hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en en hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Nonprofit-pr Amerikában – CCO Magazin
Címkék: Edward BernaysLucas Bernard HeldMuseum of Public RelationsNonprofit public relations
A public relations szakma egyik fellegvára, a “Museum of Public Relations” New Yorkban található. A múzeumnak, amelynek látogatói nemcsak az otthont adó Baruch College hallgatóiból kerülnek ki, hanem számos más amerikai egyetemről, s természetesen külföldről is érkeznek érdeklődők, kutatók. Itt nemcsak megnézni lehet a kiállítási tárgyakat, vagy olvasni , kutatni a könyvtárban, de a rendszeres továbbképzéseken új ismereteket is lehet szerezni. Tudósítónk is beült a Múzeum nyári “iskolapadjába”, s egy érdekes előadást hallgatott meg a nonprofit-pr tevékenység céljairól.
PR for Non-profits: Doing good and doing well
Az előadás címe – Tégy jót és azt tedd jól – a nonprofit public relations területén – a jelen tudósítás íróját az előadás meghallgatása előtt, egy régi, ám sokat bírált pr-elméletre emlékeztette. (“Tégy jót és beszélj róla”) Az előadás azonban rácáfolt erre az előzetes elképzelésre, ugyanis az előadó Lucas Bernays Held, a Wallace Foundation Kommunikációs Igazgatója a pr-szeminárium hallgatóinak a nonprofit public relations céljairól, stratégiájáról beszélt.
Az előadót Shelly Spector ,a múzeum alapítója mutatta be a hallgatóságnak. Lucas Bernays Heldről kiderült, hogy érdekes és a pr-területén kétszeresen is érintett személyiség, ugyanis egyrészt nem más, mint a public relations “atyjának”, a szakma megteremtőjének nevezett Edward Bernays unokája, másrészt tanultsága és több mint két évtizedes gyakorlata a public relations szakmához és a nonprofit területhez köti. Korábban a egyetemi public relationssal foglalkozott, így volt a Columbia Egyetem, Barnard College Public Affairs-ért felelős alelnöke, s jelenleg egy jelentős amerikai alapítvány kommunikációs igazgatója.
A New York-i székhelyű The Wallace Alapítvány az Egyesült Államokban jótékonysági szolgálatként működik. Küldetési nyilatkozatukban leszögezték, hogy “Célunk, hogy elősegítsük a hátrányos helyzetű gyermekek tanulási és gazdagodási lehetőségeinek javítását, valamint a művészetek életképességét mindenki számára.”
Lucas Bernays Held számos nonprofit kommunikációval foglalkozó publikáció szerzője, így jól ismert a New York-i pr-múzeum vezetői elött is, akik meghívták, hogy a muzeum nyári iskolájának ötödik szemináriumán beszéljen a nonprofit-pr céljairól.
A Museum of Public Relations iskolája ingyenes oktatást kínál a diákok, gyakornokok és fiatal szakemberek számára a különféle pr-területeken, például az egészségügyben, az élelmiszeriparban, vagy ahogyan augusztus 2-án történt, a nonprofit-pr területén.
Lucas Bernays Held előadását azzal kezdte, hogy szeretné lerombolni azokat a rossz mítoszokat, amelyek a köztudatban a nonprofit-pr területéhez tapadtak.
A tévképzetek felsorolását azzal kezdte, hogy sokan tagadják, hogy a nonprofit területén működnének a brand-ek, a márkák.
Bizonyítékul számos olyan nonprofit márkát is bemutatott, amelyek a tévképzeteket megcáfolták. Az egyik legfontosabb bizonyítéka az egyik legismertebb nonprofit, a Vöröskereszt brandje volt.
Az Egyesült Államok egyik legismertebb egészségügyi intézménye, a Mayo Clinic rendkívül erős brandje is ékes bizonyítéka annak, hogy a nonprofit területén is működik és a segíti az ismertség fenntartását a brand.
Ugyanez igaz például múzeumok esetében is. A bemutatott példa az American Museum of Natural History brandje volt. Az előadó állítása igaz például tv-csatornák brandjére is. Rendkívül közismert a népszerű amerikai PBS csatorna brandje.
Hasonló tévhit létezik az adományozások területén is. Sokan azt állítják, hogy csak a gazdagok élnek az adományozás lehetőségével. Ez egyértelműen cáfolható, ugyanis az adományozók, akiknek a jövedelme kevesebb mint 25.000$ évente, azaz nagyjából 1000$-t keresnek havonta, a bevételük 12%-át áldozzák adományozásra. A 24,000 – 50,00 $ közötti tartományban ez 7%, a gazdagok, a nagy keresetűek körében, az 500 ezer $  és kétmillió $ közötti bevételi tartományban az adományozás összege 3%. A 2 millió dollár feletti keresetek esetében az adományozás a bevétel 6%-át tesz ki. Az olvasó számára persze furcsa lehet, hogy az előadó a 25,000 $ éves jövedelmet a nem gazdagok tartományában említette, azonban figyelembe kell venni az amerikai kereseti viszonyokat, ahol ez az összeg valóban a nem gazdagok területére igaz. (A tudósító megjegyzése: a havi 1000$ körüli kereseteknek a magyarázatához, csak viszonyítás kedvéért, egy olcsó lakás havi bérlete 1200 – 1500$ körül van.)
Az előadó néhány számadattal jellemezte az amerikai nonprofit terület elismertségét.
Csak a legfontosabb számokat felidézve: Az amerikai gazdaságban 938 millió dollárt képvisel a nonprofit terület, ez az amerikai GDP nagyjából 5%-át teszi ki. “Az Egyesült Államokban 1,2 millió közhasznú és magánalapítvány működik, amelyben mintegy 63 millió 16 évesnél idősebb felnőtt dolgozik önkéntesként, s nem nyereségért évente” – hangsúlyozta az előadó.
A fenti tények, a mítoszok cáfolata, a bemutatott számadatok alapján érthető az előadó azon állítása, mely szerint általános elvként leszögezte, hogy a public relationstól fontos elvárás, vagy fogalmazhatunk úgy is, hogy cél, hogy a public relations elérje, hogy a nonprofit közönsége támogassa az adott nonprofit szervezet stratégiai követelményeit.
A nonprofit public relations céljai
Az előadó a legfontosabb nonprofit pr-célokként a következőket határozta meg: “a márka kialakítása, fenntartása, a hitelesség kérdése, az adományok gyűjtése, a célok és üzenetek megfogalmazása, a szervezeten belüli kommunikáció alakítása, a tervezett programok sikerének a biztosítása, a támogatások megszerzése, az esetleges krízis helyzetek kezelése, a közösség bevonása a szervezet érdekében.”
Az előadó felidézte Jeff Bezosnak, az Amazon vezérigazgatójának egy szervezetről és annak a public relations tevékenységéről vallott véleményét:
“A tettek hangosabbak minden szónál. Mindig úgy tűnt számomra, hogy egy cég márkájáról kialakult vélemény elsősorban nem attól függ, amit a cég magáról mond, hanem amit tesz.”
Lucas Bernays Held úgy tartja, hogy a kommunikáció legfontosabb elemei a következők: elsődlegesen a célok meghatározása, aminek az a lényege, hogy azt határozzuk meg céljainkban, hogy mit szeretnénk, ha majd a kommunikációnk hatására történne, amit a kommunikációnk eredményezne.
Lucas Bernays Held szerint a második kulcsfontosságú elem annak meghatározása, hogy mit szeretnénk mondani, mi az üzenetünk. A harmadik elemként az előadó azt említette, hogy meg kell határozni, hogy kit szeretne a szervezet elérni az üzenetével, azaz ki a lehetséges “hallgatóság” A negyedik elem, hogy milyen csatornákon érhető el a célközönség. S befejezésül az előadó szerinti ötödik elem az, hogy meg kell vizsgálni, hogy a kommunikációnk során mi működött jól és kevésbé jól? Ez fontos eleme a tanulásnak és a fejlődésnek.
Az előadást szervező pr-múzeum küldetésnyilatkozatában egyértelműen fogalmazták meg, hogy céljuk
“Létrehozni és fenntartani a nyilvánosság számára egy nyitott múzeumot és könyvtárat, amely könyveket, folyóiratokat, leveleket, posztereket és egyéb történelmi tárgyakat tartalmaz, amelyek a public relations történetét krónikázza;
Biztosítson történelmi áttekintést a pr-területről, annak úttörőiről, folyamatairól és társadalmunkra gyakorolt ​​hatásáról, bemutatva a korai alapítók és későbbi közreműködők kampányait, a különböző eredetű képeket és az online felméréseket, amelyek fontos adatok gyűjtését és értelmezését az attitűdök és viselkedés tendenciáit mutatják be;
A történelmi kiállításokat rendezni, létrehozni, fenntartani és népszerűsíteni;
Olyan történeti kutatógyűjteményt, referenciaközpontot és kutatóközpontot kell létrehozni és fenntartani, amelynek középpontjában a pr-kapcsolatok fejlesztése áll; és
Támogatják és támogatják a folyamatban lévő történelmi kutatásokat, szponzorálják és történelmi és kulturális tevékenységeket, programokat és rendezvényeket szerveznek a nyilvánosság számára, és kiadványokat adnak ki a közönség számára.”
A Shelley és Barry Spector alapította Museum of Public Relations a világ egyedüli múzeuma, amelyet a nemzetközi pr-szakmának szenteltek. A múzeum gyűjteménye több mint 650 kötetet, 100 órányi videointerjúkat tartalmaz. A múzeumban bemutatják a szakma történetét és a public relations szerepét az üzleti életben, a társadalom kultúrájában és a politikában. Ritka tárgyak, szóbeli történetek, levelek, fényképek és filmek révén a látogatók megismerkednek a szakma úttörőivel és a gyakorlatban betöltött szerepükkel.
Az ebben a tudósításban ismertetett előadás is azt bizonyítja, hogy a múzeum céljait jól fogalmazták meg, hiszen megvalósult a küldetési nyilatkozatban megfogalmazott cél, a résztvevők számára hasznos ismereteket jelentettek az elhangzottak. A tudósító csupán egy dolgot hiányolt az előadásból, nevezetesen, hogy nem volt szó a célok eléréséhez felhasználandó pr-eszközökről. Az ezzel kapcsolatos tudósítói kérdésre az előadó azt válaszolta, hogy az előadás kifejezett célja a stratégia jelentősségének hangsúlyozása volt.
CCO Magazin – Barát Tamás
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin