hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr fr en hu hu en hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en hu es hu es hu it hu it hu it hu it hu pt hu pt hu hu en en hu en
Mobilitási Csomag: uniós szintű változások a fuvarozásban – NAVIGÁTORVILÁG
A Várszegi – az alagút végén c. könyv
A veszélyes áruk szállításának szabályozástörténete
ETML – az Egységes Európai Vasúti Üzemirányítási Réteg
The estimated reading time is 2 minutes
Mobilitási Csomag: uniós szintű változások a fuvarozásban
Az Európai Unió az I. Mobilitási Csomagot tavaly július 31-én hirdette ki. A rendeletek átültetése a hazai jogrendbe megkezdődött. A szociális és a piachoz való hozzáférés szabályait, valamint a kiküldetés új rendelkezéseit ismertette a KözútVilág Expón Kovács Kornél, az Innovációs és Technológiai Minisztérium Gépjármű-közlekedési és Vasúti Szabályozási Főosztály vezetője.
Az Európai Unió 2020/1054 rendeletének, vagyis az új szociális szabályoknak az átültetése megtörtént 2020 őszén a 156/2009. Korm. r. által. „Mivel rendeletről van szó, ezek közvetlenül alkalmazandó szabályok, csak a szankciókat kellett hozzáigazítani” – ismertette a folyamatot Kovács Kornél. E rendelet legnagyobb port kavart része a kabinban alvás tilalma volt, amely habár új szabálynak tűnik, valójában régebben sem lehetett a 45 óránál hosszabb pihenőidőt a fülkében tölteni. A szabályozással ugyan Magyarország nem értett egyet, azonban komoly versenyhátrányt jelentett volna, ha erre nem vezetünk be intézkedést (főleg, hogy ez többnyire külföldi fuvarozókat érint). A szankció idén februárban lépett hatályba.
A járművezető hazatérésének szabályozása – négy- vagy háromhetenként (a csökkentett pihenőidő kivételétől függően) – rugalmasabb fuvarszervezést biztosít, mivel két egymást követő héten is ki lehet venni a csökkentett heti pihenőidőt. Ennek feltétele azonban, hogy a harmadik héten a gépjárművezetőnek haza kell jönni. Erre külön szankciót nem vezettek be, hiszen eddig is volt intézkedés arra vonatkozóan, hogyan szervezzék fuvartevékenységüket a vállalkozások.
Az analóg és digitális menetírók II. generációs okostachográfokra való kötelező cseréjének és a menetírón tárolt adatok 56 napra visszamenőleges adatbemutatási kötelezettségének határideje 2024 decembere, míg az I. generációs okostachográfokat II. generációs okos eszközökre 2025 szeptemberéig kötelező cserélni.
A piachoz való hozzáférés szabályai közül a kabotázs alapszabályai nem változtak, tehát a fuvarozó 7 napon belül továbbra is végezhet 3 kabotázsműveletet. Azonban a Mobilitási Csomag kiegészítette ezt egy ún. cooling off időszakkal, aminek értelmében a gépjármű 4 napon belül nem végezhet ismételten kabotázsfeladatot.
Jelentős változás, hogy a pénzügyi teljesítőképesség igazolása már a 2,5–3,5 tonna teherbírású járművekkel fuvarozást végző vállalkozásoknak is kötelező: kizárólag az ilyen eszközökkel működő társaságoknak az első 2,5 tonnás jármű után 1800, majd minden további kisjárműre 900 eurónak megfelelő biztosítékkal kell rendelkezniük.
A jármű-hazatéréssel kapcsolatos szabályok rendelet lévén szintén közvetlenül alkalmazandók, külön szankciókat hazánkban egyelőre nem terveznek bevezetni. „A szabályozás végleges formája még bizonytalan, mivel több országgal egyetemben mi is megtámadtuk a bíróságon ezt a rendelkezést, s reméljük, hogy a 8 hetes hazatérést végül törlik” – tette hozzá a főosztályvezető. A bővített székhelykritériumokkal kapcsolatban az uniós rendelet nem fogalmaz konkrétan, mindössze az arányosságot emeli ki. Hogy a vállalkozások ezután is úgy tudjanak működni, mint eddig, nem tervezik ezt részletezni.
A Mobilitási Csomag kiküldetési szabályaira vonatkozó (lex specialis) irányelv kapcsán a jogalkotók igyekeztek elérni, hogy a nemzetközi fuvarozás ne kerüljön a kiküldetések hatálya alá, de több bírósági döntéssel is elutasították ezt. Bár a szabály finomodott, így a magyar nemzetközi fuvarozás több mint 60 százaléka nem minősül kiküldetésnek. Ami viszont biztosan nem mentesül alóla, az a kabotázs és a cross-trade. A tranzitfuvar és a bilaterális műveletek viszont mentesülnek a kiküldetési szabályok alól. Ezeken kívül a bilaterális műveletekhez kapcsolódó egyes további műveletek szintén mentesülhetnek bizonyos megkötésekkel (műveletszám és későbbiekben az okos menetírók megléte).
A nemzeti bejelentőket felváltja az IMI (Belső Piaci Információs Rendszer), a kiküldetések bejelentése – változatlanul magyar nyelven – ezentúl e platformon keresztül zajlik, és a hatóság is ezen a csatornán kommunikál majd a vállalkozásokkal. Fontos tudni, hogy a bejelentéseket legalább 1 napra, legfeljebb 6 hónapra lehet megtenni, s ha változik a fuvarfeladat, nem kell új bejelentő, a régi módosítható. Közúti ellenőrzés során pedig kizárólag a bejelentés meglétét és érvényességét ellenőrizhetik.
Idén tavasszal felállították a járművezetők kiküldetésével foglalkozó EU-s szakértői munkacsoportot, amelyben Magyarország is képviselteti magát a foglalkoztatáspolitika és a közlekedési szakterület szabályozási és hatósági oldaláról.
Previous articleFolyamatos fejlődésre alapozva – beszélgetés Árva Attilával, az Aeroplex Kft. forgalmi karbantartás üzletágának vezetőjével
Next articleHogyan népszerűsíthető az intermodalitás a közúti fuvarozók körében?
Magyar közúti fuvarozói toplista: 2021 a volumennövekedés éve volt
Ő Magyarország legjobb kamionsofőrje
Változások a DHL Express áraiban Magyarországon 2023. január 1-jétől
Felértékelődik azok szerepe, akik biztonságot és megbízhatóságot nyújtanak a megrendelőiknek…
Összhangban egymással – beszélgetőtársunk Gazsó Nikolett, az AIRMAX Cargo Budapest…
Pharma Transport 2022: krízishelyzetek kezelése logisztikai oldalról
Új intermodális megoldások az ukrán mezőgazdasági termékek exportjára
Alstom: fenntartható és digitális mobilitási megoldások
Ha Ön ember, hagyja üresen ezt a mezőt:
© Copyright 2022. All rights reserved.