hu hu hu hu hu hu hu hu en en es hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hbs_lat hu hu hu hu fi hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ja hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu es es tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu el hu
Európai Unió: Tájékoztatási és konzultációs jog a közszolgálatban • SZEF - Szakszervezetek Együttműködési Fóruma
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
A NYUSZET nyílt levele a Miniszterelnöknek
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
Európai Unió: Tájékoztatási és konzultációs jog a közszolgálatban
A munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció
Az EU SDC CGA[1] 2014. június 14-ei ülésének 4. sz. napirendi pontja
Megállapodás született arról, hogy első lépésként feltérképezzük a nemzeti jogszabályokat, amelyek a munkavállalók és szakszervezeti képviseleteik információhoz és konzultációhoz való jogát szabályozzák (hatály, a közös megállapodás jogi természete, időzítés a változtatások előtt és után, az EU-standardok és definíciók relevanciája e területen. Ennek érdekében kiküldtünk egy kérdőívet (mellékelve).
Ezt a közös alapot (alapvetést) a következőképpen foglalhatjuk össze:
– A hatékony szociális párbeszéd nemzeti szinten az alapvető emberi jogok[2] kérdése, központi eleme a jó minőségű munkafeltételeknek, valamint a változásokra történő hatékony felkészülésnek és azok menedzselésének egyaránt (keretegyezmény, politikai irányelvek, Zöld Könyvre adott válasz).
– A nemzeti és uniós szintű szociális párbeszéd egymás kiegészítései. Ez különösen fontos az EU új gazdasági kormányzás, az Európai szemeszter és azon ország-specifikus ajánlások tekintetében, amelyek a közigazgatási reformokat állítják középpontba.
– A közigazgatási reformok „európaizálódását” nem támogatja az EU információs és konzultációs jogokról szóló jogi kerete, amelyet a vállalkozások tekintetében nagy részükben átdolgoztak (viták az EU Bizottságban), lásd a mellékletet.
– Az államadóssággal összefüggő szerkezetváltások/átszervezések úgy történtek, hogy a szakszervezeti képviselők tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció elmaradt vagy jelentéktelen volt, a szociális párbeszéd az állami szektorban marginális szerepet kap (Bizottság). Mégis, a legjobb hosszú távú proaktív megközelítése az átszervezéseknek és a változtatásoknak az, amely magában foglalja a munkáltatók és a szakszervezet közötti, bizalmon alapuló szociális párbeszédet, továbbá tiszteletben tartja a szakszervezeti jogokat.  (A Zöld Könyvre adott válasz, politikai irányelvek);
– Felgyorsult és intenzívebbé vált az a trend, hogy a közszolgálati dolgozók munkafeltételeit és munkajogi jogállását hozzáigazítsák a magánszektorban érvényesülőkhöz (pl. a munkabiztonság). Ez mind legitimmé, mind szükségessé teszi, hogy a közszolgálati munkavállalók legalább ugyanolyan jogokkal rendelkezzenek, mint a magánszférában dolgozók (Európai Bizottság).
Emlékeztetni kell arra is, hogy a HR-eseknek szóló irányelv is felkéri a szociális partnereket, hogy „határozzák meg a szakszervezetekkel közösen a szociális párbeszéd kereteit annak érdekében, hogy időben megkezdődjön a szociális párbeszéd a munkaszervezetben, a foglalkoztatási és munkajogi jogviszonyokban tervezett mindennemű változtatás végrehajtása előtt, közben és után.”
A fentieken kívül az elmúlt év decemberében a Bizottság elfogadta a „Szerkezetátalakításra és a változásokra való felkészülés minőségi kerete” c. dokumentumot, amely most először mind a közszolgálati, mind a versenyszférás munkavállalókra érvényes – kétségtelenül az SDC CGA munkája láthatóságának köszönhetően.
A minőségi keretmegállapodás felszólítja a szociális partnereket, hogy dolgozzanak ki akciókereteket a változásokra felkészülésre és a szerkezetátalakításra, és a megfelelő szinteken tárgyaljanak róluk. A minőségi keret alkalmazásának felülvizsgálatát 2016-ra tervezik, amely elvezethet a parlament által elfogadott jogszabályig (2013).
Fontos, hogy a minőségi keretmegállapodás megerősíti egyrészt, hogy a Bizottság konzultál a szociális partnerekkel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációval foglalkozó három irányelv (lásd a mellékletet) összevonásáról, másrészt azt, hogy az ágazati szociális párbeszéd – az SDC CGA és a helyi és regionális önkormányzatok útján – a közigazgatást is magában foglalja majd.
A Bizottság az SDC CGA-val közösen tartott március 24-ei ülésen bejelentette, hogy a konzultációt ebben az évben később teszik közzé. A találkozón a Bizottság aláhúzta, hogy az önkéntes kezdeményezések, amelyek a szerkezetátalakításra való felkészülés és a végrehajtás javítását szolgálták, nem hoztak kellő eredményt. A vállalati jó gyakorlatokat a leggyakrabban jogszabályok vagy a kollektív szerződések váltották ki.
Azt javasoljuk, hogy a június 12-ei ülésen az alábbiakat vitassuk meg:
– Nemzeti szintű jogszabály-keretek, amelyek az információs és konzultációs jogokat szabályozzák, valamint a megszorító intézkedésekkel járó változások a kérdőívre adott válaszok alapján.
– Vajon a munkavállalók tájékoztatásával és a velük folytatott konzultációval kapcsolatban érvényes jogszabályok és kollektív szerződések, uniós vagy európai standardok ellenére miért volt csupán kevés vagy hiányzott teljesen a szociális párbeszéd a legutóbbi nagyszabású szerkezetátalakítások során, mint amilyen a bérek és a munkahelyek számának csökkentése, szolgáltatások összevonása (megosztott szolgáltatások), kiszervezés, decentralizáció, belső rugalmasság (munkaidő növelése) voltak? Hogyan lehet orvosolni ezt a helyzetet?  Azon az alapon, hogy ezek a reformok az EU Bizottság beavatkozásának köszönhetően elmélyültek és felgyorsultak, miként lehet rájuk jobban felkészülni és kezelni őket?
– Megkísérelni egy közös alapot meghatározni a munkavállalók tájékoztatásának és a velük folytatott konzultáció javítása érdekében, amely fővonalakban az alábbiakat célozza:
o jobb felkészülés a változásokra és azok jobb menedzselésére;
o munkahelymegőrzés (elbocsátások csak ultima ratio gyanánt), foglalkoztathatóság javítása (oktatási és képzési intézkedések megerősítése);
o a társadalmi kohézió javítása, valamint a munkáltató és a munkavállalók közötti bizalom erősítése;
o növekvő nemi és generációs diverzitás;
o a pszicho-szociális kockázatok jobb kezelése, beleértve az egészségkockázatokat is;
o a tisztesség erősítése és az átszervezés következményeinek kompenzálása;
o   az átszervezés és a hatékony szociális párbeszéd átfogóbb, korszerűbb megközelítésének kidolgozása (mire terjed ki);
o ezekkel megegyező vagy rajtuk túlterjedő intézkedések a versenyszférában
Felmerül még: sokkal jobb, ha inkább mi tartjuk a tenyerünket ezen a dosszién, hogy az ágazatunk speciális érdekeit és aggodalmainkat a legjobban képviseljük, mintsem ráhagynánk az egészet a Bizottságra (pl. a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció tárgyában létrejött irányelvek összevonása és azok lehetséges kiterjesztése az állami szektorra, a minőségi keret alkalmazása tárgyában).
A június 12-ei ülés után javasoljuk mandátum kidolgozását az Európai Bizottsággal sorra kerülő következő, a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció és a minőségi keret alkalmazása tárgyában rendezendő ülésre. A mandátumot legközelebb szeptember 30-án vitatjuk meg.
Az alábbiakban röviden összefoglaljuk az információs és konzultációs jogokkal foglalkozó 3 irányelvet, amelyek a fentiekben említett összevonás (konszolidáció) tárgyát képezik. A konszolidáció kifejezés maga is értelmezésre szorul, hiszen elméletben nem tartalmazhat lényegi változásokat, miközben egyetlen irányelvvé vonják össze őket, de a gyakorlatban mégis lesznek tartalmi változások, mert mind a tárgy, mind a definíciók különböznek. Meg kell jegyezni, hogy más irányelvek is foglalkoznak a munkavállalók tájékoztatásával és konzultációs jogával, egyebek mellett az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv, a munkavédelmi irányelv és a nemek egyenlőségéről szóló irányelv, amelyek tartalmaznak rendelkezéseket a szociális párbeszédről, ámbátor nincsenek rajta a Bizottság radarernyőjén.
Az Európai Parlament és a Tanács 2002/14/EK irányelve (2002. március 11.) az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról
Az irányelv minimum standardokat tartalmaz a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció tárgyában a legutóbbi és lehetséges változtatások során a gazdasági aktivitással és foglalkoztatással összefüggésben, különös tekintettel a veszélyben lévő foglalkoztatásra, illetve a munkaszervezetet és a munkajogi jogviszonyt érintő lényegi változásokra.
Az irányelv közszférára alkalmazása sokat vitatott és bírósági perek tárgya volt. Az irányelv szövege kimondja:
A „vállalkozás”: a tagállamok területén található olyan (legalább 50 munkavállalót foglalkoztató) köz- vagy magánvállalkozás, amely nyereség elérése céljából vagy nem nyereségre irányuló célból gazdasági tevékenységet végez és (legalább 20 főt foglalkoztató) üzem.
Elméletben, feltéve hogy a közigazgatás vállalkozásnak számít, a közigazgatási szervek nincsenek kizárva az irányelv hatályából. Mindazonáltal csak egy pár (főként északi ország) hajtotta végre az irányelvet a közigazgatásban.
A preambulum 20. pontja megállapítja, hogy az irányelv figyelembe veszi, és nem érinti a nem ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó vállalkozásokon és a közigazgatáson belüli szociális párbeszéd előmozdítását célzó egyéb nemzeti intézkedéseket és gyakorlatokat.
Az egyetlen szektor, amelyet kifejezetten kivesznek az irányelv hatálya alól, a tengerjáró hajók legénysége. Ezt a hiányosságot pótolja az a tervezett irányelv-módosítás, amely a 2002-es irányelv hatályát a tengerjáró hajók személyzetére is kiterjeszti (a megfelelő ágazati szociális párbeszéd bizottság által előterjesztve).
A tájékoztatást ekképpen definiálja: „a munkaadó által a munkavállalók képviselői felé, az adott téma megismerése és tanulmányozása céljából történő információ átadása.”
A „konzultáció”: a munkavállalók képviselői és a munkaadók közötti eszmecsere és párbeszéd.
A tájékoztatás olyan időben, módon és tartalommal történik, amely lehetővé teszi különösen azt, hogy a munkavállalók képviselői azt megfelelően tanulmányozhassák, és szükség esetén felkészülhessenek a konzultációra.
A konzultációt is a célnak megfelelő időben, módon és tartalommal folytatják; az adott témától függően a vezetőség és a képviselet megfelelő szintjén; a munkaadó által nyújtotttájékoztatás, illetve azon vélemény alapján, amelynek kialakítására a munkavállalók képviselője jogosult; úgy, hogy a munkavállalók képviselőinek lehetőségük legyen a munkaadóval találkozni, és az általuk kialakított bármilyen véleményre választ kapni, illetve e válasz okait megismerni; a munkaadó (2) bekezdés c) pontjában említett hatáskörén belüli döntésekkel kapcsolatos megállapodás elérése érdekében folytatják.
A Tanács 1998. július 20-i 98/59/EK irányelve a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről
Ez világosan kimondja, hogy az irányelv nem vonatkozik b) a közigazgatási vagy a közjogi (vagy azokban a tagállamokban, amelyekben ezt a fogalmat nem ismerik, az azokkal egyenértékű hatósági) intézmények dolgozóira; c) a tengerjáró hajók legénységére.
(1) Ha egy munkáltató csoportos létszámcsökkentéseket tervez, megállapodás kötése céljából megfelelő időben konzultációkat kezdeményez a munkavállalók képviselőivel.
(2) A konzultációk kiterjednek legalább a csoportos létszámcsökkentések elkerülésének vagy az érintett munkavállaló-létszámcsökkentésének módjaira és eszközeire, valamint a következmények enyhítésére olyan kísérő szociális intézkedések alkalmazása révén, amelyek – többek között – az elbocsátott munkavállalók áthelyezéséhez vagy átképzéséhez nyújtott támogatásra vonatkoznak.
A tagállamok előírhatják, hogy a munkavállalók képviselői szakértők segítségét kérhetik a nemzeti jogszabályoknak és/vagy gyakorlatnak megfelelően.
(3) Annak érdekében, hogy a munkavállalók képviselői konstruktív javaslatokat tehessenek, a munkáltatók a konzultációk során megfelelő időben megadnak nekik minden, a tárgyra vonatkozó információt.
A TANÁCS 2001/23/EK IRÁNYELVE a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről
Ennek az irányelvnek a célja a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek és ezek részeinek átruházása esetén történő védelme. Részletezi az átruházástól érintett munkavállalók jogait és kötelezettségeit.
Az irányelvet kell alkalmazni a köz- és magántulajdonban álló, gazdasági tevékenységet folytató vállalkozásokra, tekintet nélkül arra, hogy működésük nyereség elérését célozza, vagy sem. A közigazgatási szervek igazgatási átszervezése vagy a közigazgatási funkcióknak a közigazgatási szervek közötti átadása nem minősül az ezen irányelv szerinti átruházásnak. Más szóval, a közigazgatáson belüli átadásra az irányelv nem vonatkozik.
A vállalkozás vagy üzem átruházása jogi átruházás vagy összevonás eredménye. Az átruházást követően a munkavállaló a kezdeményezett munkavállalójává válik.
Ilyen körülmények között a munkavállalók munkaszerződéseiben rögzített jogokat és kötelezettségeket elismerik. Az irányelv minden munkajogi jogviszonyra érvényes, függetlenül
a teljesített vagy teljesítendő munkaidőtől;
a foglalkoztatás típusától (határozatlan idejű, határozott idejű, vagy ideiglenes).
[1]EU  SDC CGA –Európai Unió Központi Közigazgatás Ágazati Szociális Párbeszéd Bizottság
[2] Egyebek mellett az Alapjogok revidiált Európai Kartája 21.és 29. cikke (Európa Tanács); az alapvető szociális jogok 1989. évi  közösségi karta 17.és 18. cikke;
A NYUSZET nyílt levele a Miniszterelnöknek
A NYUSZET szeptember 25-én nyílt levelet intézett az Idősek Tanácsa elnökéhez, Orbán Viktor miniszterelnökhöz. A szervezet — melynek tagja a SZEF Nyugdíjas Választmánya is — ebben a válságos, régen nem
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A szolidaritás esélyei a válságban Meghívó a Nyomtass te is! klubeseményére   Időpont: 2022. szeptember 27. kedd, 19:00 óra Téma: Működhet-e a szolidaritás a válságban? Van-e esélye a szakszervezetek összefogásának,
SZEF Oktatás ciklus 1/1 Budapest
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A nyilatkozatról tudósított a Mérce, az alábbi cikkében: Három szakszervezeti szövetség is mozgósít a pedagógusok világnapjára meghirdetett tüntetésre
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
SZAKSZERVEZETEK EGYÜTTMŰKÖDÉSI FÓRUMA - A KÖZSZOLGÁLAT VÉDELMÉBEN
A Szakszervezetek Együttműködési Fóruma (SZEF) a politikai és gazdasági rendszerváltás (1989–90) során átalakult magyar szakszervezeti mozgalom egyik új szövetségi rendszere.
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
© 2022 MINDEN JOG FENNTARTVA © 1995 - 2022 SZEF
A weboldalon cookie-kat használunk
A weboldalt a MDNGroup és a DellART Studio készítette 2022-ben.