hu hu hu en sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu et hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en en hu en hu hu en en hu hu hu en hu en en en hu hu en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Magyarországi napsugárzási adatok; éves eloszlása
Fabrikett: Amit 2020-ban érdemes tudni!
Tüzelőanyag árak, akciók: fabrikett, pellet, agripellet, apríték
Infra panel – elektromos fűtés
Lakásokba, infra panelek árak, akciók
Infra és kombi szauna panelek, árak
Napelem információk – ingyen energia a napból
Elektromos energia megtakarítás és termelés
Hagyományos és alternatív fűtési technológiák
Vegyes, légfűtése kazánok puffer tárolók
Defro HG faelgázosító kazánok 25-40 KW
Automata kazánok, Ecomat égőfejek: pellet és agri pellet tüzelés
Agro Uni agripellet-kazán faapríték, szén tüzelésű autómata kazánok
Defro Duo Pellet kazánok
Vegyes, légfűtéses, agri- pellet, kazánok, aprítékégők
Ion és hidrogén kazán
Univerzális hálózati vízszűrők – Kútfúrás
Vastalanító szűrők, vastalanító berendezések (pyrolox töltetű)
Napenergia-hasznosító rendszerek tervezésekor, méretezésekor fontos bemenő paraméter a megvalósítási helyszín napsugárzás-jövedelme. Épületgépészeti kézikönyvekben fellelhető ugyan Magyarországra vonatkozó átlagos napsugárzási alapadatok, és ezek alkalmasak is a szokásos egyszerűsít méretezési eljárások elvégzésére, pontosabb, alaposabb vizsgálatok számára azonban nem állnak rendelkezésre nyilvánosan közzétett, ingyenesen elérhető adatok.
A magyarországi napsugárzás-mérések az 50-es évek végén indultak be az Országos Meteorológiai Szolgálat (OMSZ) keretén belül. A méréseket ekkor még ún. Robitzsch típusú bimetallos sugárzásmérőkkel végezték, melyek jelentős hibával rendelkeztek, így e mérések adatai csak korlátozottan használhatók. Minőségi áttörésnek számított, amikor 1967-tõl megkezdődött a mérőhálózat korszerű, termoelektromos elven működő Kipp & Zonen érzékelőkkel történő felszerelése. Ezzel egyidejűleg a Budapest-lőrinci mérőállomáson megindult a sugárzási egyenleg, ill. komponenseinek folyamatos mérése. További jelentős fejlesztés indult meg a 90-es évek elején, mely a mérőhálózat bővítését, még pontosabb szenzorok üzembe helyezését, és korszerű adatátviteli vonalak kiépítését jelentette az ország teljes területén.
Az OMSZ-nél jelenleg a vízszintes felületre érkező globális és diffúz sugárzást, valamint a sugárzásra merőleges irányú direkt sugárzást mérik. Ezek közül elsősorban a vízszintes felület globális sugárzási adatait teszik közzé, de csak a hosszabb időszakra vonatkozó, átlagos adatokat. A részletes, órai, vagy percnyi bontású mérési adatok nem nyilvánosak, ezekhez csak díjazás ellenében lehet hozzájutni.
A napsugárzás országos eloszlása
A különböző szakkönyvek leggyakrabban a napsugárzás országos, területi eloszlását ábrázoló diagramot teszik közzé. Ez a vízszintes felületre érkező globális sugárzás éves összegét mutatja. Az általánosan elterjedt, még a régebbi, pontatlanabb méréseken alapuló diagram látható az 1. ábrán. Megfigyelhető rajta egyfajta centrikus jelleg, ami a legnagyobb napsugárzást az ország középső-déli részére teszi. Ettől némileg eltér az újabb, korszerűbb és pontosabb, műholdas mérések alapján is készített diagram, ami a 2. ábrán látható. Ez a diagram már kevésbé centrikus, sokkal inkább az a nem túl meglepő tendencia olvasható le róla, hogy a déli országrészek a legnaposabbak, míg az északi részeken kevesebb a napsütés. Fontos azonban leszögezni, hogy napsütés szempontjából Magyarország legkedvezőbb és legkedvezőtlenebb helye között a különbség mindössze kb. 8%. Ez tehát azt jelenti, hogy hazánk területén belül napsütés szempontjából nincsenek lényeges, a napenergia-hasznosító rendszerek működését döntően befolyásoló különbségek. Kijelenthetõ tehát, hogy az egész ország területe alkalmas a napenergia-hasznosító rendszerek létesítésére.
1. ábra Napsugárzás eloszlása régebbi mérések alapján
2. ábra Napsugárzás eloszlása újabb mérések alapján
2012 évi sugárzásösszeg: 1.453,2 kWh/m2
2012 átlagos napi sugárzás: 3.971 Wh/m2
Télen: ~1800 Wh/m2 ;  Tavasszal: ~4600 Wh/m2
nyáron: ~5500 Wh/m2 ;  ősszel: ~3300 Wh/m2
Vízszintes felületre vonatkozó napsugárzási adatok hibája
Az általában hozzáférhető, vízszintes felületre vonatkozó napsugárzási adatok alapján a napenergia-hasznosítás szempontjából könnyen téves, félrevezetõ, következtetések is levonhatók. Nézzünk egy példát! A 3. ábrán egy derült téli és nyári nap sugárzásjövedelme látható. A bal oldali ábrából – ami vízszintes felületre vonatkozik – az állapítható meg, hogy a téli napsugárzás lényegesen kevesebb a nyárinál, annak csak mintegy 23%-a. Ebből azt az elkeserítő következtetést lehetne levonni, hogy télen – még derült, napos idő esetén is – a napból érkező hőmennyiség nagyon kevés, ami nem teszi lehetővé a gazdaságos hasznosítást. Ha viszont – a jobb oldali ábra alapján – ugyanezen derült napok sugárzásjövedelmét vizsgáljuk meg, de a napenergia-hasznosítás gyakorlatában általában alkalmazott 45°-os dőlés szögû és déli tájolású felületre, akkor már lényegesen kedvezőbb képet kapunk: a téli sugárzásjövedelem már 66%-a nyárinak. Vagyis, bár télen a napsugárzás elméleti időtartama rövidebb, és a sugárzás nagysága is kicsivel alacsonyabb, a különbség még sem olyan jelentős, ami megkérdőjelezné a téli hasznosíthatóság realitását. A valóságban a probléma nem is a derült napokon van. A téli napenergia-hasznosítás korlátját elsősorban az ebben az időszakban lényegesen gyakoribb felhős, borult napok jelentik.
Akkor hát mérjük 45°-os dőlésű, déli tájolású felületen!
Persze, gondolhatnánk azt is, hogy mivel az iskolában remélhetőleg mindenki megtanulta a szögfüggvényeket, ezért a vízszintes felületre vonatkozó napsugárzási adatokat könnyedén átszámíthatjuk tetszőleges elhelyezkedésű felületre. Ez azonban a valóságban nem így van. Geometriai összefüggésekkel számítani csak a direkt napsugárzást lehet. A hazánkban jelentős részarányt képviselő, felhős napokon közel 100%-os részarányú szórt sugárzás számítására már nincsenek egzakt összefüggések. Ezért  2003 év végén úgy határoztunk, hogy végére járunk a dolognak, és elkezdjük mérni és regisztrálni a napenergia-hasznosítás szempontjából legjelentősebb, déli tájolású és 45°-os dőlés szögû felület napsugárzás jövedelmét.
A méréshez beszereztünk egy a gobálsugárzás mérésére szolgáló Kipp & Zonen gyártmányú piranométert, és ezt hitelesíttettük az OMSZ-el. Így a mérést elvileg 2%-os pontossággal tudtuk elvégezni. Néhány hónapos mérés után azonban azt tapasztaltuk, hogy a mért értékek magasabbak annál, mint amire számítottunk (pontosabban annál, amit a vízszintes felületre vonatkozó adatokból átszámoltunk). Ezt a gyanúnkat közöltük az OMSZ-el is, ahol szintén túlságosan magasnak tartották az általunk mért sugárzási adatokat. A dolgot tisztázandó, kb. egy hónap időtartamra az OMSZ egy kontroll piranométert és adat gyújtót telepített a saját mérő berendezésünk mellé (4. ábra). Az eredmény azonban az lett, hogy a mért adatok mégiscsak pontosak, és a tényleges napsugárzás valóban magasabb annál, mint amire eddig elméleti számítások alapján számítottunk.
A meteorológiai szakkönyvekben általában az olvasható, hogy a földfelszínen a napsugárzás maximális értéke nem haladja meg az 1000 W/m2 értéket. Ezért eleinte mérési hibára gyanakodtunk akkor is, amikor – bár rövid időszakokban – de ennél magasabb, 1200 W/m2 körüli értékeket is mértünk. Főleg az volt furcsa, hogy a magas értékek nem derült, hanem felhős idő esetén jelentkeztek. Aztán rájöttünk, hogy ez sem hiba, hanem valóban ilyen magas is lehet a napsugárzás pillanatnyi értéke. A jelenség oka az, hogy szórványos, szakadozott felhőzet esetén van olyan állapot, amikor a napot éppen nem takarja el a felhőzet, ezért a teljes direkt sugárzás gyengítetlenül megérkezik a mérő felületre, a nap körül lévő felhőzet pedig még további, jelentős nagyságú szórt sugárzás is érkezik. Ez az állapot persze csak rövid ideig tart, és összességében egy felhőtlen, derült nap sugárzásjövedelme természetesen magasabb, mint egy felhősebb napon. A derült nap sugárzási eloszlása geometriai összefüggések szerinti szabályos görbe, míg a változékony nap sugárzása e szabályos görbe körül váltakozik néhány 100 W/m2-es amplitúdóval. Az ábrán feltüntettünk egy olyan borult, esős napot is, amikor a sugárzás olyan gyenge, hogy abból napkollektorokkal már semmit sem lehet hasznosítani.
A napsugárzás éves eloszlása
A napsugárzás, mint minden időjárási adat meglehetősen szeszélyes, Azt, hogy egy adott napon mekkora lesz a napsugárzás, nem lehet előre kiszámítani. A 6. ábra a 2004. évi napsugárzás eloszlását ábrázolja. A felső ábrán – ahol az adatok napi bontásban szerepelnek – jól látható a szeszélyes jelleg, a borult és a derült napok véletlenszerű váltakozása. Ebből az ábrából maximum annyi állapítható meg, hogy nyáron a napsütés értékek valamivel magasabbak mint a téli félévben, és a derült napok gyakorisága is magasabb. Az alsó ábrából viszont – ahol a sugárzási adatok 30 napos átlagértékkel szerepelnek – már lényegesen több információ kiolvasható. Meghatározható az egyes időszakok átlagos napsugárzási szintje, ami a méretezések kiindulási adata lehet. Leolvasható az ábrából az is, hogy az éves napsugárzás kb. kétharmada a nyári félévben érkezik, és a téli félévre csak egyharmados rész marad.
Az átlagos adatok hibája
A napenergia-hasznosító rendszerek méretezése általában a fentiek szerint meghatározott átlagos, napi sugárzási adatok alapján történik. Például Magyarországon, déli tájolású és 45°-os dőlés-szögű felületre az érkező napsugárzás átlagos hőmennyisége a nyári félévben megközelítőleg 5,5 kWh/(m2.nap), amiből napkollektorokkal ~3 kWh hasznosítható. A téli időszakban ugyanakkor a napsugárzás hőmennyisége ~1,5-2,5 kWh/(m2.nap), amiből napkollektorokkal kb. 0,5-1,5 kWh hasznosítható. Az átlagos sugárzási adatokkal történő méretezésből azonban könnyen téves következtetéseket is le lehet vonni.
Nézzünk két konkrét példát! A 7. ábrán 2005. június hónap sugárzási adatai láthatók. Az átlagos napi sugárzás 5760 kWh/m2. Ha ezzel a magas átlagértékkel számolunk, akkor ebből az következik, hogy egy jól méretezett használati-meleg víz készítő napkollektoros rendszer ebben a hónapban folyamatosan, minden nap elő tudja állítani a szükséges meleg víz mennyiséget. A valóságban azonban a helyzet az, hogy a magas átlagos érték elfedi a június 8-tól 12-ig tartó alacsonyabb sugárzásjövedelmű periódust, amikor is – hacsak nincs a tároló térfogat jelentősen túlméretezve – a kollektoros rendszer nem képes fedezni a teljes meleg víz szükségletet. Ilyenkor aztán családi házak esetén vizsgázhat ökológiából a tulajdonos. El kell ugyanis döntenie, hogy néhány napig langyos vízben, rövidebb ideig zuhanyozik, de nem indítja be a hagyományos meleg víz készítést, vagy fontosabb neki a kényelem és a komfort, ezért nyáron sem kapcsolja ki az automatikusan meleg vizet is készítő gázkazánt, vagy elektromos fűtő patront. A tapasztalat az, hogy a napkollektoros rendszerek tulajdonosai között egyre többen vannak azok, akik az előbbi módszert választják, és jó érzéssel tölti el őket az, hogy ez által ők alkalmazkodnak a természet, a napsugárzás adottságaihoz, nem pedig a mindent megoldó, energiafaló technikától várják el a maximális komfortot.
Az átlagos sugárzási adatok használata a téli időszak méretezésénél is helytelen eredményre vezethet. A 8. ábrán 2006. január hónap sugárzási adatai láthatók. Az átlagos napi sugárzás igen alacsony, mindössze 1725 kWh/m2. Ez alapján méretezve azt kapnánk eredményül, hogy bizony napkollektorokkal egész januárban nem sok mindent tudunk kezdeni. A valóságban azonban az alacsony átlag úgy jön ki, hogy van 18 teljesen használhatatlan nap, viszont van két rövidebb időszak, amikor a napi sugárzás eléri a 3-4 kWh-t, és ekkor a napkollektorok már szépen működnek.
Végezetül nézzünk egy a napenergia-hasznosítás szempontjából biztató, a Föld jövője szempontjából pedig talán kevésbé lelkesítő statisztikát. A 9. ábrán a Budapesten területén vízszintes felületre érkező napsugárzás éves hőmennyiségei láthatók 1967-tõl 2005-ig. A trendvonalból egyértelműen kiolvasható, hogy a földfelszínt elérő napsugárzás mennyisége növekszik. Látható az is, hogy az elmúlt 40 év két legnaposabb éve a közelmúltban, 2000-ben és 2003-ban volt. Úgy tűnik tehát, hogy a Nap energiájára egyre nagyobb mértékben számíthatunk. Ez a tendencia persze lehet véletlen is, de sokkal valószínűbb, hogy mindez az üvegház hatás
Elaldó rendelhető: fabrikett , pellet ,apríték: árak, akciók
RUF tégla vegyes keményfa és henger fabrikett, rendelhető: 2022.szept. 14-től: Árak, várhatóan 225-255 Ft/kg-tól! szállítás: Székesfehérvár, Gárdony, Velence, Veszprém, Balatonfüred, Dunaújváros, Dunaföldvár, Paks, Szekszárd, Pécs, Kaposvár, Siófok
Rendelhető: A1 fenyő pelletre rendelést októberre tudunk felvenni. DIN plusz (+) 100% -ban tiszta tölgy pellet: 225 Ft/Kg + szállítás. Székesfehérvár, Gárdony, Velence, Veszprém, Balatonfüred, Dunaújváros, Dunaföldvár, Paks, Szekszárd, Pécs, Kaposvár, Siófok Rendelhető: 2022. szept. 14-től!
Faapríték: G-30-as megrendelés, akciós ára terepen: 6500 Ft/m3 + áfa-tól + szállítás! pest megyei telephelyen:
Vegyes, légfűtéses, agri- pellet, kazánok, aprítékégők
KOMPAKT DUO 25 és a PE DUO 25, Tekla-Draco Duo Versa, öntvény és Defro vegyes tüzelésű kazánok: 15-70 Kw-ig
Automata Ecomat fapellet és agri pellet égők
Defro KDR vegyestüzelésű kazánok:12-50 KW-ig
Defro HG faelgázosító kazánok 25-40 KW
Komfort Eko Duo Uni-R agripellet, pellet, aprószén tüzelésű autómata kazánok 15-35 KW
Defro Duo Pellet kazánok
Otthon-kert: fenyőkéreg és alom pellet, forgács, szalma
Alom, alom-pellet, szalma és forgács almok
Dísz és kis kertek talaj takarás: borovi és vörös fenyő- kéreggel – múlcsal. Jelenleg nem rendelhető!
Alternatív és komposzt fűtési rendszerek
Infrapanelek, elektromos fűtési rendszerek
Lakásokba, infra panelek, & kiegészítő fűtések
Infra és kombi szauna panelek, árak
Csarnok fűtés infra sugárzóval: 4-10 m belmagasságig
Elektromos energia termelés: napelemses tetőcserép, szélturbinák
Hálózatba tápláló napelemes rendszerek
2019-ben megjelent egy felhívás tervezet “Napelemes rendszer telepítésének támogatása”
Villamos, és fűtési energia megtakarítás
Praktikusan tartós rezsicsökkentés, infra, hőszivattyú és napelemek alkalmazásával
Elektromos energia megtakarítás LED izzókkal
Víztisztítók, vastalanító szűrők, hidromag vízkőmentesítő mágnes
Univerzális hálózati vízszűrők – Kútfúrás
Vastalanító szűrők, berendezések (vastalanító pyrolox töltettel)
Üzemanyag megtakarítás: HHO, olajadalék, Magnet
Üzemanyag megtakarítás Petrolmag segítségével
Üzemanyag megtakarítás olajadalék segítségével
Üzemanyag megtakarítás HHO generátor segítségével