hu hu hu en en en en en hu hu hu hu en hu en hu de en de de en de it fr de en de es en es en en hu en hu it en it de en es en en fr de hu en en en en en hu hu hu hu en hu en hu hu de hu en hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu en hu en en en en en en en en en hu hu en nl hu hu nl hu hu hu hu hu hu hu en en en en en hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu de en de de en de it fr de en de es en es en en hu en hu it en it de en es en en fr
A vesebetegség globális következményei - Blog - Bloom Diagnostics - Okos Vérvizsgálat
A nem fertőző betegségek az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint az emberi egészséget fenyegető tíz legnagyobb veszély közé tartoznak. A világszerte bekövetkező halálesetek több mint 70%-át olyan nem fertőző betegségek okozzák, mint a rák vagy a szívbetegségek. A krónikus vesebetegség (CKD) is ide sorolható, amelyet gyakran a cukorbetegség vagy a magas vérnyomás okoz.
Ebben a blogbejegyzésben részletesen megvizsgáljuk a krónikus vesebetegség okait, a szervezetre gyakorolt hatásait, és azt, hogyan befolyásolja a globális egészségügyet.
A vér Cystatin C szintje segíthet a CKD felismerésében. Ennek a markernek a segítségével megbecsülhető glomeruláris szűrési sebesség (GFR), amely azt mutatja meg, hogy a vesék mennyire jól szűrik a vért.
A vér szűrése a vesék egyik legfontosabb feladata:  Eltávolítják a szervezet számára káros vagy nem szükséges anyagokat, például a méreganyagokat, a felesleges sót és más salakanyagokat, miközben megtartják a szervezet számára értékes összetevőket. Emellett a vesék szabályozó szerepet töltenek be, felelősek a szervezeten belüli kiegyensúlyozott  belső környezet, az úgynevezett homeosztázis fenntartásáért, amelyre az egészségünk megőrzéséhez szükségünk van.
A krónikus vesebetegség hatása a globális egészségre
Mint láthatjuk, a vesék alapvető fontosságúak az emberi szervezet működéséhez, mégis a krónikus vesebetegség a lakosság jelentős részét érinti. Világszerte mintegy 850 millió ember szenved a vesebetegség valamilyen formájában. Becslések szerint az emberi népesség 11%-a, azaz körülbelül minden 10. ember szenved CKD-ben.
A krónikus vesebetegség kockázati tényezői
A krónikus vesebetegséget számos különböző tényező, például egészségi állapot vagy életmód okozhatja, amelyek közül sok gyakran előfordul. A veseműködést befolyásoló kockázati tényezők közé tartoznak:
1-es és 2-es típusú cukorbetegség: A cukorbetegségben szenvedő felnőttek közül körülbelül minden harmadiknál alakul ki CKD. Az Amerikai Betegségellenőrzési és Megelőzési Központ (CDC) szerint a magas vércukorszint idővel károsíthatja a veséket, így azok nem tudják olyan jól szűrni a vért, mint kellene, ami CKD-hez vezethet.
Magas vérnyomás (hipertónia): Az Amerikai Cukorbetegek és Emésztési és Vesebetegségek Nemzetközi Intézete  (NIDDK) szerint a magas vérnyomás beszűkítheti az ereket, ami azok károsodásához és meggyengüléséhez vezethet az egész szervezetben, beleértve a veséket is. Ha a vesében lévő erek károsodnak, akkor előfordulhat, hogy már nem tudnak megfelelően működni. Ez azt jelenti, hogy a vesék már nem képesek eltávolítani az összes salakanyagot és felesleges folyadékot a szervezetből, ami a vérnyomás további emelkedéséhez vezet, és elindít egy veszélyes körforgást, amely további károsodáshoz és végül veseelégtelenséghez vezet.
Örökletes veseelégtelenség: A cukorbetegség és a magas vérnyomás a vesebetegség leggyakoribb okai. Az Amerikai Vese Alap (AKF) szerint mindkettő örökletes betegség. Bárki ki lehet téve a betegségek kockázatának, ha valamelyik közeli rokonánál (szülőnél, nagyszülőnél vagy testvérnél) diagnosztizálták az egyiket vagy mindkettőt. Ezenkívül számos genetikai rendellenesség okozta vesebetegség, például a policisztás vesebetegség,  is öröklődhet.
Időskor: Ahogy az emberek öregszenek, a veséjük is megváltozik. Bár a vesebetegség bármely életkorban kialakulhat, nagyobb valószínűséggel fordul elő 60 év felett.
Elhízás: Az elhízás növeli a cukorbetegség és a magas vérnyomás kockázatát, amelyek a vesebetegség leggyakoribb okai. Még ha nincs is cukorbetegsége vagy magas vérnyomása, az elhízás önmagában is vesebetegség kialakulásához vezethet, és felgyorsíthatja annak előrehaladását. A súlytöbblet a vesékre is hatással van, fokozottan megterheli őket a nagyobb mennyiségű salakanyagok kiszűrése. Idővel a vesékre nehezedő többletnyomás a vesebetegség fokozott kockázatához vezethet.
Dohányzás:  A dohányzás befolyásolhatja a magas vérnyomás kezelésére használt gyógyszerek hatékonyságát. A dohányzás lelassítja a fontos szervek, például a vesék vérellátását, és súlyosbíthatja a vesebetegséget
NSAID-ok tartós használata: A nem-szteroid gyulladáscsökkentő gyógyszerek (NSAID), mint például az ibuprofen, az általános népességben akut vesekárosodással, a krónikus vesebetegségben szenvedőknél pedig a betegség gyorsabb előrehaladásával hozhatók összefüggésbe.
A sokféle lehetséges ok miatt a krónikus vesebetegség világszerte sok ember egészségét érinti.  Számos tanulmány állapította már meg, hogy a krónikus vesebetegség súlyos terhet jelent a globális egészségügy számára.
A krónikus vesebetegségre való figyelemfelkeltés és a megelőzés módjainak megismertetése napjainkban az egészségügy egyik legsürgetőbb kérdésének számít. Most minden eddiginél nagyobb szükségünk van arra, hogy a károsodott veseműködés kimutatására több módszer álljon rendelkezésre.
Itt jön a képbe a Bloom Kidney Test
A Bloom Kidney Test a cisztatin C szintjét méri a vérben, és 10 percen belül eredményt szolgáltat. A Bloom orvosi csapata által végzett kutatások és a bevált egészségügyi irányelvek alapján a Bloom App segíthet Önnek a saját vizsgálati eredményeinek olvasásában és megértésében.
Szeretne többet megtudni? Itt bővebben olvashat a Bloom Kidney Testről, és megtudhatja, hogy megfelelő-e az Ön számára.
Szeretné kipróbálni? Fedezze fel Bloom tesztelési helyszíneit, hogy megtalálja az Önhöz legközelebbi Bloom partnert!
Eknoyan, Garabed, Norbert Lameire, K. Eckardt, B. Kasiske, D. Wheeler, A. Levin, P. E. Stevens, R. W. Bilous, E. J. Lamb, and J. Coresh. “KDIGO 2012 Clinical Practice Guideline for the Evaluation and Management of Chronic Kidney Disease.” Kidney Int 3, no. 1 (2013): 5–14.
Eckardt KU, Coresh J, Devuyst O, et al. Evolving importance of kidney disease: from subspecialty to global health burden. Lancet. 2013;382(9887):158-169. doi:10.1016/S0140-6736(13)60439-0. Accessed August 22, 2022.
Inker LA, Perrone RD.  Assessment of kidney function. UpToDate. https://www.uptodate.com/contents/assessment-of-kidney-function. Published 2021. Accessed January 19, 2022.
Feng, Jia-fu, Ling Qiu, Lin Zhang, Xue-mei Li, Yu-wei Yang, Ping Zeng, Xiu-zhi Guo, et al. “Multicenter Study of Creatinine- and/or Cystatin C-Based Equations for Estimation of Glomerular Filtration Rates in Chinese Patients with Chronic Kidney Disease.” PloS One 8, no. 3 (2013): e57240. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0057240.
Stevens, Lesley A., Josef Coresh, Christopher H. Schmid, Harold I. Feldman, Marc Froissart, John Kusek, Jerome Rossert, et al. “Estimating GFR Using Serum Cystatin C Alone and in Combination with Serum Creatinine: A Pooled Analysis of 3,418 Individuals with CKD.” American Journal of Kidney Diseases: The Official Journal of the National Kidney Foundation 51, no. 3 (March 2008): 395–406. https://doi.org/10.1053/j.ajkd.2007.11.018.
Centers for Disease Control and Prevention. National Chronic Kidney Disease Fact Sheet. In: U.S. Department of Health and Human Services, ed. Atlanta, GA: Centers for Disease Control and Prevention,; 2017. Accessed: June 20, 2022.
NHS England. Overview -Chronic kidney disease. 2019. https://www.nhs.uk/conditions/kidney-disease/. Accessed June 20, 2022.
National Kidney Foundation. Cystatin C. https://www.kidney.org/atoz/content/cystatinC. Accessed June 20, 2022.
Az Ön kosara üres.
Elolvastam és elfogadom az Általános Szerződési Feltételekben foglaltakat, valamint megerősítem, hogy a professzionális felhasználású engedélyekkel rendelkező teszteket professzionális felhasználásra vásárolom.
Az adókat és a szállítási költséget
a megrendeléskor számítjuk ki.