hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en de hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
A kommunikáció legnagyobb veszélye a hamis hír – CCO Magazin
Münchenben immár negyedszer rendezték meg az European Communication Convention (ECC) 2017 konferenciát. A CCO Magazin két munkatársa is résztvett az eseményen. Beszámolójuk az eseményről.
A kétnapos müncheni ECC 2017 konferencia első napján több előadás is elhangzott  a public relations stratégiai kérdéseiről, míg a második napon aktuális kérdések, úgy mint a migráció és a Brexit kommunikációs vonatkozásai kerültek szóba. Ezen kívül több előadás hangzott el az internet biztonsági kérdéseiről is.
A konferencia előadói szinte kivétel nélkül arról beszéltek, hogy a public relations szakemberek részére manapság a legnagyobb kihívást a közösségi média és annak kezelése jelenti.
Az ECC 2017 konferencián legtöbbször elhangzott szak-kifejezés a fake news és a social media kifejezések voltak. Szinte minden előadó e két kifejezést hangsúlyozta.
A konferencia előadói szerint manapság a kommunikáció legnagyobb veszélyét a hamis hírek terjesztése jelenti, és ez különösen veszélyes, annak gyakorisága miatt a közösségi médiában.
A konferencia fókuszában a pr-szakemberek egyik leggyakoribb tevékenysége, a sajtókapcsolatok kezelése állt. Az előadók számos példát mutattak be a sajtónak, mint eszköznek a használatával kappcsolatban, s tanácsokat adtak a média helyes felhasználására.
Matthew Thomson, az amerikai TheNewsMarket londoni cégének igazgatója kiemelte, hogy a legfontosabb – abszolút kézenfekvő, ámde sokszor nem betartott – tanácsa, hogy egy szervezet kommunikációja mindig legyen átlátható. Előadásában szorgalmazta, hogy a szervezetek illetékesei többet használják eszközül az élő interjúk adását és soha ne terjesszenek hamis híreket.
Ioannis Zografos, az EPP TV Brüsszelben működő producere ehhez kapcsolódott, s sokkal keményebben fogalmazott. Szerinte a hamis hírek egyenlőek a hazugsággal. Előadásában hangsúlyozta, hogy a pr-szakemberek szabadsága, hogy szabadon használhatják a kifejezések teljes tárházát, de az ő felelősségük az is, hogy hogyan használják azokat. Kiemelte, hogy szakmánkban rendkívüli jelentőséggel bír a válaszadás lehetősége és kötelezettsége. Ehhez azonban feltétlen szükség van arra, hogy a szakemberek éljenek a monitoring és az ellenőrzés – a cross check – eszközével.
Az előadásokat követő panelbeszélgetés során a hozzászólók a “hamis hír = hazugság” témájában kiemelték, hogy egyrészt különbséget kell tenni az ígéret és a hazugság között, másrészt a legnagyobb veszélynek, a hazugságoknak, a hamis híreknek a terjedését kellene visszaszorítani, különösen a közösségi médiában. Felmerült, hogy nem lenne-e szükség arra, hogy szigorúbb szabályozást vezessen be a kommunikációs szakma a közösségi média esetében. Elhangzott olyan vélemény is, hogy nincsen szükség új szabályozásra, hanem a nyomtatott sajtóra vonatkozó meglévő szabályokat kellene használni a közösségi média esetében is. Igazán tehát nem új szabályozásra van szükség, hanem be kell tartani a meglévő szabályokat. A vita során ennek ellenkezője is elhangzott.
Az egyik hozzászóló – többek által elfogadott – véleménye szerint különösen a Facebookon megjelenő posztok, kommentek alkalmasak arra, hogy hamis híreket ellenőrizetlen híreket, állításokat terjesszenek. Ezért lenne szükség egy szigorúbb szabályzásra és fellépésre a hamis hírek terjesztése esetén.
Elhangzott pozitív példaként, hogy a Wikipedia korábbi rossz gyakorlata – éppen a szigorúbb szabályzás következtében – jelentősen megváltozott. Korábban bárki ellenőrizetlenül tett fel állításokat a közös lexikonba, ezért a Wikipediát nem használhatták, például egyetemi szakdolgozatokban  komoly hivatkozásként. A szigorú új szabályzás bevezetését követően csak szakmailag ellenőrzött szócikkek, állítások jelenhetnek meg. Ennek következtében a Wikipedia elfogadottsága, reputációja és ennek következtében idézettsége jelentősen megemelkedett.
Ugyancsak a vitában hangzott el, hogy a pr-szakemberek használják ki azt a tényt, hogy a public relations a kétirányú kommunikációt jelenti. Ennek a legjobb megnyilvánulása a közösségi média, ahol éppen a média jellege miatt az azonnali két irányú kommunikációra van lehetőség. Ahol egy szervezet állításaira, azok megjelenését követően ott van a közönség azonnali reagálása. Erre viszont a szervezetnek haladéktalanul válaszolnia kell.
A konferencia egyik előadója Rob Beynon a DMA Media vezérigazgatója hangsúlyozta, hogy szerinte a közösségi média tükörként és visszhangként is működik. Az előadást követő beszélgetés során elhangzott, hogy nagy a veszélye annak, hogy a Facebook “like-”jait meg lehet vásárolni, s ez azt eredményezi, hogy egy-egy szervezet ily módon önmagáról hamis népszerűséget mutat be közönségének, és a hamisan közölt számok “hamisítható csábítás”-ként üzemelnek és így hamisan befolyásolják az közösségi média látogatóit.
Ne hazudj –  a veszély a populizmus
A konferencia előadói és résztvevői egyetértettek abban az állításban amit John Adams, egy Chicago-ból érkezett kiberbiztonsággal foglalkozó szakértő így fogalmazott meg: “a public relations biztonsága olyan mint a biztosítás. A krízis elött kell a biztonságba befektetni és nem utána. Ne hazudj, ne takargass semmit!”
Alastair McCapra a CIPR (Angol Királyi PR Intézet) vezérigazgatója és Jason MacKenzie a CIPR elnöke előadásaikban mindketten hangsúlyozták, hogy a public relation menedzsmenti funkciót jelent, s két irányú kommunikációt testesít meg. Fontosnak tartják, hogy a public relations etikája érvényesüljön a szervezetek gyakorlatában.
Jason MacKenzie felhívta a figyelmet a populizmus veszélyére, s hangsúlyozta, hogy manapság a kommunikáció területén a legnagyobb veszélyt a rassziszmus és az antiszemitizmus jelenti. Ebben tud hatékonyan segíteni a public relations, mivel az szerinte “morálisan neutrális eszköz”, ehhez azonban a pr-szakembereknek olyan szakismeretre van szükségük, amely morálisan semleges jártasságot feltételez.
Az előadó szerint ehhez alapvetően az élethosszig tartó tanulásra van szükség. A populizmus, a rasszizmus és az antiszemitizmus elleni kommunikációs fellépéshez az igazság ismeretére, a professzionális kommunikációra és etikára van szükség.
Az előadásokat követő panelbeszélgetés során felmerült a gyűlölet, a gyűlölet bűncselekmények és a gyűlöletbeszéd elleni fellépés szükségessége. A public relations szemléletmódja és eszköztára komolyan segíthet a gyűlölet elleni fellépésben, annak professzionális kommunikációjával.
Az ECC 2017 a public relations szakemberek számára hasznos tanácskozást jelentett éppen azzal, hogy körüljárta a közösségi média és a hamis hírek terjesztése témakörét. A konferencia tanulsága, hogy a public relations szakemberek számára nagy kihivást jelent a közösségi média helyes kezelése.
A konferencia zárszavában Thomas Achelis, a CERP (Európai Public Relations Confederation) korábbi elnöke, a konferencia főszervezője elmondta, hogy reményei szerint a téma folytatása következik.
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin