hu hu hu hu en en hu sv de en en hu hu hu hu it en pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu et hu hu pl hu de hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de en es es de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en en en hu en
A fenntartható finanszírozás alapjai | FinTechZone
írta DR. VARGA-GIESZ DOROTTYA | 2022. 05. 09. | Fintech kitekintő, Összes hír
ESG | fenntarthatóság | greenwashing | zöld pénzügyek
Vannak divatos, agyonhasznált fogalmaink, amik bizonyos idő után kiüresedett címkévé válnak, és kérdéses, hogy hordoznak-e valódi értéket. Így vagyunk például a „kézműves” jelzővel. Idővel a túlhasznált kifejezések hitelüket vesztik, és megszületik az igény az (újra) definiálásukra. A „fenntartható”, „fenntarthatóság” kifejezéseket is egyre gyakrabban és rutinosabban használjuk, kérdés, mennyire tudatosan, azaz ismerjük-e a tényleges jelentésüket. Cikkünk célja az alapfogalmak tisztázása.
Az országgyűlés által 2013-ban elfogadott Nemzeti Fenntartható Fejlődési Keretstratégia szerint az emberiség számára négy alapvető erőforrás áll rendelkezésre: az emberi (humán), a társadalmi, a természeti és a gazdasági erőforrások.
„Fenntarthatóságon … azt értjük, hogy az egyéni jó élet és a közjó biztosításának feltételeit az adott időpillanatban saját jólétét megteremtő generáció nem éli fel, nem meríti ki erőforrásait, hanem megfelelő mennyiségben és minőségben a következő generációk számára is megőrzi, bővíti azokat.”*
A fenntarthatóság kifejezés mellett az angol „ESG” betűszó („E” mint environment, azaz környezet, „S” mint social azaz szociális és „G” mint governance, azaz irányítás) fejezi még ki azt a szemléletmódot, amelyben a döntéseink során (az egyén, a vállalkozások szintjén és össztársadalmi szinten) figyelembe veszünk a rövid távú eredmények elérésén túl bizonyos hosszabb távú, „magasabb rendű” ún. fenntarthatósági szempontokat, célkitűzéseket.
Fenntarthatósági célkitűzések megfogalmazására a 2010-es évektől mind globális, mind európai szinten sor kerül: ilyenek például az ENSZ égisze alatt megfogalmazott fenntartható fejlődési célok, a maximum 1,5 °C-os globális átlaghőmérséklet emelkedés, az Európai Unió által elfogadott „European Green Deal” és a klímasemleges Európai Unió megvalósítása 2050-re.
A fenntartható célkitűzések megvalósításának a finanszírozási igénye óriási, tehát a célok elérése kizárólag a köz- és magánfinanszírozási források együttes és összehangolt bevonásával lehetséges. Az Európai Unió által felismerten a magántőke fenntartható befektetések felé irányításához szükséges, hogy a befektetők egyértelmű, uniós szintű iránymutatással rendelkezzenek arról, hogy az általuk finanszírozandó gazdasági tevékenység (és így áttételesen egy adott pénzügyi termék vagy vállalati kötvény) fenntarthatónak minősül-e vagy sem.
A befektetői bizalom egységes szabályozással történő megteremtésének szükségességét többek között az ún. „greenwashing”, azaz „zöldrefestés” formájában megjelenő visszaélések indokolják (zöldrefestés az, ha valaki tisztességtelen versenyelőnyhöz jut a piacon egy termék környezetbarátként való forgalmazásával, miközben az adott termék lehet, hogy még az alapvető környezetvédelmi előírásokat sem teljesíti**).
Gazdasági tevékenységek minősítése fenntarthatósági szempontból
A fenti megfontolások indokolták az Európai Unió Taxonómia Rendeletének megszületését, amelynek célja, hogy tudományos alapokon nyugvó osztályozási rendszerével definiálja a gazdasági szereplők számára, milyen gazdasági tevékenységek minősülnek környezeti szempontból fenntarthatónak (az „ESG” szempontrendszerből a Taxonómia Rendelet tehát csak az „E”-re koncentrál, a szociális fenntarthatósági célkitűzésekhez hozzájáruló tevékenységek definiálása és osztályozása még nem került napirendre).
A kritériumrendszer központi elemei, hogy az adott gazdasági tevékenységnek érdemben hozzá kell járulnia hat környezeti fenntarthatósági cél egyikéhez (ezek a klímaváltozás csökkentése, a klímaváltozáshoz való alkalmazkodás, a fenntartható vízgazdálkodás, a körkörös gazdaság, szennyezés megelőzése és csökkentése és a biodiverzitás és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása), és nem járhat egyik fenti környezeti célkitűzés jelentős sérelmével sem.
A fentiek alapján nem kétséges tehát, hogy a „fenntarthatóság” nem üres címke, hanem egy jól definiált szempont- és értékrendszer, amely mentén tudatos befektetői döntések hozhatók.
Hamarosan új irányelv érkezik
A megalapozott befektetői döntéshozatalhoz és a zöldrefestés elkerüléséhez szükséges, hogy átlátható és megbízható információk álljanak rendelkezésre a piaci szereplők gazdasági tevékenységének, illetve a pénzügyi termékek fenntarthatóságával kapcsolatban.
A nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv már a Taxonómia Rendelet elfogadását megelőzően előírta környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást készítésének kötelezettségét az 500 főnél több foglalkoztatotti létszámú nagyvállalkozások számára (az uniós irányelv nálunk a számviteli törvény módosításával került átültetésre).
A nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelvet hamarosan felváltja a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló irányelv, amely szélesebb körre fogja kiterjeszteni a beszámolási követelmények hatályát és hivatalos beszámolási standardok alapján készített, külső ellenőrzés tárgyát képező jelentések készítését fogja előírni.
A pénzügyi szolgáltatási ágazatban uniós rendelet határoz meg nálunk is közvetlenül alkalmazandó átláthatósági szabályokat a pénzügyi piaci szereplőkre és a pénzügyi tanácsadókra nézve azzal kapcsolatban, hogyan integrálják a környezeti, társadalmi és a jó irányításhoz kapcsoló tényezőket befektetési döntéseikbe és pénzügyi tanácsadásukba. Bár a szabályozás iránya előremutató, a közzétett fenntarthatósági adatok mennyisége és minősége egyrészt sok esetben nem éri el azt a színvonalat, ami alapján megfontolt befektetői döntés hozható, másrészt kihívást jelenthet a rendelkezésre álló fenntarthatósági adatok megfelelő feldolgozása.
Cikksorozatunk következő részében a befektetők hátrányára a fenntarthatósági adatok terén fennálló információs asszimetriával és azzal foglalkozunk, hogy milyen szerepe van a mesterséges intelligenciának az adatok feldolgozásával kapcsolatban, illetve mik az ezzel kapcsolatos kihívások.
*18/2013. (III. 28.) OGY határozat a Nemzeti Fenntartható Fejlődés Keretstratégiáról
**AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/852 RENDELETE (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (az ún. Taxonómia Rendelet) (11) bekezdése
Címlapfotó forrása: stock.adobe.com by Dapitart | Licenc: FinTech Group
← Decentralizált pénzügyek (DeFi | 11. rész): Derivatívák megvalósítása kripto alapokon Webinárium: Mi a digitális jegybankpénz? →
Szenior ügyvéd, Pénzügyi csoport. Dorottya a bankjog és a nemzetközi pénzügyek területére szakosodott. Szakterületei: vállalati finanszírozás, projektfinanszírozás, ingatlanfinanszírozás, hitelportfólió átruházás, pénzügyi szolgáltatások, bankszabályozási ügyek, fenntartható és zöld finanszírozások.
Bankokból tech cégek? Kódban a jövőnk? A pénzügyi szektor aktuális digitális kérdései és a legújabb hazai fintech megoldások a hatodik FinTechShow-n.
Pénzügyi digitalizációs és compliance tanácsadó szakirányú továbbképzés a Budapesti Metropolitan Egyetemen.
ELEKTRONIKUS FIZETÉSI MEGOLDÁSOK KÉZIKÖNYVE
Elektronikus fizetési megoldások kereskedőknek, vállalkozásoknak. A bankkártya elfogadástól a bankszámla alapú fizetési lehetőségeken át az integrált megoldásokig.
Androidos mobilod van? Töltsd le a GPE softPOS alkalmazást és fogadj egyszerűen érintés nélküli fizetéseket közvetlenül az okostelefonodon keresztül!
A magyar kisvállalkozások négyötöde tesz a környezete védelméért
PastPay: “2 éven belül Európa meghatározó B2B BNPL szolgáltatójává szeretnénk válni”
Készül az egységes európai Digitális Személyazonosító Tárca
Tűt a szénakazalban: adattól az obszervabilitásig
Ők készítik a digitális euró prototípusait
Közös bankfiókot nyitnak a bankok
Egyre közelebb a “láthatatlan fizetés” megvalósítása. Szupertárca, beyond banking és nyílt bankolás a küszöbön
Régiós szinten is átlag feletti Magyarország digitális fizetési indexe
A FinTechZone kiadója a Fintech Group Kft. Minden jog fenntartva.
Felhasználási feltételek és adatvédelmi szabályzat
A felhasználói élmény fokozása érdekében a weboldal sütiket (cookie) használ. Ha tovább használja az oldalt, vagy az "Elfogadom" gombra kattint, hozzájárul a sütik használatához. További információk az adatvédelmi tájékoztatóban Süti beállításokElfogadom
A weboldal a magasabb ügyfélélmény nyújtása érdekében a weboldal használata során „cookie”-kat (sütiket) alkalmaz. A weboldal alapvető funkcióinak működéséhez nélkülözhetetlen sütik (Necessary) tárolása az Ön böngészőjében történik. A szükséges sütiken felül használunk harmadik féltől származó sütiket is (Non-Necessary), melyek segítenek elemezni, megérteni, hogy hogyan használja Ön a weboldalt. Ezen sütik tárolása is a böngészőben történik, de kizárólag az Ön hozzájárulása esetén. Önnek lehetősége van ezen sütik használatának letiltására. Ugyanakkor, tudni kell, hogy ezen sütik használatának letiltása hatással lehet a böngészési élményre.
Funkcionális sütik, amelyek szükségesek a weboldal működéséhez. Ezek biztosítják a weboldal működését és biztonságát. Ezek a sütik nem tárolnak személyes adatokat, anonim módon rögzít adatokat.