...
15 tipp Dr. Seusstól, hogy hogyan használjuk a social media-t?
A PR Daily interneten megjelenő oldalán Pam Moore, a...
Kikelet a Social Media világában
A tengerentúlon, az Egyesült Államokban a public relations világának...
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin