hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu en en en en hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
A public relations globális helyzete – CCO Magazin
A kutatás rávilágított többek között arra a már hazánkban sem meglepő tényre, hogy a „public relations” („pr”) kifejezést már nem szívesen használja saját tevékenységére a szakma: a szakemberek 42 százaléka vélekedett úgy, hogy a kifejezés nem tükrözi megfelelően ezt a területet. Ennek az oka valószínűleg a kifejezéssel és a tevékenységgel kapcsolatosan kialakult negatív médiakép: a megkérdezettek mintegy fele (41,6 százalék) számolt be a tömegmédia negatív viszonyulásáról.
A legrosszabb a helyzet a kutatás szerint Lengyelországban (63,6 százalék) és Nagy-Britanniában (59 százalék), a legjobb pedig Belgiumban (28 százalék) és Svédországban (28,4 százalék), de különös módon nem rossz Olaszországban sem (30,4 százalék). A cégek kommunikációs osztályain dolgozók egyébként sokkal kevésbé kritikusak a kifejezéssel kapcsolatban, mint az ügynökségi emberek, és kevésbé látják „gonosznak” a tömegmédiát: az ügyféloldaliak 38,2 százaléka szerint vesztette hitelét a pr fogalma és 37,8 százalékuk szerint társul a tömegmédiában rossz szájíz a kifejezéshez, míg az ügynökségieknél 52,3 és 51 százalék ez az arány.
Új kifejezésként a válaszolók többsége (68 százalék) a „vállalati kommunikációt” javasolja, de népszerű a „stratégiai kommunikáció” (61,3 százalék) és a „kommunikációmenedzsment” (5,7 százalék) kifejezés is. A vállalati dolgozók inkább az elsőt, a non-profit és kormányzati szervezetek pedig inkább a másodikat preferálják – érthető módon. Az is igaz ugyanakkor, hogy akik nem szeretik a pr kifejezést, azok nem szeretik az integrált kommunikáció fogalmát sem.
A „pr” kifejezés részbeni hitelvesztésével összefüggő jelenség, hogy a szakma működési területe messze túllépett a megjelenések generálásán és a „médiakapcsolatok ápolásán”:  tízből nyolc szervezetben a kommunikációs osztály az érdekgazdák széles körével kommunikál – a fogyasztóktól és a befektetőktől kezdve a dolgozókig és a politikusokig. Érdekes, hogy míg Észak-Európában a top kommunikációs szakemberek 48 százaléka felelős a kommunikációért minden érdekgazdával, addig Dél-Európában ez az arány csak 35,3, Kelet-Európában pedig 45 százalék. Ezzel párhuzamosan Észak-Európában csak 3,3 százalékuk felelős kizárólag a sajtókapcsolatokért, Dél-Európában pedig hét százalék.
A másik fontos eredménye a kutatásnak, hogy kiderült: a kommunikációs szakemberek befolyása és jövedelme is globálisan nőtt. A pr-es a szervezetek 18 százalékában a menedzsment tagja, és hatvan százalékuk közvetlenül az ügyvezetőnek jelent.
A pr-szakterületei és csatornái közül szintén nem meglepő módon az online-t és a közösségi médiát tartják a legfontosabb és a legforróbb témának a szakemberek: 55 százalékuk ezt nevezte meg elsőként. 44 százalék szerint továbbra is nagyon fontos célkitűzés a pr-ben, hogy a kommunikációs erőfeszítéseket az üzleti célokkal összeegyeztessék.  A bizalomépítés és fenntartás jelentősége visszaszorult, de fontos megjegyezni, hogy a szakemberek 93 százaléka szerint a bizalomépítés amúgy is áttevődött: a vezetők és üzletágak helyett ma már inkább a szervezetek és a márkák iránt kell a bizalmat erősíteni.
Az is érdekes, hogy miközben a szakemberek szerint a közösségi média szerepe még a többi online csatornánál is erősebben növekszik (a podcastok, a wikik és a blogok jelentősége csökkent), addig a szakemberek a szervezetek felkészültsége korántsem megfelelő ezen a területen. Tízből négy kommunikációs szakember számolt be arról, hogy a szervezetükben létezik közösségimédia-kézikönyv vagy –útmutató, és nem több mint minden harmadik szervezetben léteznek eszközök a közösségi média monitorozására. Ami a szakmabeliek magánjellegű közösségimédia-használatát illeti: 4,7 százalékuk soha, 3,6 százalékuk pedig hetente egyszer vagy annál kevesebbszer lép be közösségi oldalra. A legaktívabbak a non-profit szervezetek pr-esei, és érdekes módon Nyugat-Európában, azon belül is Dániában vannak a legkevesebben azok a pr-esek, akik naponta használják magánemberként a közösségi médiát. A nemzetek közül a szerbek a legaktívabbak.
A KÖZÖSSÉGI MÉDIA HASZNÁLATA
A döntéshozatalra jellemző, hogy a pr-esek sokkal kevésbé mernek kockázatot vállalni, mint a kreatív szakmában dolgozók: a hasonló szervezetek best practice-eire a szakemberek 67,6 százaléka bízza magát, 84,7 százalékuk pedig minden döntés előtt alaposan elemzi az összes elérhető információt. Az új kommunikációs technológiák elérhetősége csak a szakemberek 38,6 százalékát vezeti a döntéshozatalban. Érdekes, hogy az Amerikai Egyesült Államokban nagyobb a racionalitás hatalma: ott 90,8 százalék hoz racionális alapon döntéseket, és csak 53 százalék vállal kockázatot, míg Európában ez az arány 84,7 százalék és 53 százalék.
A felmérésnek a kommunikációs szakemberek fizetésére vonatkozó részéből az derül ki, hogy Európában legtöbbjük (20,5 százalékuk) 30 ezer euró alatti éves fizetést kap, és csak 2,1 százalékuk kap 300 ezernél többet.
A 2009 és 2010-es évek változásait tekintve az állapítható meg, hogy többen beléptek a legfelsőbb jövedelmi sávba, de nőtt az alacsony fizetésűek tábora is.
Kelet- és Dél-Európában a legtöbb szakember 40 ezer eurónál kevesebbet keres évente.
Forrás: A kutatási ismertető megjelent a PR HEARLD című szaklapban 2011. augusztus 8.-án. A cikket a PR Herald engedélyével közöljük.
A kutatás eredeti – angol nyelvű – prezentációja itt megtekinthető:
European Communication Monitor 2011 – ECM 2011 – Results
További prezentáció, korábbi kutatások anyagai ide kattintva megtekinthetők: communicationmonitor
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin