hu en hu hu hu hu hu hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu et hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu de ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu
Honlapunk alsó tartalma 1360*768 pixel
a görgetősáv használatával érhető el.
Eördöghné Dr. Miklós Mária PhD - Horváth Gábor:
Tisov, Ana - Op ’t Veld, Peter:
Bevezetés a MOBISTYLE projektbe (angol nyelvű)
Andrássy Zoltán - Dr. Szánthó Zoltán:
Fázisváltó anyaggal töltött energiatároló alkalmazása adatközpontok hűtési energiafelhasználásának csökkentésére
Érces Norbert - Dr. habil Kajtár László PhD:
Kézi adagolású, háztartási méretű, szilárd tüzelésű kazán munkapontjának meghatározása a teljesítmény és a károsanyag-kibocsátás együttes vizsgálatával
A lakások egyik felénél előtérbe kerül a „hibrid” fűtés
Regionális Onkológiai Központ sugárterápia klímarendszerei
Bordun, Maryna - Savytskyi, Mykola - Babenko, Maryna - Rabensiefer, Roman:
Üvegházak energiahatékonysági kérdései földrajzi helyzetük és tájolásuk függvényében (angol nyelvű)
A huzatkomfort kapcsolata a helyiség beépítettségével
Az ivóvíz rendszerek védelme a visszafolyás-gátlók alkalmazásával
Az Épületgépészeti Múzeum kincseiből – Reagens csöves gázkoncentráció mérő műszer (folytatás)
HIU2 – új fejlesztésű társasházi távfűtés modul a Pipelife-tól
Tanulságos életpályák – Baumann Mihály
Nyomásfokozó szivattyúk hatásfoka részterhelésen
Még nem érkezett hozzászólás!
Eördöghné Dr. Miklós Mária PhD - Horváth Gábor
Nyomásfokozó szivattyúk hatásfoka részterhelésen
Eördöghné Dr. Miklós Mária PhD
Pécsi Tudományegyetem, Műszaki és Informatikai Kar, Mérnöki és Smart Technológiák Intézet, Épületgépész- és Létesítménymérnöki Tanszék
üzemfenntartó gépészmérnök és épületgépész mérnök hallgató
Pécsi Tudományegyetem, Műszaki és Informatikai Kar
A 2020-as évre előirányzott CO2-kibocsátási és energiafelhasználási értékek eléréséhez jelentős megtakarítási potenciált képvisel a szivattyús rendszerek energia-hatékonyságának növelése. A különböző – EuP, ErP1, 640/2009/EK (villanymotorokra), 641/2009/EK (nedvestengelyű keringető szivattyúkra, 327/2011/EK (ventilátorokra) vonatkozó – rendeletek következményeképpen az áramlástechnikai berendezések hidraulikája, a hajtómotorok energiafelhasználása területén óriási fejlődés volt tapasztalható az elmúlt 2-3 évben. További jelentős megtakarítás a korszerű szabályozás mellett az új motortechnológiák hatásfokával érhető el, illetve a meglevő rendszerek szabályozásának célszerű megválasztásával.
A kommunális vízellátásban a fogyasztási profilt általában nagyfokú változékonyság jellemzi, ezért ebben a szolgáltatási szektorban fokozott a jelentősége annak, hogy hogyan reagál a szivattyú a váltakozó igényekre, milyen hatásfokkal képes követni a vízigény változását. Ez egyrészt a felvett energiamennyiség, másrészt a részterhelésen üzemelő szivattyúk megváltozott hatásfoka miatt fontos. Mivel a szivattyúk működési idejük jelentős hányadában részterhelésen üzemelnek, ezért az energiahatékonyság érdekében nagy jelentőségű, hogy ebben az üzemállapotban kedvező legyen a hatásfok. Amíg a szivattyú a fogyasztói mennyiségi igényeket kiszolgálja, addig ritkán fordul a figyelem a működés energiahatékonyságára. A cikk laboratóriumi mérési eredmények alapján arra mutat rá, hogy az egyes üzemi paraméterek hogyan befolyásolják a szivattyú energia-felhasználását.
1 A 2005-ben jóváhagyott EuP irányelvet – amely az energiafogyasztó berendezések energiafogyasztására és a környezeti hatásukra vonatkozott – 2009-ben módosították ErP (2009/125/EC) irányelvre (ecodesign)
A méréseket a Pécsi Tudományegyetem Műszaki és Informatikai Karának „Fordulatszám-szabályozott és kaszkád kapcsolású GRUNDFOS szivattyúk mérőkörén” végeztük el, a változó fogyasztási igényeknek megfelelő üzemállapotokat szimulálva. Az első esetben (1. ábra) egy korszerű, a motorhoz integrált frekvenciaváltóval ellátott állandó mágneses, speciális kivitelű szinkron reluktancia motorral felszerelt, CRE 3 – 5 típusú örvényszivattyút vizsgáltunk. A térfogatáramot egy Siemens MAGFLO 1100 áramlásmérő segítségével rögzítettük, amely a víz vezetőképességén alapuló mágneses-indukciós elven működik. A második esetben (2. ábra, lásd a következő oldalon) egy külső frekvenciaváltóval szabályozott aszinkronmotorral szerelt CR 1 – 7 szivattyút vizsgáltunk. Ebben az esetben a térfogatáramot egy Grundfos VFI vortex elven működő áramlásmérővel rögzítettük, amelyet elektronikusan egy külső, Grundfos CUE típusú frekvenciaváltóba kötöttünk.
A cikk teljes terjedelmében lapunk 2019/1-2-es számának nyomtatott változatában található meg, illetve pdf-formátumban is letölthető (előfizetőknek korlátlanul, regisztráltaknak viszont havonta csak egy alkalommal!).
A teljes cikk letöltéséhez jelentkezzen be!
Minden jog fenntartva! - 2022 - Magyar Épületgépészet