hu en hu hu hu hu hu hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu cs hu hu hu pl hu de hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu
Honlapunk alsó tartalma 1360*768 pixel
a görgetősáv használatával érhető el.
Dr. Magyar Zoltán PhD - Ambrus Csaba:
Sugárzási hőmérséklet aszimmetria vizsgálata termikus műemberrel
Dr. Barna Edit PhD - Dr. Bánhidi László prof. emeritus:
A sugárzási hőmérséklet aszimmetria és a meleg padló együttes hatása a hőérzetre
Tiszta vizet a pohárba!
Dr. Pintér Judit PhD:
A korszerű üvegszerkezetek spektrális tulajdonságainak jelentősége az épületek energiahatékonysága szempontjából
Megvalósult levegő-levegő hőszivattyús rendszer a Mátrában
Meleg láb, hideg fej! - PEROBE burkolatfűtési rendszerek kiegészítő fűtésként
Schlüter-Systems KG magyarországi képviselet:
Vékony rétegrendű repedésmentes fűtőaljzat-képzés a Schlüter-től
A BSH újdonságai a Hungarotherm Kiállításon
TROX® TECHNIK a 2011-es ISH tükrében
Fejfájás ellen Kalmopyrin®? Nem minden esetben!
Sugárzási hőmérséklet aszimmetria vizsgálata termikus műemberrel
Még nem érkezett hozzászólás!
Dr. Magyar Zoltán PhD - Ambrus Csaba
Sugárzási hőmérséklet aszimmetria vizsgálata termikus műemberrel
Dr. Magyar Zoltán PhD
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, Építészmérnöki Kar, Épületenergetikai és Épületgépészeti Tanszék
Pécsi Tudományegyetem, PMMK, Épületgépészeti Tanszék
A termikus környezet függ a levegő hőmérsékletétől, páratartalmától, sebességétől, a környező felületek átlagos sugárzási hőmérsékletétől, továbbá az adott környezetben tartózkodó ember tevékenységétől és ruházatától. A hőkomfort indexek, mint a várható hőérzeti érték (Predicted Mean Vote, PMV) [1], a belső környezettel elégedetlenek százalékos aránya (Predicted Percentage of Dissatisfied, PPD) [1] az egész test hőegyensúlyán alapulnak. Ezek az indexek nem egységes termikus feltételek esetén (pl. környező felületek különböző hőmérséklete) pontatlanok vagy nem alkalmazhatók.
Előfordulhat, hogy a vizsgált tér összességében kielégíti a komfort szempontjából elvárt követelményeket,mégis az adott tér bizonyos pontjain helyi diszkomfort problémák lépnek fel. Aleggyakoribb diszkomfort tényezők a huzathatás, a vertikális hőmérséklet különbség, a hideg ésmeleg padlók hőmérséklete, valamint a sugárzási hőmérséklet aszimmetria [2].
A termikus műember alkalmazásával egy olyan modellt állíthatunk fel, amely alkalmas a különböző diszkomfort tényezők vizsgálatára. A továbbiakban először a termikus műember alkalmazhatóságát mutatjuk be a hőkomfort vizsgálatokra, majd a sugárzási hőmérsékleti aszimmetria közül a hideg fal/ablak és a meleg mennyezet együttes hatására vonatkozó méréseket ismertetjük.
A méréseket a Pécsi Tudományegyetem Épületgépészeti Tanszékének laboratóriumában végeztük. A termikus műember az 1980-as években az Építéstudományi Intézetben készült, jelenleg a BME tulajdonában van. A műemberhez a Pécsi Tudományegyetemen új adatgyűjtő berendezés és méréskiértékelő szoftver készült. A termikusműember és a PTE Épületgépészeti Tanszékének laboratóriuma a Magyar Épületgépészet 2010/11. számában [3] részletesen ismertetésre került.
A termikus műember alkalmazhatósága hőkomfort mérésekhez
Termovíziós felvételek igazolják, hogy a termikus műember alkalmazható az élő alanyok helyett a hőkomfort vizsgálatokhoz. Az alkalmazásnem csak az egész emberre, hanem az ember egyes testrészeinek a termikus leképezésére is érvényes. A 1. ábra középen mutatja a termikus műembert az élő alanyok között. A termovíziós felvétel nem a felületi hőmérsékletek abszolút értékeinek meghatározására, hanem a felületi hőmérsékletek különbözőségére ad információt.
1. ábra. A műember és az élő alanyok termovíziós felvétele
A teljes cikk letöltéséhez jelentkezzen be!
Minden jog fenntartva! - 2022 - Magyar Épületgépészet