de en ro ro hu es de ro ro pt en ro ro it lb de ro ro vi it pt ro ro ca ml en ro ro ro en en es ro ie hbs_lat en ro ro it ro ro ro it ro fr hu ro ro fy fr ro sv ro ro it ro en ro de it ro de en en de ru de fr hu hu hu hu hu fr hu fr hu hu fr hu hu fr hu de fr hu fr en fr hu hu fr en en fr hu en fr hu hu hu hu hu de fr hu hu fr hu hu en fr en en fr hu hu fr hu hu en fr hu de hu hu fr en sv fr de de fr fr hu hu ro ro en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl en hu nl hu hbs_lat et pl hu hu ro pt en ro ro it lb de ro vi it ro ro ca en en es ro ie en la hbs_lat ro it ro ro sq ro it fr hu ro fy fr it ro ro ro ro ro en ro de it ro de fi pl en
Institutul Teologic Protestant din Cluj-Napoca
Universitate pentru formarea preoților reformați, lutherani și unitarieni din Ardeal
Visky Sándor Béla · Debrecen · 2022-08-24
Az egyház rendeltetése, hogy benne kiábrázolódjék a világ teremtésének célja: Istennel és a teremtménytársakkal való harmonikus közösség. A közösségen belüli perikhorétikus kölcsönösségben ismerhető fel egyedül Isten szentháromságos léte. Az egyház az igazi politika inkarnációja a világban.
Kállay Dezső · Várkudu · 2022-05-23
Mit jelent, hogy Isten igazsága üdvözítő hatalom? Kevésbé dogmatikus beszéd a megigazulásról
Az Újszövetség szövegállományát figyelembe véve általában igen keveset mondhatunk az ember megigazításáról, jóllehet reformátori örökségünknek megfelelően ebben foglalható össze megváltásunk titka. Egyházi gyakorlatunkban ezt a kérdést leginkább a reformációra emlékezve feszegetjük. Akkor is azt tapasztaljunk, hogy viszonylag kevés, és a fogalmi zártsága miatt alig oldható textus áll rendelkezésünkre ahhoz, hogy kilépve a nehézkes dogmatikai nyelvezetből a prédikáció vagy a gyülekezetnek szánt rövidebb előadás szintjén bontsuk ki azt, ami a megigazulásról világossá tehető.
Koppándi Botond Péter · Kövend · 2022-04-02
Visky Sándor Béla · · 2022-03-25
A Radikális Ortodoxia és annak negyvenkét tétele
A Radikális Ortodoxia kortárs teológiai irányzat az angolszász akadémiákon. Legmeghatározóbb alakjának, John Milbanknak egyik programadó írását vizsgálom, melyet ’Posztmodern kritikai augusztinianizmus’ címmel tett közzé. Az írás alcíme: rövid summa negyvenkét válaszban fel nem tett kérdésekre. Az áttekinthetőség kedvéért a szerteágazó három és fél tucatnyi választ négy nagyobb tematikus egységbe tömörítem, a következő beosztással. Az első egységben a teológia új helyzetéről szóló gondolatokat mutatom be (a posztmodern, szubjektum, narratíva, nihilizmus fogalmak mentén).
Papp György · Online · 2022-02-03
Az átok pohara és az Éden kertjének gyönyörűsége
A Zsoltárok könyve Targumának keletkezési idejét általában az i.sz. 4-6. századok közötti időszakra datálják, bár az is lehetséges, hogy több korszak anyagát is beledolgozták a ma ismert targumszövegbe. Philip Alexander véleménye szerint a Zsoltárok könyvének Targuma azok közé a targumok közé tartozik, amelyek tartalmazzák a szöveg alapfordítását, és ehhez fűzik magyarázó megjegyzéseiket. Általában véve a Zsoltárok könyve Targumában több helyen előfordul historizáló exegézis, valamint olyan szövegrész, amely a maszoréta szöveg előtti állapotokat őrzött meg.
Visky Sándor Béla · Cluj-Napoca · 2022-01-13
Mennyire radikális és mennyire ortodox a Radikális Ortodoxia?
Visky Sándor Béla · Debrecen · 2021-11-24
Bevezetés a Radikális Ortodoxiába
Kovács Sándor · Cluj-Napoca · 2021-11-04
Transilvanian Unitarians Resisting and Surviving
Kállay Dezső · Online · 2021-08-23
A Fil 2,12–13 értelmezési kérdései
A Fil 2,12–13 magyarázata két sajátos értelmezési problémával szembesít: milyen értelemben beszél Pál az üdvösség véghezviteléről a keresztyén ember lehetőségeként, amikor ő azt rend szerint Isten kizárólagos kegyelmi tettének tekinti, és hogyan viszonyítható egymáshoz az isteni és emberi munkavégzés a végső üdvösségre nézve úgy, hogy a kettő el ne nyomja egymást, az emberi cselekvés pedig ne váljon az isteni üdvmunka feltételévé.
Papp György · Wuppertal · 2021-07-18
The New Covenant and the (un)Faithfulness of God
This paper tries to be an attempt to offer an answer to the problem of one small but significant difference between the Masoretic Text (MT) of Jer 31,32 (38,32 in the LXX) and its Ancient Greek translation. The question I will try to answer links to the end of this short passage: on which basis did render the Greek translator the וְאָנֹכִ֛י בָּעַ֥לְתִּי בָ֖ם (= and I espoused/mastered over them) with kaὶ ἐYὼ ἠuέλnσa aὐtῶv (= I abominated/neglected them)? Or with other words: what did he think or see that he has rendered the Hebrew text with the words that can be found in the LXX?
Kovács Sándor · Cluj-Napoca · 2021-04-30
Dávid Ferenc, a prédikátor
Francis David’s selected sermons were published by the printing press of Gyulafehérvár in 1569. These sermons are structured almost identical: biblical text, summary, lessons and the proper sermon. Most of the sermons, which adhered very strictly to the explanation of the text, were preached probably in the court of John Sigismund, Prince of Transylvania, while others were at services and workshops for priests who came to the religious disputes.
Koppándi Botond Péter · Online · 2021-02-26
18 órás intenzív kurzus a Pápai Református Teológia igehirdetői továbbképzőjén
Papp György · ELTE: Hebraisztika Tanszék · 2021-02-04
Hová téríti vissza Isten az embert? – megjegyzések a Zsolt 90,3 fordításához –
Szenczi Molnár Albert közismert verses zsoltárparafrázisában így adja vissza a Zsolt 90,3 tartalmát: „Az embereket te meghagyod halni, / És ezt mondod az emberi nemzetnek: / Legyetek porrá, kik porból löttetek…”. A rendelkezésünkre álló magyar bibliafordítások egyöntetűen azt a fordítási lehetőséget támogatják, amely szerint Isten az embert vagy a halandót „visszatéríti a porba”, és így szól hozzájuk: „térjetek vissza”, vagy „térjetek oda vissza”.
Papp György · Budapesta · 2020-02-05
Napjaink számlálása, tanításmódszertan és a bölcsesség szíve – megjegyzések a Zsolt 90,12 fordításának margójára –
„Taníts minket úgy számlálni napjainkat, hogy bölcs szívhez jussunk…” – hangzik a jól ismert mondat a Zsolt 90,12-ből. Jóllehet, a meglévő magyar nyelvű fordítások között felfedezhetünk bizonyos hasonlóságokat, azonban lényegesnek tekinthető különbségek is megfigyelhetőek. Bár önmagában is lehetne a kérdéssel foglalkozni, ehelyütt csak a szükséges mértékig foglalkozhatunk azokkal az igencsak jelentős eltérésekkel, amelyek a zsoltár héber szövege és a Septuagintában olvasható görög fordítás és más ókori fordítások között vannak. Formai szempontból a 90.
Visky Sándor Béla · Budapesta · 2020-01-24
Immanencia és transzcendencia Vladimir Jankélévitch gondolkodásában
Vladimir Jankélévitch, három évtizeden keresztül a Sorbonne morálfilozófusa (1951—1979), az ateista egzisztencializmustól áthatott Párizsban meglepő módon Istenről beszél. Az orosz zsidó családból származó francia gondolkodó a mózesi örökség, a klasszikus görög bölcsesség, az egyházatyák és a modern orosz vallásfilozófiai irányzatok sajátos ötvözetét jeleníti meg gondolkodásában. Istenképe sokkal inkább Plotinoszé, semmint Ábrahámé, Izsáké vagy Jákóbé. Morálfilozófiája ugyanakkor elképzelhetetlen a Názáreti Jézus, Pál vagy János apostol tanítása nélkül.
Balogh Csaba · Cluj-Napoca · 2019-12-06
Exclusivism and tolerance in the Old Testament
Some of the aspects of this image have long been stumbling blocks among the readers of this library of sacred texts, both outside and inside the church. Three short examples may suffice:
Kállay Dezső · Cluj-Napoca · 2019-11-12
Képességek, képzettség, kegyelmi ajándékok – az evangélium szolgálatának gazdag tárház
Az újszövetségi iratokban, mindenekelőtt a Pál nevéhez fűződő levelekben központi helyet foglal el az evangélium hirdetése mint az egyház missziójának és a gyülekezetek hitben való megtartásának és hitbeli kibontakoztatásának kiváltképpen való eszköze. Az evangélium hirdetését azonban arra alkalmas embereknek kell végezniük. Az újszövetségi írók elhívásukban és apostoli megbízatásukban alkalmasságuk isteni igazolását látják.
Kállay Dezső · Cluj-Napoca · 2019-11-12
Kincs cserépedényben. Pál személyes meglátásai az evangélium szolgálatáról
Pál szolgálatának ismertető jegyeit szemvedéseiben látja. Az apostol erőlensége, a sokféle megpróbáltatás, amelyekben szolgálata során részesült, egytől-egyig azt példázza, hogy nem az ember alkalmassága, rátermettsége, fizikai vagy lelki ereje képesíti őt az evangélium embert próbáló szolgálatéra, hanem Isten megtartó ereje. Az az erő, amellyel Isten a kereszten szenvedő és meghalt Jézust feltámasztotta a halálból, ez, és csakis ez az erő hordozza Pált és munkatrásait igehirdető, gyülekezeteket alapító és gondozó munkájuk során.
Visky Sándor Béla · Nagyvárad · 2018-10-04
A lelkipásztor, mint értelemmel szenvedő küldött
Visky Sándor Béla · Sepsiszentgyörgy · 2018-09-26
Kizárja-e egymást a tudomány és a hit?
Kelet-európai térségünkben a hivatalos világnézet rangjára emelt ateizmus évtizedeken át azt sulykolta az iskolákban és a nyilvánosság minden fórumán, hogy hit és tudomány kizárják egymást. Ha tehát valaki természettudományos képzettséggel rendelkezik, és ennek megfelelően szigorúan az ok-okozati összefüggések szerint gondolkodik, az nem lehet vallásos, istenhívő ember. Aki mégis ilyennek vallja magát, az megrekedt az emberi gondolkodás fejlődésének valamilyen gyermeki, naiv, babonás fokán.
TOȚI VORBITORIAdorjáni ZoltánBalogh CsabaBenkő TimeaBuzogány DezsőCzire SzabolcsGeréb ZsoltJuhász TamásKállay DezsőKelemen AttilaKiss JenőKolumbán Vilmos JózsefKoppándi Botond PéterKovács SándorKozma ZsoltMolnár JánosPapp GyörgyPásztori-Kupán IstvánRezi ElekSomfalvi EditVisky Sándor BélaZabán Bálint Károly