hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
A kkv-k életét leginkább megnehezítő 10 uniós jogszabály ésszerűsítésére készül az EU Bizottság – CCO Magazin
Európában 20,8 millió kis- és középvállalkozás működik. Ezek a vállalkozások hozzák létre az új európai munkahelyek 85%-át, ők adnak munkát az uniós foglalkoztatottak kétharmadának, és emellett jelentős mértékben hozzájárulnak az innovációhoz és a növekedéshez. A „gondolkozz előbb kicsiben” elvét követve és a 2008. évi európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összhangban az EU Bizottság az európai növekedés és foglalkoztatás elősegítése érdekében az intelligens jogalkotásra irányuló programjának homlokterébe emelte a kkv-k érdekeit.
A Bizottság által kezdeményezett széles körű konzultáció során mintegy 1000 kkv és üzleti szervezett jelölte meg, mely 10 uniós jogszabály jelenti számára a legnagyobb terhet. A konzultáció célja annak megállapítása volt, mely területeken akadályozza az uniós szabályozás a munkahelyteremtést és a növekedést, és mely területeken szükséges további vizsgálatokat végezni, és szükség esetén további intézkedéseket hozni. A ma közzétett eredmények szerint a kkv-k számára a legnagyobb tehertételt és költségeket jelentő jogszabályok toplistáján a vegyi anyagokkal kapcsolatos REACH-rendelet, a hozzáadottérték-adóról, a termékbiztonságról, a szakmai képesítések elismeréséről, az adatvédelemről, a hulladékokról, a közúti közlekedésben alkalmazott menetíró készülékről és a közbeszerzésről szóló, valamint a munkaerőpiaccal és a korszerűsített vámkódexszel kapcsolatos jogszabályok szerepelnek.
A Bizottság – amellett, hogy az említett területek szabályozását változatlanul szükségesnek tartja – egy 2012 decemberében indított új program, a célravezető és hatásos szabályozás programja (REFIT)1 keretében feltétlenül kezelni fogja a kkv-k által jelzett aggályokat. A REFIT program célja az uniós jogszabályok, illetve a jogszabályi hiányosságok és következetlenségek okozta terhek megállapítása, valamint a jogszabályok ilyen szempontú értékelése, és annak alapján azok szükség szerinti átalakítása. Figyelembe véve a folyamatban lévő jogalkotási eljárások eredményét is, a Bizottság 2013 júniusáig bejelenti, milyen intézkedéseket javasol a helyzet orvoslására.
José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke így fogalmazott a kezdeményezés kapcsán: „A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós jogszabályok a célnak megfelelőek legyenek, és elősegítsék az európai vállalkozások növekedését és a munkahelyteremtést. Az intelligens szabályozásnak ezért központi szerepet kell játszania a politikai döntéshozatalban. Feltett szándékunk, hogy megkönnyítsük az európai gazdaság legfontosabb hajtóerejét jelentő kis- és középvállalkozások életét. Minden résztvevőnek szeretném megköszönni, hogy segített kiválasztani a legnagyobb terhet jelentő jogszabályokat. Ígérem, mindent megteszünk azért, hogy várakozásaiknak megfeleljünk.”
Antonio Tajani, ipar- és vállalkozáspolitikai biztos, az Európai Bizottság alelnöke, a következőképpen nyilatkozott: „A válságból való kilábalás kulcsa az európai munkahelyek többségét létrehozó kis- és középvállalkozások kezében van. Jogszabályainkat a kkv-k – és különösen az új vállalkozások – igényeinek szem előtt tartásával kell kialakítanunk: azoknak intelligenseknek, egyszerűeknek és stabilaknak kell lenniük. Minél inkább odafigyelünk arra, hogy mit várnak el a kkv-k, annál inkább hozzá tudnak járulni ezek a vállalkozások a gazdaság élénkítéséhez. ”
A kis- és középvállalkozások a következő területeket szabályozó 10 uniós jogszabályt jelölték meg, mint számukra legterhesebbeket:
REACH (a vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése és korlátozása
általános termékbiztonsági és piacfelügyelet
hulladékszállítás – hulladékokkal kapcsolatos keretjogszabályok – hulladékok és veszélyes hulladékok jegyzéke
a közúti közlekedésben alkalmazott menetíró készülék (a vezetési és pihenőidő mérésére)
közbeszerzési eljárások (építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések)
A felsoroltak közül a Bizottság már számos terület esetében tett lépéseket az uniós szabályozás tökéletesítésére és egyszerűsítésére.
A konzultáció során arra is fény derült, hogy a kkv-k az egyik legsikeresebb jogszabályi lépésnek tartják a 2013. március 16-án hatályba lépő késedelmes fizetésekről szóló irányelv által bevezetett rövidebb fizetési határidőket és az egyszerűsített számviteli/könyvvizsgálati rendszer alkalmazásának a kkv-k szélesebb körére történő kiterjesztését.
A 10-es toplistával az Európai Bizottság az Európai Tanács tavaszi ülésének eredményességéhez kíván hozzájárulni. Ezt szolgálja az „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” című közlemény és az azt kísérő szolgálati munkadokumentum is, amelyben a Bizottság az általa javasolt és az uniós jogalkotó által elfogadott, a kkv-k érdekeit szolgáló jogszabályi kivételek és könnyítések egyes példáit ismerteti. E csomagot új, éves eredménytábla egészíti ki, amely nyomon követi a kkv-k szempontjából releváns jogalkotás terén elért haladást, és megmutatja, hogyan hajtják végre más uniós intézmények és az uniós tagállamok az egyszerűsítést és a terhek könnyítését célzó, a Bizottság által kezdeményezett javaslatokat. Tekintve, hogy az adminisztratív terhek több mint egyharmada a tagállami végrehajtás során keletkezik, az eredménytáblából az is kiderül, miképpen hatnak a végrehajtással kapcsolatos eltérő megközelítések a kkv-ket érintő végeredményre. A kkv-követek hálózata a 10-es toplista nyomán fellépéseket kezdeményez majd, és elősegíti, hogy tagállami prioritássá váljon az adminisztratív terhek csökkentése.
A jogszabályjavaslatok elfogadása előtt a Bizottság következetesen értékeli a javaslat kkv-k számára jelentett költségeit, és lehetőség szerint mentesíti a szabályozások alól a mikrovállalkozásokat, illetve egyszerűbb eljárásokat tesz lehetővé a kkv-k esetében.
Biztosítandó, hogy javaslatai valós igé
nyekre kínáljanak választ, a Bizottság rendszeresen folytat konzultációkat és nyílt párbeszédet a vállalkozásokkal, a szociális partnerekkel, a civil szervezetekkel és más érdekelt felekkel. Ez a párbeszéd különböző formákat ölthet, és a konzultációk módja és időzítése az adott esettől függ.
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin