hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
A pr-esek többsége a média megjelenéseket elemzi – CCO Magazin
A PR HERALD kutatást végzett a hazai pr-szakemberek körében a pr-értékeléssel, -méréssel kapcsolatos gyakorlatukról. A lap megjelentette a kutatás eredményét. A PR HERALD engedélyével lapunk is közli a kutatási eredmények összefoglalóját. A hazai ügynökségi pr-esek legtöbbje a média megjelenések minőségét és tartalmát elemzi a pr-értékelés során, sokan pedig a megjelenések mennyiségét, és egy rendezvényen résztvevők számát összesítik – derül ki a PR Herald kutatásából. A kommunikációs szakportál két héten át zajló online kérdőíves lekérdezést indított júniusban az ügynökségi pr-esek pr-értékeléssel, -méréssel kapcsolatos percepciójáról, attitűdjéről és gyakorlatáról.
A 41 válaszadó többsége a média megjelenések minőségét és tartalmát elemzi, a média megjelenések számát összesíti, valamint a rendezvények résztvevőit számolja meg. A sokak által helytelennek tartott AVE-értéket (reklámegyenértéket) a válaszadók tizede alkalmazza a pr-munka értékelése során. A válaszadók legtöbbje átlagosan a kampányra fordítható büdzsé 0-2%-át költi értékelésre, annak 7-9%-át a kitöltők legkevesebbje, míg 9%-nál többet egyetlen válaszadó sem fordít.
A kutatás a válaszadók attitűdjét és viselkedését is felmérte. A válaszok szerint a kitöltők legtöbbjének az okoz problémát az értékelésben, hogy a public relations hatását nehéz elválasztani a marketingkommunikáció más területeinek hatásától. A szakembereknek gondot okoz még az is, hogy a pr-értékelésnek nincsenek általánosan elfogadott módszerei – derül ki a kutatásból. A válaszadók több mint fele nagyrészt egyetért azzal, hogy a pr-es a pr-értékelés segítségével bizonyítja létjogosultságát, ami a pr-értékelés fontosságát támasztja alá.
A válaszadók átlagéletkora 38 év, többségük szakdiplomával (is) rendelkezik, legtöbbjük 6-10 éve dolgozik a pr-szakmában. A válaszadók többségénél a projektvezető a felelős a pr-értékelésért – derül ki a PR Herald kutatásából.
A kutatást a PR Herald szakemberei hiánypótló céllal indították, ugyanis hazánkban már régen nem mérték fel e területet. A 25 kérdésből álló kérdőívet a hazánkban működő pr-ügynökségek és egyéb ügynökségek azon illetékesei kapták meg, akik közvetlenül felelnek a pr-értékelésért, -mérésért. A szakportál július 24-én a hazai vállalatok pr-eseinek is kiküldi a kérdőívet, majd a két kutatás eredményeit összehasonlítva külföldön is publikálja.
A kutatás legfontosabb megállapításai:
A válaszadók átlagéletkora 38 év, többségük (44%) 31-40 év közötti.
• A válaszadók 17 felsőoktatási intézményben szereztek diplomát. Legtöbbjük a Budapesti Kommunikációs és Üzleti Főiskolán (20%), a Budapesti Corvinus Egyetemen (illetve elődjében /13%/), az ELTE-n (13%) és a Budapesti Gazdasági Főiskolán (13%) végzett. Egy-egy személy a moszkvai Nemzetközi Kapcsolatok Egyetemén, a London Academy-n és az Oxford Brookes Universityn (is) végzett.
• A kitöltők többsége (54%) szakdiplomával (is) rendelkezik (kommunikáció, újságírás, üzleti kommunikáció, marketing, reklám, marketingkommunikáció szakon). Az összes válaszadó 25 szakon végzett. A 41 kitöltő szakmában töltött ideje összesen 452 év, átlagosan 11 év. Legtöbbjük (56%) 6-10 éves szakmai tapasztalattal rendelkezik.
• A kitöltők többsége (47%) ügyvezető igazgatói pozícióban dolgozik, ám sok tanácsadó (23%) és vezető tanácsadó (12%) is van a válaszadók között.
A kitöltők 86%-a hazai tulajdonú, itthon működő ügynökségnél dolgozik. Az összes válaszadó többsége (46%) 1-5 főt foglalkoztat teljes munkaidőben.
Válaszadói attitűd és viselkedés
• A válaszadók legtöbbjénél (87%) a projektvezető felelős a pr-értékelésért.
• A pr-értékelést igénylő ügyfelek többsége (60%) a magánszférában, míg 40% a magán- és állami szférában egyaránt működik. A megrendelő cégek többsége (51%) kis- és közepesvállalat.
• A kitöltők majdnem háromnegyede nagyon fontosnak tartja a pr-értékelést.
• A válaszadók többsége (59%) mindig szerepelteti egy pr-kampánytervben azt, hogy miként fogja azt értékelni, mérni.
• A válaszadók többsége azért méri egy adott kampány eredményességét, mert az üzenetek megjelenését mérni szeretné (24%), valamint  visszajelzést szeretne kapni saját munkája sikerességéről (21%).
• A legtöbb kitöltő szerint akkor volt hatékony egy kampány, ha a várt tudás-, attitűd- és viselkedésváltozás bekövetkezik (23%), ha a megbízó elégedett (22%), valamint, ha elegendő publicitást kapott a kampány (21%).
• A kitöltőknek leginkább az okoz nehézséget a pr-értékelés során, hogy a pr hatását nehéz elválasztani a marketingkommunikáció más területeinek hatásától (33%).
• A kitöltők majdnem fele teljesen egyetért azzal, hogy a pr-értékelésnek nincsenek általánosan elfogadott módszerei. A válaszadók több mint fele nagyrészt egyetért azzal, hogy a pr-es a pr-értékelés segítségével bizonyítja létjogosultságát.
A kitöltők fele rendszeresen értékeli az ügynökség-ügyfél kapcsolatot. Spontán említés során a kitöltők 12%-a írta, hogy a pr-értékeléshez használja az
• A spontán említés során a válaszadók többsége (25%) azt írta, hogy analitikus médiafigyelést használ a pr-értékelés során. A válaszadók által leggyakrabban alkalmazott értékelési, mérési módszer a média megjelenések minőségének és tartalmának elemzése (24%), a média megjelenések
számának összesítése (14%), illetve a résztvevők számának összeszámolása egy rendezvényen (13%).
• A szakemberek kis hányada számolja csupán a megtérülést (3%), és használja az interjú és a word-of-mouth eszközeit (4-4%) a pr-értékelés, -mérés során. A kitöltők legtöbbje a nem médiakampányok értékelésekor kutatásokat végez (43%).
• A kitöltők közel háromnegyede nem használ médiaelemző szoftvert.
• A 41 válaszadó közül csupán egy szervezet képviselője dolgozik olyan cégnél, amely külföldi anyavállalatának van nemzetközi ajánlása a pr-értékelésre vonatkozóan. Ez pedig a „megjelenések mennyisége, minősége, a rendezvény látogatóinak száma és véleményük felmérése kérdőív alapján”.
A kitöltők legtöbbje (38%) a kampányra fordítható büdzsé 0-2%-át fordítja átlagosan pr-értékelésre, -mérésre. A költségvetés 9%-át vagy annál többet egyetlen válaszadó sem, míg 7-9%-át az alanyok legkevesebbje (8%) költi értékelésre.
A teljes kutatási összefoglaló ide kattintva a PR Herald oldalán érhető el.
A PR Herald (www.prherald.hu) az 1995-ben alapított „első magyar public relations szakfolyóirat” online változata. A szakmai hírportál a kommunikációs társszakmák (marketingkommunikáció, reklám, pr és a médiatudományok) újdonságait elemző, független és politikailag semleges hírforrás, a hazai és nemzetközi esettanulmányok, kampányelemzések, pr-szakmai hírek gyűjtő
Célja a kommunikációs szakma területspecifikus alkalmazásainak, újdonságainak bemutatása, interjúkon és elemző írásokon keresztül, a meghatározó véleményvezérek megszólaltatása révén.
A PR Herald elsődlegesen azoknak szól, akik a kommunikációs szakmák bármelyik területén dolgoznak, tanulnak, vagy szeretnék folyamatosan továbbfejleszteni a szaktudásukat. A folyóirat szerkesztőségét a Genius Programiroda „Regisztrált Tehetségpontként” tartja nyilván.
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin