hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Híradóelemzés – 2015. I. negyedév – CCO Magazin
A Nézőpont Intézet médiapolitikai elemzésében hat csatorna (TV2, RTL Klub, M1, Duna Televízió, HírTV, ATV) esti híradóit vizsgálta 2015 első negyedévében. A vizsgált időszakban jelentős átalakulás következett be a magyar médiapiacon: az M1 hírcsatornává alakult március 15-ével, a nemzeti főadó pedig a Duna Televízió lett. A köztévé átalakításának célja a párhuzamosságok megszüntetése és az egyes csatornák önálló profiljának kialakítása volt. E változás hatása a híradók vizsgálata során is megjelenik.
2015 első negyedévében összesen 12001 tudósítás jelent meg a vizsgált csatornák esti híradóiban. A legtöbb tudósítás a TV2 műsorában hangzott el, összesen 2742, az RTL Klub 2424 hírt tett közzé, míg az M1 híradójában 2275 tudósítás szerepelt. A HírTV esetében e mutató 1544 darab volt, míg az ATV adásában 1562 beszámoló kapott helyet. A legkevesebb tudósítás a Duna Televízió műsorában hangzott el, szám szerint 1454.
A vizsgált időszakban összesen 4321 magyar vonatkozású politikai hír jelent meg, amely 36 százalékos arányt jelent az összes beszámolóhoz képest. E mutató 3,4 százalékponttal alacsonyabb, mint az előző negyedévben volt. A politikai hírek aránya a TV2 műsorában volt a legalacsonyabb, 16,5 százalék, amely gyakorlatilag megegyezik az előző negyedévben mért adattal. Az RTL Klub híradójában 25,1 százalék volt ez az érték, amely 2,4 százalékponttal alacsonyabb, mint a tavalyi év végén. A politikai hírek szerinti rangsorban a Duna Televízió megelőzte a HírTV-t. Míg az utóbbi csatorna híradójában 673 politikai hír szerepelt, ami 43,6 százalékos aránynak felelt meg, addig az említett közszolgálati adó esetében 692 darab és 47,6 százalék volt e mutató.
Arányaiban az ATV műsorában jelent meg a legtöbb magyar vonatkozású politikai hír: a 847 elhangzó tudósítás 54,2 százalékos aránynak felelt meg. Az M1 esetében ez az érték 46,1 százalék volt a vizsgált három hónap során.
Az M1 havi adatit vizsgálva megállapítható, hogy március 15-ét követően jóval több tudósítás kapott helyet a csatorna híradójában: míg a hónap első felében átlagosan 23,1 hír jelent meg az M1 esti híradójában, addig a második részében 35,6-ra emelkedett e mutató. E változás azonban nem érintette a politikai hírek számát, hiszen az hasonlóképp alakult, mint a struktúraváltás előtt.
2015 első negyedévében a pártpolitikai hírek aránya 25,9 százalék volt a vizsgált csatornák híradóiban, így megmaradt e kategória dominanciája az előző  negyedévhez hasonlóan. 2014 végéhez képest emelkedett a gazdaságpolitikai és szakpolitikai hírek aránya: előbbi esetében 19,1 százalék volt ez a mutató,  amely 4,6 százalékpontos emelkedést jelent, míg a szakpolitikai hírek aránya 10,2 százalékról 12,8 százalékra emelkedett.
Összesítésünk szerint január hónap során az útdíjrendszer jelent meg legtöbbször a politikai tudósításokban, összesen 128 hír középpontjában állt ezen ügy. Januárban a vezető politikai ügyek közé tartozott a bevándorlás-vita, a devizahitelesek megmentése, a frankárfolyam alakulása, illetve a terrorizmus  jelentette kihívások is.
Februárban több ügy is hasonló nagyságrendben jelent meg a tudósításokban. A legtöbb beszámoló Vlagyimir Putyin látogatásának kapcsán született, szám szerint 85 darab. A veszprémi időközi választással 81 tudósítás foglalkozott, míg a harmadik helyre a bevándorlás ügye került.
Márciust egyértelműen a brókerbotrányokról szóló hírek határozták meg, összesen 252 politikai tudósítás foglalkozott az ide sorolható ügyekkel. A nemzeti  ünnep politikai vetülete 80 megjelenést eredményezett, míg a vasárnapi nyitva tartás kérdéseivel 73 tudósítás foglalkozott.
őszakban összesen 9482 szereplő álláspontja jelent meg a magyar vonatkozású politikai hírekben, amely tudósításonként 2,19-es átlagnak felel meg.
A kormányzati álláspontok aránya a negyedév során 22,4 százalék volt. A pártok közül az MSZP szerepelt a legtöbbet, az összes megjelent álláspont 8,3 százaléka tartozott a szocialista párthoz.
A Fidesz esetében e mutató 7,7 százalék volt, míg összesítve a harmadik helyre a Jobbik került 4,7 százalékos aránnyal. Az LMP megjelenéseinek aránya 4,3 százalék volt, míg a Demokratikus Koalíicóé 3,8 százalék.
A pártmegjelenések csatornánkénti bontása vegyes képet mutat. Míg a TV2, az M1 és az ATV műsorában az MSZP szerepelt a leggyakrabban a pártok  közül, addig a többi csatorna esetében a Fidesz kapta a legtöbb megjelenési lehetőséget. Összesítve a Jobbik végzett a pártok között a harmadik helyen, azonban a csatornák között ez csak a közszolgálati adókra és a HírTV műsorára igaz. A TV2 híradójában a Jobbik álláspontjainak aránya 3,2 százalékot tett  ki, ezzel a párt a negyedik helyen zárt a csatorna műsorában. Az RTL Klub és az ATV műsorában nem csak a Demokratikus Koalíció, hanem az Együtt és az LMP megjelenéseinek aránya is magasabb volt, mint a Jobbiké.
A kormányzati szereplők közül Orbán Viktor jelent meg legtöbbször önállóan, szám szerint 373 alkalommal. A miniszterelnök után Szijjártó Péter és Varga Mihály következik 196 és 151 saját hangon történő megjelenéssel. A kormánypárti szereplők közül – az előző negyedévi eredményekhez hasonlóan – ismételten  Rogán Antal szólalt meg a legtöbbször, összesen 223 alkalommal. Az ellenzéki pártok politikusai között Tóbiás József végzett az első helyen. E listán második Szél Bernadett 108 ilyen megjelenéssel, míg a harmadik helyezett Schiffer András 84 megszólalással.
A teljes elemzés ide kattintva olvasható el.
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin