hu en hu hu hu hu hu hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu en hu sv hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu
Honlapunk alsó tartalma 1360*768 pixel
a görgetősáv használatával érhető el.
Épületgépészeti és épületenergetikai szakirányok a Létesítménymérnök mesterszakon, a Debreceni Egyetemen
„Városenergetikus” szakmérnök képzés – miért, miről?
Geotermális energiával működtetett abszorpciós hűtőgép és hőellátó vezetékének energetikai elemzése a hőforrás hőmérsékletének szempontjából
Dr. Garbai László - Dr. Jasper Andor PhD:
A matematikai rendszerelmélet feldolgozása és alkalmazása épületgépészeti optimalizációs feladatok megoldására 2. rész
Schlüter-Systems KG magyarországi képviselet:
Az energiahatékony fűtési rendszerek fűtőfelülete a Schlüter® - BEKOTEC
Vákuumcsöves napkollektorok a Bosch-tól
Fűtési rétegtároló = OSKAR
Légtechnikai csövek – az új generáció
HALTON újdonságok a klímagerendás légkondicionálásban
Geotermális energiával működtetett abszorpciós hűtőgép és hőellátó vezetékének energetikai elemzése a hőforrás hőmérsékletének szempontjából
Még nem érkezett hozzászólás!
Geotermális energiával működtetett abszorpciós hűtőgép és hőellátó vezetékének energetikai elemzése a hőforrás hőmérsékletének szempontjából
Debreceni Egyetem Műszaki Kar
A hűtőgépek négy fő részből épülnek fel: kompresszor, elpárologtató, kondenzátor és expanziós gép. Az abszorpciós hűtőgépeknél a kompresszor egy termokémiai kompresszor lesz, ami maga is 4 fő részből áll: abszorber, kiűző, fojtás és oldatkeringető szivattyú.
Az abszorpciós hűtőgépben megvalósuló körfolyamatot a következő módon lehet leírni.
A kisnyomású elpárologtatóban elpárolog a hűtőközeg, amelynek hőmérséklete 4–5 °C.Apárolgáshoz szükséges hőt a hűtendő közegtől vonja el, amely így lehűl. Ezáltal megvalósul a gép működtetésének elsődleges célja. Az elpárolgott hűtőközeg a kialakuló gőz nyomáskülönbsége hatására az abszorberbe áramlik. Itt a hűtőközeg kb. 27–32 °C-on kondenzálódik, és elnyelődik az abszorber anyagban. A kondenzálódáskor hő szabadul fel, amelyet a hűtőtorony felől érkező hűtővízzel vezetünk el. Az abszorberben keletkező hűtőközeg-abszorber anyag cseppfolyós oldatát, az úgynevezett gazdag oldatot az oldatkeringető szivattyú szállítja a nagynyomású kiűzőbe.
A kiűzőben szétválasztjuk a gazdag oldatot hűtőközeg gázra és hűtőközegben szegény oldatra. Ennek eléréséhez fűtőközeg segítségével hőt viszünk be a kiűzőbe. A szegény oldatot egy fojtáson keresztül visszavezetjük az abszorberbe. Az energia visszanyerés céljából a kiűzőbe való belépés előtt a gazdag oldatot elő szokás melegíteni a kiűzőből távozó szegényoldat hőenergiájával. A kiűzőből távozó nagynyomású és forró hűtőközeg-gáz a nagynyomású kondenzátorba áramlik, ahol közel 37 – 42 °C-on kondenzálódik. A felszabaduló hőt az abszorber felől érkező hűtővízzel szállítják el a hűtőtorony irányába. A kondenzálódott hűtőközeget egy expanziós gépen (általában fojtáson vagy termosztatikus adagolón) keresztül visszajuttatják az elpárologtatóba, ahol a folyamat kezdődik elölről.
A hűtőközeg és az abszorber anyag szerint sokféle abszorpciós hűtőgép létezik. Ezek közül jelenleg két típus számít elterjedtnek. Az egyik ammónia hűtőközegű és víz abszorbensű, míg a másik víz hűtőközegű és lítium-bromid abszorbensű.
A teljes cikk letöltéséhez jelentkezzen be!
Minden jog fenntartva! - 2022 - Magyar Épületgépészet