hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en pt pl tr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu da en nb fr en hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu en
A D-Vitamin fényes jövője | Cédrus Patika
Európában a D-vitamin mostanában azzal került a híradások élére, hogy rávilágítottak az elegendő bevitelt biztosító intézkedések szükségességére. Ám, miképp lehet ezt elérni? Vajon a megfelelő táplálkozás és a napsütés elegendő, vagy szükségünk van egy kis extra segítségre?
D-vitamin – több mint egy vitamin
A D-vitamin egyedülálló mikrotápanyag, amelyhez táplálkozásunk, vagy a csupasz bőrünket érő napfény hatása révén juthatunk hozzá. Nélkülözhetetlen a kalcium testen belüli hasznosulásához, segíti a kalcium felszívódását a belekből, valamint eltárolását a csontokba; továbbá szabályozza a vér kalciumszintjét. Hiánya olyan csontrendellenességeket eredményez, mint a gyerekeknél fellépő angolkór, vagy a csontritkulás a felnőttek esetében. Frissen előkerült bizonyítékok arra mutatnak, hogy a D-vitamin számos kiegészítő szerepet is betölt.
A D-vitamin fogalma valójában két vegyületet takar, a D2 és D3 vitaminokat, melyek kissé különböznek kémiai szerkezetükben. Az ergokalciferolnak nevezett D2 –t élesztőkkel állíttatják elő, és főleg élelmiszerekhez adagolják. A D3 vitamin (kolekalciferol) viszont az a forma, amely a napfénynek kitett bőrben keletkezik, illetve állati eredetű élelmiszerek fogyasztásával jutunk hozzá. A D-vitamin midkét formáját felhasználják élelmiszerek dúsítására és étrendkiegészítők előállításánál, azonban bizonyított, hogy a D3 vitamin hatásosabb és sokkal stabilabb lehet, mint a
D2 vitamin. Így dúsításra is az előbbit kell választani.
A D-vitamin koleszterinből keletkezik, mikor napfény éri bőrünket. Pontosabban a napfény ultraibolya B (UV-B, 280-315 nm hullámhosszúságú) frakciója okozza a D-vitamin keletkezését annak előanyagából, a 7-dehidrokoleszterol-ból. Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) azt tanácsolja, hogy a megfelelő D-vitamin termelés elérése, és a napégés elkerülése érdekében, naponta 30 percig napoztassuk arcunkat és karunkat. Az ebből a zsíroldékony vitaminból nyáron keletkező bármiféle többlet eltárolódhat a zsírszövetben a későbbi felhasználáshoz. A napsütés útján nem tudunk túl sok D-vitaminhoz jutni, mivel egy önszabályozó rendszer ilyenkor hőindukált lebontással inaktív D-vitamin analógokat termeltet.
A D-vitamin raktárak jellemzően nem tartanak ki a tél végéig, és az európai szélességi fokokon télen nem elég erős a napsütés ahhoz, hogy kielégítő mennyiségű D-vitamint termeljen. A WHO szerint azoknál az egyéneknél, akik zárt térben élnek vagy ruházattal elfedik bőrüket, különösen nagy a D-vitamin hiány kockázata; ahogyan a sötét bőrű egyéneknél is, mivel a bőr erősebb pigmentációja csökkenti a D-vitamint termelő sejteket elérő UV-B sugárzást. A napvédő készítmények gyakori és alapos használata, amit elterjedten javasolnak a bőrrák elleni védekezésül, egyúttal a D-vitamin előállítást is gátolja. Emiatt a táplálkozásból származó D-vitamin fontos szerepet tölt be.
WHO napi 5 µg (≥ 200 Nemzetközi Egység (NE = IU)) bevitelét javasolja gyerekeknek és 50 év alatti felnőtteknek (beleértve a várandós és szoptató nőket), 10 µg-ot (400 IU) az 51-65 éveseknek, és 15 µg-ot (600 IU) a 65 évesnél idősebbek számára. A D-vitamin fő táplálkozási forrásai közé tartozik a halak mája, a halmáj olaj, a zsíros/olajos halak és a tojássárgája (lásd az 1. táblázatot), és az olyan dúsított élelmiszerek, mint a vitaminnal dúsított gabonakészítmények, tej, vaj és margarin.
1. táblázat: A D vitamin főbb élelmi forrásai
D vitamin (µg/100 g)
D-vitaminból az Európai Élelmiszertudományi Bizottság által egy napra megállapított biztonságos felső beviteli érték 25µg csecsemőknek és gyerekeknek 10 éves korukig, és 50µg a többi korcsoport számára.
A legtöbb európai esetében a táplálkozással elfogyasztott D-vitamin mennyisége nem éri el az ajánlásokban megadott értékeket.2,3 Akik táplálkozásukból és a napozással nehezen érik el a megfelelő D-vitamin szintet, választhatják a D-vitaminos étrendkiegészítőket, vagy a D-vitaminnal dúsított élelmiszereket. Például, egy friss kutatás kimutatta, hogy az emberek ellátottságának gazdaságos segítsége lehet a D-vitaminnal dúsított narancslé.
A lakosság jelentős részét megcélzó, az élelmiszerek D-vitaminnal való dúsítását szorgalmazó programokat számos országban eredményesen hajtották végre (mint pl. Kanadában a tejek dúsítását). Ezt az országok népességének D-vitamin státusából mutatták ki. Az összbevitelre gyakorolt hatás miatt van szükség az élelmiszerek dúsításának, (úgy a kötelezőnek, mint az önkéntesnek) az ellenőrzésére. A kötelező D-vitaminos élelmiszerdúsítási programoknak határozott előnyei vannak az önkéntesekkel szemben, ahol a tápanyagdúsítás változatos formáival találkozhatunk, akár azonos márkán és élelmiszerkategórián (pl. reggeliző /gabona/pelyhek) belül is. Ezért, a népegészségügy –különösen az olyan veszélyeztetett csoportoknak, mint az idősebbek és a változókor utáni nők-, a megfelelő D-vitamin ellátottság érdekében, pontosan meghatározott mennyiséget tartalmazó étrendkiegészítőket javasol az alapvető ellátottságot biztosító élelmiszerek és dúsított élelmiszerek mellett.
Bármi is legyen a megközelítés, nem szabad megfeledkezni arról, hogy a napi összes bevitelnek nem szabad túllépnie az Európai Élelmiszertudományi Bizottság által meghatározott 25 és 50 µg-os (1000 és 2000 IU), korcsoportnak megfelelő biztonságos felső értéket. A napon sokat tartózkodó embereknek jobban oda kell figyelniük arra, hogy a biztonságos táplálkozási határon belül maradjanak. A D-vitamin túladagolás (D hipervitaminózis) tünetei közé tartozik az anorexia, a testtömegcsökkenés, a kimerültségérzés, a zavartság, a hányás és a székrekedés.
A D-vitamin régi és új előnyei
A D-vitamin fontos a csontok egészségének fenntartásához, ám az izmok működéséhez és csont-izom rendszer kiegyensúlyozottságához is szükséges – túl kevés a törések kockázatának megnövekedéséhez vezethet. Az erősebb csontok támogatása mellett a megfelelő D-vitamin szint mintegy 20-30%-kal csökkenti az esések következtében fellépő csonttörések kockázatát, mely az idősebb korosztály jelentős problémája. Egyéb területek, melyeknél a D-vitamin jótékony hatással lehet: az idősek értelmi leépülése, szklerozis multiplex (SM), rheumatoid arthritis (RA), diabétesz, és a rák bizonyos típusai (emlő, vastagbél és prosztata).
Azon európaiaknak, akiknek rossz a D-vitamin ellátottságuk, a napi rendszerességű, rövid napozás, késő tavasszal, nyáron és koraősszel segít biztosítani a megfelelő mennyiséget. A rövid nyarak, a zárt térhez kötődő életstílussal és a bőrrákkal kapcsolatos aggodalmakkal együtt, azonban megmutatják az egyéni szükségleteket figyelembevevő táplálkozási intézkedések értékét. Ezek magukban foglalhatják a D-vitaminnal dúsított élelmiszereket és étrendkiegészítőket, különösen olyan csoportok számára, melyeknél nagy a kockázata a D-vitamin hiányának.
A D-vitamin szerepét, pótlásának egészségre gyakorolt hatásait világszerte óriási erőkkel kutatják, és Magyarországon 12 különböző orvosi szakma fogott össze, hogy konszenzust hozzanak létre a hazai teendőket illetően.
Érdekes, hogy miközben óriási divatja van a vitaminok tömeges fogyasztásának, ebből a vitaminból Magyarországon a téli-tavaszi hónapokban az emberek nagy része hiányt szenved.
Nagyon fontos kérdés, hogy a hiány megelőzésére mikor és mennyi D-vitamint érdemes szedni. Tizenkét orvosi szakma képviselői nemrégiben konszenzus konferencián számoltak be arról, hogy közös munkájuk során mire jutottak.
Forrás: MR1 – Kossuth Rádió, eufic.org
Cím: Budapest XX. kerület
Nyáry Pál utca 101.
Internetes és telefonos rendelés feltételei
© 2016 All rights reserved. - sitebuild and design by netDesign