hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
A SAJTÓMUNKÁSOK NEVÉNEK FELTÜNTETÉSÉRŐL – CCO Magazin
A MÚOSZ Etikai Bizottsága szakmai elvi állásfoglalása, hogy úgy a nyomtatott sajtóban, mind az elektronikus médium-fajtákban az alkotók (szerzők, cikkírók, és más az alkotás létrehozásában közreműködők (operatőrök, vágók, stb.) jogosultak eldönteni, hogy közreműködésüket kívánják-e, és milyen módon kívánják feltüntetni.
A MÚOSZ Etikai Bizottsága Stratégiai Eljáró Tanácsa (elnök: Kövér Tamás, tagok: Pánics György, László Zsuzsa, Teknős Miklós, Hajba Ferenc, Somfai Péter, Kiss G. Péter) megtárgyalta a 05 11225 S számon nyilvántartott szakmai véleménykérést az alkotók nevének feltüntetésével kapcsolatosan.
A szakmai – etikai kérdésben a MÚOSZ Etikai Bizottsága Stratégiai Eljáró Tanácsa a következő szakmai elvi állásfoglalást teszi közzé.
A MÚOSZ Etikai Bizottsága szakmai elvi állásfoglalása, hogy úgy a nyomtatott sajtóban, mind az elektronikus médium-fajtákban az alkotók (szerzők, cikkírók, és más az alkotás létrehozásában közreműködők (operatőrök, vágók, stb.) jogosultak eldönteni, hogy közreműködésüket kívánják-e, és milyen módon kívánják feltüntetni.
Az etikai testülethez számos informális úton történt megkeresés érkezett annak kapcsán, hogy az MTV „kitakarási botrány”-ként elhíresült ügyének mellékszálaként vita támadt abból, hogy egyes közreműködők nem kívántak név szerint szerepelni az elkészült produkciók stáblistáján.
Helyzetértékelésünkkor az előtörténetből indultunk ki. A médiavilág szereplői hagyományosan érdekeltek abban, hogy a produktumban tevékenységüket megkülönböztethetően vállalják, hiszen ez munkásságuk része.
Korábban a MÚOSZ Etikai Bizottsága azt is szabályozta, hogy a pályára később érkezett alkotók kötelesek a már működőkétől eltérő (írói- vagy szerzői) nevet választani.
A MÚOSZ Etikai Kódexe 6.3. pontja kimondja, hogy „A szerzőt megilleti a felvett név használatának joga.”
Ebből következően az Etikai Bizottság Stratégiai Tanácsa úgy véli, hogy a szerző dönthet úgy is, hogy alkotása a neve feltüntetése nélkül jelenjék meg.
A nyomtatott sajtóban hagyomány, hogy a szerkesztőségek azt is igyekeznek elkerülni, hogy egy-egy oldalon – ha több cikk szerzője azonos – minden írás alá ugyanazt a nevet kelljen írni. Így kielégítik a megkülönböztetés (és az azonosság megjelölésének) igényét szignókkal, álnevekkel, (lásd Sipulusz-tól, Diurnusig a példákat.) Ezek személyhez tartozó nyilvántartása mindenekelőtt a szerkesztőségi műhelymunka része, az álnév alatt rejtező alkotó joga az „önfelfedés”.
Hasonlóképp a szerkesztőségi műhelymunka része kell, hogy legyen az elektronikus médiában annak nyilvántartása, hogy akár web-es felületen, akár mozgóképes alkotások munkálataiban kik és milyen minőségben vettek részt. Általában a résztvevők itt is abban érdekeltek, hogy nevük, vagy a szakmában használatos névmegjelölésük nyilvános legyen, mert ez hozza meg számukra az elismertséget.
Ugyanakkor, miként a költőnek is joga, hogy gyűjteményes kiadásába egy-egy utóbb gyengébbnek tartott versét, írását ne válogassák be, az elektronikus és mozgóképi műfajok közreműködőinek is joga, hogy ezzel a lehetőséggel éljenek. Kimondhatják, hogy egy-egy szellemi produktum „nem része” életművüknek, vagy munkásságuknak.
Az etikai testület megítélése szerint a kulcshelyzetben a szerkesztőségi műhelymunka áll: magát a szakmát is csak műhelymunka keretében lehet igazán elsajátítani -, másfelől a médiatulajdonosok munkaszervezésének következménye az, hogy a létrejövő alkotásokért /cikkért, vágásért, szerkesztésért stb./ járó díjazást, közreműködői vagy szerzői honoráriumot miféle nyilvántartási rendszer alapján fizetik ki.
Szakmai – etikai állásfoglalásunk szerint a média tulajdonosa nem tagadhatja meg a szerzők, alkotók, közreműködők jogát arra, hogy megkülönböztető nevüket (szignójukat, álnevüket vagy szerzői nevüket) feltüntessék, nyilvánvaló tehát, hogy ennek a jognak következménye, fordított helyzetben az is, hogy amennyiben a szerző nem kívánja a nevét feltüntetni, ezzel a lehetőséggel is élhessen. A média tulajdonosának kétségtelenül joga van megkövetelni alkalmazottaitól bizonyos feladatok szakmailag korrekt teljesítését, azonban nem várhatja el, hogy olyan feladatok ellátásakor is feltüntessék nevüket, amelyek teljesítésével szakmai, erkölcsi, politikai, vagy más – megítélésük szerint méltányolható okból – nem tudnak azonosulni.
Minden egyéb részletkérdés a szerkesztőségi műhelymunka része, és egyedi megállapodásokon, szokásjogon múlik.
Azokon az elektronikus média-felületeken (így az internetes kommenteknél is) ahol több bejelentkezett személy álnevek mögött küldi írásait, a stílus és a tartalom okán is kialakulhatnak konfliktusok, és megjelenik a moderáció igénye. Ennek megoldása a website üzemeltetőjének felelőssége. Erre vonatkozóan az etikai kódex így rendelkezik: „2.4.4. A média kiadói és szerkesztőségeinek vezetői felelősséggel tartoznak az általuk megjelentetett és felügyelt online média teljes felületének tartalmáért.”
Budapest, 2012. 05. 08.
A Stratégiai eljáró tanács nevében: Kövér Tamás, elnök
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin