hu hu hu hu en en hu sv de en en hu hu hu hu it en pt hu hu hu hu hu en hu en hu en en hu en en hu en hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu et hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de en es es de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en en en hu en
A kriptovaluta, mint értékpapír? | FinTechZone
írta Gárdos I Mosonyi I Tomori Ügyvédi Iroda | 2017. 08. 14. | Bitcoin, Blockchain, Fintech tudástár, Hazai és EU-s jogszabályok, Összes hír, Szabályozás
blockchain | ICO | Initial Coin Offering | kriptovaluta | The DAO
Ha azon gondolkodnál, hogy kriptovaluta kibocsátásán keresztül finanszírozd a projektedet, akkor az alábbiakra mindenképpen érdemes lesz odafigyelned. “A kriptovaluta kibocsátást és értékesítést végző website tőzsdéhez hasonló kereskedési platformnak minősül.”
A FinTechZone korábban már kitért az ICO-ra, azaz az Initial Coin Offeringre, amely során a kibocsátó a kriptovaluta kibocsátásával szerez tőkét a projektjére. Ha a minimumtőke nem gyűlik össze, akkor a befektetők visszakapják a pénzüket. Ha a tőke összegyűlik, akkor az ICO után a megvásárolt kripovaluta token online piactereken értékesíthető. Ahogy arra már korábban felhívtuk a figyelmet, az ICO szabályozatlanságából nem következik, hogy az ICO-ra a hazai vagy valamely külföldi felügyelet hatásköre ne terjedne ki, vagy a tevékenység – adott esetben – ne minősülhetne engedélykötelesnek. Az amerikai értékpapírfelügyelet (SEC) júliusban közzétett jelentése épp ezt támasztja alá.
2016 áprilisában a Slock.it létrehozta a „The DAO” (Decentralized Autonomous Organization) nevű virtuális vállalatot, ami az Etherum addigi legnagyobb smart contractja volt (az Ethereumról bővebben itt írtunk). A smart contract alapján a vállalattól DAO tokeneket vásároltak a befektetők, a bevételből pedig a befektetők által kiválasztott projektek finanszírozására került sor. A konstrukció lényege szerint a kiválasztott projektek profitot termeltek volna, így a befektetők – a részvényesekhez hasonlóan – részesültek volna a profitból. Továbbá a befektetőket az a lehetőség is megillette, hogy már az ICO alatt is eladják a tokenjüket másodlagos kereskedési platformokon.
“The DAO becomes the largest crowdfund to date” – Forrás: bitcoinist.com
A DAO tokenek „kibocsátását” követően (ICO után vagyunk tehát), de még azelőtt, hogy a The DAO megkezdte volna az érdemi tevékenységét (azaz a projekt-finanszírozást), egy hacker ellopta a befektetők által szolgáltatott pénz közel egyharmadát. A SEC ezért vizsgálatot indított, amelynek során mindenekelőtt arra kereste a választ, hogy rendelkezik-e hatáskörrel az ügyben. Ennek során az egyik első kérdés, amelyre válaszolnia kellett, az volt, hogy a The DAO által kibocsátott DAO tokenek értékpapírnak minősülnek-e.
SEC szerint a DAO token értékpapír
A SEC arra jutott, hogy az amerikai értékpapírjogi szabályok alapján a DAO token értékpapírnak minősülhet. Az ottani fogalmak szerint az értékpapír alapvetően egy olyan befektetést testesít meg, ami (i) mások erőfeszítésein alapuló (ii) ésszerűen elvárható profit érdekében vállalt (iii) kockázat. Ebben a tekintetben teljesen mindegy, hogy egy virtuális vállalat ígéri-e a profitot és hogy a tőke bevonását és a profit kifizetését blockchain technológia felhasználásával valósítja meg, annak minden sajátosságával együtt.
A The DAO esetében a befektetők ETH tokenért cserébe kaptak DAO tokent, tehát nem köznapi értelemben vett pénzért. A hozzájárulásnak ugyanakkor nem kell köznapi értelemben vett pénz formáját öltenie. Az ETH token ebben a virtuális rendszerben igenis értékkel bíró hozzájárulásnak minősül. Továbbá azt is lehetett tudni, hogy a The DAO sikeres projektek finanszírozásával kívánt profitot termelni, tehát egy for-profit vállalat volt. Bár a befektetők valamennyire beleszólhattak abba, hogy mely projektekbe fektessen a vállalat, ugyanakkor ez több szempontból is korlátozott volt. A befektetők tehát ésszerűen elvárhattak valamiféle profitot a vállalat saját tevékenysége alapján, a hozzájárulásukért cserébe. Ezt a befektetést testesítette meg a DAO token, ami így az amerikai jog szerint értékpapírnak minősül.
Miért érdekes, ha a DAO token értékpapír
Az értékpapírrá minősítés nem pusztán azért jelentős, mert ebből következően a SEC hatásköre kiterjed a kibocsátás és a csalás vizsgálatára, hanem azért is, mert ebből következően a The DAO-t mint kibocsátót számos kötelezettség terheli vagy terhelte volna. Annak érdekében, hogy a befektetési döntés megalapozott lehessen, a vállalatnak a potenciális befektetőket megfelelően informálnia kellett volna magáról a vállalatról, melyen áll vagy bukik az esetleges befektetésük sikere. Továbbá a The DAO saját – bárki által hozzáférhető – weboldalán keresztül értékesítette ETH tokenért cserébe a DAO tokeneket. A DAO token értékpapír jellege miatt a DAO tokenek értékesítéséről nyilvántartást kellett volna vezetnie. Továbbá ha megállapításra kerül, hogy ez a bizonyos website, amin az értékesítés történt, egy a tőzsdéhez hasonló kereskedési platformnak minősül, ezen a platformon csak akkor csinálhatott volna bárki bármit jogszerűen, ha azt előzetesen nyilvántartásba vették volna.
Mi a helyzet a magyar jog alapján
Bár egyelőre kicsinek tűnik annak az esélye, hogy a magyar jog alapján vagy kifejezetten a magyar befektetőket megcélozva sor kerül ICO-ra, az ICO-k azonban itthonról, magyarországi befektetők részéről is elérhetők, ezért érdemes felhívni az alábbiakra a figyelmet.
A magyar jog értékpapírfogalma jelentősen eltér az amerikai értékpapír fogalomtól. A Ptk. alapján értékpapírnak csak az az okirat vagy elektronikus jel (dematerializált értékpapír) minősülhet, amelyet valamely jogszabály értékpapírnak minősít vagy amely – több más feltétel mellett – maga tartalmazza, hogy a nyilatkozat értékpapírnak minősül. Ha azonban az értékpapír világosan meghatározott jogosultságot (pl. meghatározott mértékű profithoz való jog) testesít meg oly módon, hogy azt a jogot gyakorolni, arról rendelkezni csak az értékpapír által, annak birtokában lehet, akkor nincs akadálya annak, hogy a nyilatkozat értékpapírnak minősüljön. Ebben az esetben azonban a tőkepiaci törvény felügyeleti engedélyt és számos további formalitást feltételező nyilvános kibocsátásra (kivételes esetben a zártkörű kibocsátásra) vonatkozó szabályai lesznek irányadóak a kibocsátásra.
Pusztán érdekességként jegyezzük meg, hogy a SEC határozatára tekintettel az sem tűnik kizártnak, hogy egy magyar részvénytársaság úgy váljon nyrt.-vé, hogy a részvényeit nem a magyar vagy valamely külföldi tőzsdére vezesse be, hanem egy olyan tőzsdéhez hasonló platformra, amelyen kriptovalutával kereskednek. A Ptk. ugyanis csak annyit ír elő, hogy nyilvános részvénytársaságnak az a részvénytársaság minősül, amelynek részvényeit bevezették bármilyen olyan piacra (platformra), amelyen értékpapírokkal kereskednek, feltéve, hogy a piac a székhely szerinti állam felügyeleti hatóságának engedélyével rendelkezik. Ha tehát az adott piac a SEC új határozatának eleget téve tőzsdéhez hasonló platformként nyilvántartásba veteti magát, akkor elvileg nincs akadálya annak, hogy a magyar részvénytársaság részvényét erre a piacra vezessék be, és a részvénytársaság így váljon nyrt.-vé.
Az ICO tokenek, tágabb értelemben a kriptovaluták jogi megítélése számos bizonytalanságot hordoz, az azonban vitathatatlan, hogy piaci „viselkedésük”a kibocsátóik, a vásárlóik és a kereskedelmük szempontjából is a pénzügyi eszköz, értékpapír jellegükre utal. A szabályozók és a pénzügyi felügyeletek számára komoly kihívás a hagyományos pénzügyi piacokon túlburjánzó pénzügyi fogyasztóvédelem érvényesítése az új, izgalmas és egyelőre igen szabályozatlan „kriptovalamik”-kel kapcsolatban. A szolgáltatók oldalán jelentős vonzerőt jelent az újdonság ügyfélszerző képessége: az első tőzsdei bitcoin befektetési alap után már a befektetési egységekhez kötött életbiztosítások piacán is megjelent az első kriptovaluta eszközalap.
A cikk szerzői dr. Gárdos Péter a Gárdos Füredi Mosonyi Tomori Ügyvédi Iroda partnere és dr. Csaba Orsolya
A Gárdos Füredi Mosonyi Tomori Ügyvédi Iroda további írásai a FinTechZone-on:
A közösségi finanszírozás jogi aspektusai – 2017.06.20.
Az Európai Bizottság a fintech lehetőségek kihasználásán dolgozik – 2017.06.27.
Felhőszolgáltatások a pénzügyi közvetítők piacán – 2017.07.04.
GDPR-konform PSD2 egy liberalizált, de biztonságos piacért – 2017.08.03.
← Hogyan gazdálkodhat okosan egy mai gyerek? Így ellenőrzik majd a fintech cégeket a PSD2 után →
Gárdos I Mosonyi I Tomori Ügyvédi Iroda
A szerzők a Gárdos Mosonyi Tomori Ügyvédi Iroda partnerei. A Gárdos Mosonyi Tomori Ügyvédi Iroda a gazdasági élet teljes spektrumában nyújt jogi szolgáltatásokat, tevékenységének fókuszában a bankjog, a tőkepiacok joga és a biztosítási jog áll.
Bankokból tech cégek? Kódban a jövőnk? A pénzügyi szektor aktuális digitális kérdései és a legújabb hazai fintech megoldások a hatodik FinTechShow-n.
Pénzügyi digitalizációs és compliance tanácsadó szakirányú továbbképzés a Budapesti Metropolitan Egyetemen.
ELEKTRONIKUS FIZETÉSI MEGOLDÁSOK KÉZIKÖNYVE
Elektronikus fizetési megoldások kereskedőknek, vállalkozásoknak. A bankkártya elfogadástól a bankszámla alapú fizetési lehetőségeken át az integrált megoldásokig.
Androidos mobilod van? Töltsd le a GPE softPOS alkalmazást és fogadj egyszerűen érintés nélküli fizetéseket közvetlenül az okostelefonodon keresztül!
LogiNet: Jönnek a low-code, no-code platformok, de kerüljük a csodavárást. A partnerség eredményesebb lehet a bankoknak
Videó sorozat a banki IT legmélyebb bugyraiból – Van fény az alagút végén?!
Worldline: A magyar pénzügyi intézmények preferált partnere szeretnénk lenni a fizetési szolgáltatások területén
Hogyan kapcsolható össze két különböző blockchain rendszer? Nem egyszerű a feladat. Íme pár lehetőség
Comnica: “A piac gyors tempót diktál, így egyelőre nem keressük a féket az autón”
GRÁNIT Family: A piacon elsőként online számlanyitás már 6 éveseknek is közösen a szülővel
Adatalapú szolgáltatások új generációja a Hiflylabs szemüvegén keresztül
A magyar kisvállalkozások négyötöde tesz a környezete védelméért
A FinTechZone kiadója a Fintech Group Kft. Minden jog fenntartva.
Felhasználási feltételek és adatvédelmi szabályzat
A felhasználói élmény fokozása érdekében a weboldal sütiket (cookie) használ. Ha tovább használja az oldalt, vagy az "Elfogadom" gombra kattint, hozzájárul a sütik használatához. További információk az adatvédelmi tájékoztatóban Süti beállításokElfogadom
A weboldal a magasabb ügyfélélmény nyújtása érdekében a weboldal használata során „cookie”-kat (sütiket) alkalmaz. A weboldal alapvető funkcióinak működéséhez nélkülözhetetlen sütik (Necessary) tárolása az Ön böngészőjében történik. A szükséges sütiken felül használunk harmadik féltől származó sütiket is (Non-Necessary), melyek segítenek elemezni, megérteni, hogy hogyan használja Ön a weboldalt. Ezen sütik tárolása is a böngészőben történik, de kizárólag az Ön hozzájárulása esetén. Önnek lehetősége van ezen sütik használatának letiltására. Ugyanakkor, tudni kell, hogy ezen sütik használatának letiltása hatással lehet a böngészési élményre.
Funkcionális sütik, amelyek szükségesek a weboldal működéséhez. Ezek biztosítják a weboldal működését és biztonságát. Ezek a sütik nem tárolnak személyes adatokat, anonim módon rögzít adatokat.