hu en hu id sv hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu en hu hu hu en en en hu en en en en en en en eu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de is hu hu pt tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it es hu hu it hu hu es sk hu it en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu su hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt de et de de de da es da hu hu hu en hu hu hu da hu da hu hu da hu hu hu pt de hu cs cs hu hu da hu hu hu hu hu hu it en fr cs hu hu hu hu hu et hu en hu hu hu hbs_lat en cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu en et hu pt hu hu is hu hbs_lat hu hu hu it hu hu it pt hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu it hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu pt hu hu hu hu hu en hu hu pt cs hu hu hu hu hu hu hu it hu pt hu hu hu hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs es hu hu la hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu it hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu
Hogy került a zöldség Magyarországra? avagy a Zöldségtermesztés kezdetei
A 19. század első felében Nagykőrös és Cegléd környéke közismert volt jó minőségű zöldségeiről. A nagykőrösi uborka egész Európában ismertté vált, a makói vöröshagyma már az 1860–1870-es években a legfontosabb export zöldségfélénk volt. Az export zöme Bécsbe, Prágába, Lengyelországba és Németországba irányult. A többi zöldségféle exportja együttesen csak 1887 után haladta meg a vöröshagyma kivitelét. A század második felében Kecskemét környékén is kialakult a zöldségtermesztés.
A 19. század második felében, a kiegyezés után a bolgár zöldségtermesztők tömegesen jelentek meg Magyarországon, s ezzel aránylag rövid idő alatt komoly versenytársai lettek a hazai zöldségkertészetnek. Először Dél-Magyarország városai (pl. Nagybecskerek, Arad, Temesvár, Baja) mellett, később a főváros, majd a nagyobb vidéki városok környezetében tavak, folyók, patakok partjára települtek, pl. a Duna mentén Soroksáron, Csepelen (Királyerdőn, Halásztelken), a Rákos patak mentén Kőbányán, Kispesten, Pesterzsébeten, Szentes környékén. 1900-ban mintegy tízezren, az I. világháború előtt kb. húszezren gazdálkodtak hazánkban. Az I. világháború idején a bolgárkertészek döntő többsége hazatérni kényszerült, s a háború után csak kevesen költöztek vissza hazánkba. A II. világháború után, 1958–1959-ben a Budapesten és környékén dolgozó bolgárkertészek szövetkezetekbe tömörültek, pl. Újpesten a Blagoev Tsz (később Duna Tsz), Zuglóban a Pákozdi Antal Tsz, Pestlőrincen és Pesterzsébeten a Dimitrov Tsz és a Magyar–Bolgár Barátság Tsz, Csepelen a Vaszil Kolarov Tsz alakult meg. 1980-ban még 300 kertészkedő bolgár családot tartottak nyilván.
Bolgárkertészek munka közben, Budapest, 1930-as évek
A magas színvonalú gyakorlati szakértelemmel rendelkező bolgárkertészek öntözéssel, melegágyi hajtatással piacra termesztettek zöldségféléket. Nemcsak az öntözésnek voltak nagy mesterei, hanem a kettős és köztermesztésnek is. Kiváló minőségű árujuk korábban érett, így a hazaiakénál hamarabb került piacra. Magyarországon addig ismeretlen kertészeti módszerük lényege: a magas, trágyafűtésű melegágyban hajtatott palántákat öntözőárokkal sűrűn barázdált szántóföldbe ültettek ki. Az öntözővizet a folyó vagy tó partjára telepített bolgárkerék (ókori eredetű vízkiemelő szerkezet) segítségével juttatták ki. A bolgárkertészek kiváló minőségű terményeivel a hagyományos zöldségtermelő tájainkon öntözés nélkül termesztő magyar parasztok nem tudtak versenyre kelni. A bolgárkertészek által az országból kivitt pénz a nemzetgazdaságnak jelentős kárt okozott. Ennek kiküszöbölésére a földművelési kormányzat az ország több vidékén bolgár rendszerű zöldségtelepeket létesített (pl. Gödöllő, Révfülöp, Siófok, Miskolc, Kecskemét, Nagytétény, Tapolca, Besztercebánya). A bolgárkertészek szakismereteiket igyekeztek titokban tartani, de módszereik mégis elterjedtek a magyar termesztők körében is, így alakultak ki pl. Szentesen, Békésen, Gyulán és Hódmezővásárhelyen az intenzív primőrtermesztő körzetek. A zöldségtermesztésben a bolgár rendszerű kertészkedés szerepét a háztáji, a fóliás és a nagyüzemi termelés vette át, termesztési módszerüket a technikai fejlődés szüntette meg.
A 20. század elején Magyarországon a zöldségtermő tájak a vasúti hálózat kiépülésével exportra szállító nagypiacokká váltak, noha a termesztési színvonal {IV-653.} csak lassan fejlődött. A termelt zöldségfélék mennyisége és exportja 1916-ig állandóan emelkedett. Főként vöröshagymát, dinnyét, uborkát exportáltunk, de megindult a paradicsom, zöldpaprika, káposzta és más zöldségfélék kivitele is. Elsősorban Kecskemét és Nagykőrös vált zöldségtermelő központtá. Azokon a helyeken, ahol a tájtermelés virágzott, a bolgárok nem telepedtek le.
Az I. világháború befejezése után a gazdasági helyzet romlásával arányosan növekedett a zöldségtermelés jelentősége. Az I. világháború idején elvesztett exportpiacainkat évekig nem sikerült visszaszerezni. Az 1922. évi mélypont után megindult gyors fejlődés következtében 1929-ben nagyarányú felfutás mutatkozott, majd a gazdasági világválság és a rossz termések akadályozták a kivitel fejlődését. Az 1930-as évek folyamán lezajlott gazdasági válság, a gabona világpiaci árának zuhanása közvetve lendületet adott a zöldségtermesztés fejlődésének. A két világháború között a régebbi zöldségtermesztő tájaink nagyot fejlődtek, különösen Szentes és Gyula környékén, valamint a hevesi körzetben, ahol a nagy múltú dinnyetermesztés mellett megindult a paradicsom nagyarányú termesztése az 1934-ben létesült hatvani konzervgyár számára. – A zöldségfélék közül ebben az időben különösen a paradicsom, a paprika, a sárgarépa, a fokhagyma, a zöldbab, a zöldborsó és a káposzta termesztése mutatott gyors fejlődést (vetésterületük 2–3-szorosára emelkedett). A munkák túlnyomó többségét kézzel végezték. Az országos termésátlagok nagyon alacsonyak voltak, a vetésterület nagysága állandóan változott. Nagyüzemi zöldségtermesztésről ekkor még nem beszélhetünk. A termesztés eredményességét és fejlesztését nagymértékben hátráltatta a kutatómunka és a kísérleti telepek hiánya.
Az étkezési paprikát a 19. század végén a bolgárkertészek hozták Magyarországra. Legkorábban, a 19. század végén, Szentesen, majd a 20. század elején, Cece, Gyula, Boldog, Bogyiszló környékén alakult ki csemegepaprika-termesztőtáj. A termesztés az 1930-as években kezdett fellendülni. Az 1960-as évektől terjedt el a fóliás és növényházi hajtatás. – A paradicsom a 19. század vége felé terjedt el a kertekben, elsősorban feldolgozás céljából termesztették. Először Fót és Dunakeszi környékén öltött nagyobb méreteket szántófö
ldi termesztése; jelentős volt a termesztés Kecskemét és Hatvan környékén is. Az 1930-as évektől a konzervipar
nagy mennyiségben dolgozta fel, a friss paradicsom exportja (Németországba, Ausztriába) 1929–1939 között állandó növekedést mutatott. A vöröshagymát Magyarországon legkiterjedtebben a makói tájban termesztették. Exportunk mindig jelentékeny volt. Az 1930-as években Ausztria, Nagy-Britannia, Németország, Svájc és Svédország volt a fő vásárlónk. 1948-ban Erdei Ferenc javaslatára létrehozták az Állami Hagymakísérleti Telepet. A gyökérzöldségek (sárgarépa, petrezselyem) termesztőtájai a Szigetköz, a Fertő déli szegélye és Makó vidéke. A 20. század elején a káposzta főbb termesztőtájai Szabolcs, Hajdú, Csongrád, Győr és Fejér megyében voltak.
A 20. század elején a nagy szakértelmet kívánó zöldséghajtatásnak hazánkban is voltak úttörői, de megfelelő felvevőpiac hiányában nem terjedt el nagyobb arányban. Az 1920-as években néhány helyen a zöldséghajtatásnak jellegzetes gócpontjai alakultak ki. Szentesen 1910 körül, Gyulán 1924 után indult meg a zöldséghajtatás. 1934-től külföldre (Bécsbe) is szállítottak hajtatott zöldségeket.
1905-ben Vácott megalakult a Magyar–Belga Kertészeti Részvénytársaság, amely 30 melegházat létesített 7000 m2, melegágyat 360 m2 területen. Fő kultúrájuk a zöldségtermesztés mellett a gyümölcs, szőlő és dísznövény volt. A korai termények jó részét nyugati országokba szállították (hazánkban olcsóbb volt a termesztés). {IV-655.} A részvénytársaság 1920-ban megszűnt, de másféle vállalati formában működött tovább az államosításig (1948). 1953–1960 között a Váci Kertészeti Vállalat működtette.
A II. világháború után növekedni kezdett a zöldségnövények vetésterülete. Az 1945. évi 57 000 ha-os vetésterület 1962-re 178 000 ha-ra nőtt, az egy hektárra eső hozam azonban csökkent. Ennek oka a termőföld minőségének leromlása, az anyagi és technikai eszközök hiánya, továbbá az a tény, hogy még nem alakultak ki az intenzív termelést folytató házikertek, háztáji gazdaságok, és a termelés irányítói elsősorban a nagyüzemek kialakítására tették a hangsúlyt.
A II. világháború utáni években több zöldségtermesztő tájon a termesztés átmenetileg hanyatlott. 1947-ben a kormány a termelési nehézségek leküzdése érdekében komoly támogatást nyújtott a termesztőknek. Megalakult a Gyümölcstermesztési- és Zöldségértékesítő Vállalat, amely megkezdte a zöldségkereskedelemben uralkodó anarchikus helyzet felszámolását. Az 1948-ban megkezdődött szerződéses zöldségtermeszt és biztosította a konzervgyárak, zöldségértékesítő vállalatok részére a szükséges árut. 1949-ben megvetették a nagyüzemi termelés alapjait és megkezdődött a magánvállalatok felszámolása. Az első nagyüzemi zöldségtermesztő mintaüzemet 1950-ben Sinatelepen hozták létre; a gyakorlat két éven belül bebizonyította, hogy a kertészet nagyüzemesítése nem lesz egyszerű feladat. Az 1950-es évek koncepciója – az ún. városellátó zöldségtermesztő övezetek kialakítása – sem váltotta be a hozzá fűzött reményeket. A vetésterület növekedésével nem tartott lépést a termésátlagok emelkedése. Az 1953-as kormányhatározat előírása következtében a zöldségtermesztést visszahelyezték a régi, történelmileg kialakult zöldségtermesztő tájakra. Az intézkedések és a korszerűbb termesztéstechnológia alkalmazása következtében a zöldségtermesztő tájak gyors fejlődésnek indultak, a korai termesztés fokozódott, nagymértékben emelkedett a zöldség- és zöldségmagkivitel. A kutatók eredményes munkája következtében a legtöbb zöldségfajnál új alapokra helyeződött a termesztés. Mindenütt előtérbe került a gépi művelés lehetősége, kidolgozták az öntözéses agrotechnikákat stb.
A kertészeti kultúrák termesztésének alternatív módja a biokertészet. A szintetikus vegyszerek, műtrágyák használatát kerülő, a természetes anyagok és erőforrások alkalmazására támaszkodó, kereskedelmi célú termesztés 1987-ben kezdődött Magyarországon, Kelet-Közép-Európában elsőként. A biotermesztésben használatos anyagok minősítése, a tájékoztatás és szaktanácsadás a feladata az 1983-tól országos klubként működött, majd 1987-ben országos egyesületté átalakult Biokultúra Egyesületnek, amely a Biogazdálkodók Világszövetségének (IFOAM, International Federation of Organic Agriculture Movements) tagja. Hazánkban 1991 óta működnek biogazdaságok (pl. Galgafarm, Krisna-völgyi biofarm és kulturális központ).
Napjainkban a zöldségtermesztés a kertészet legjelentősebb termelési értékét előállító ágazata, s e tekintetben az EU-országok rangsorában a középmezőnyben foglal helyet. Az egyes zöldségfajok fajtaösszetétele a rendszerváltozás óta nagyarányú változáson ment keresztül. A korábban termesztett hazai nemesítésű vagy honosítású fajták helyett a nagy külföldi vetőmag-forgalmazó cégek, piaci igényekhez jobban alkalmazkodó fajtáit termesztik.
/ Forrás: Főszerkesztő: Kollega Tarsoly István: Magyarország a XX. században, IV. KÖTET, Tudomány 1., X. fejezet: Műszaki és természettudományok, Zöldségtermesztés/
Mint a kereskedelemnek általában, a zöldségesek eredete is a piachoz és a cserekereskedelemhez köthető.
A piac fogalmán tágabb, gazdasági értelemben minden olyan – tényleges, vagy akár elvont – helyet értünk, ahol egy vagy több jószág és (vagy) a pénz cseréje zajlik. A csere lebonyolításához eladókra és vevőkre, pontosabban a javak kínálatára és keresletére van szükség. Szűkebb, hagyományos értelemben a piacok vagy piachelyek konkrét helyek, amelyek bizonyos árukkal való rendszeres kereskedést szolgálják. Ha viszont a kereskedés nem kötött helyszínen zajlik vagy időben rendszertelen, azt a népnyelv többnyire vásároknak nevezi.Az előbbi kettő mellett létezik egy harmadik értelmezés is, amely a „piac” fogalmát a piaci mechanizmussal, a gazdaságban lévő javak elosztásának piaci koordinációjával azonosítja.
A piacok az ókor óta a mindennapi élet részei. Helyszínük többnyire a városok főutcája vagy főtere; ez a városok jelentős részében máig viseli a „Piactér” elnevezést (sokszor még akkor is, ha már rég nem tölt be piaci funkciót). A középkorban sok város a fejlődését piacának köszönhette, mint például a németországi Hannover, Frankfurt, Magyarországon Pest,Szombathely, vagy éppen az erdélyi Kézdivásárhely, Jászvásár (Iaşi) – utóbbi három a nevében is viseli ennek nyomát. A nagyobb városokban gyakori eset (volt) a piacok specializálódása: megjelentek a gabona-, hal-, hús-, zöldség- és másfajta piacok.
A hagyományos értelemben vett zöldségesek mellett a zöldség árusítás a hipermarketek feladata is. Azonban ezek megjelenésével a zöldséges standok működtetése komoly problémával találták szemben magukat, akárcsak a legtöbb kereskedelmi egység. Az neten több fórum és weboldal is foglalkozik a témával, valamint az ilyen típusú üzlet nyitásával is. A legtöbb információ a Magyar Zöldség-Gyümölcs Szakmaközi Szervezet és Terméktanács honlapján található.
Modern zöldség kereskedelem, a világhálóban zöldség és gyümölcs
Nem meglepő módon, de már az interneten is találhatóak zöldség nagykereskedések. http://www.goldenfruit.hu/
Létezik Európai szinten is online nagybani piac is, ahol egy közösségi oldalhoz hasonlóan létre lehet hozni egy testre szabható profilt (standot), amely a termékek, szolgáltatások reklámozhatóak. Az érdeklődőket pedig a vállalkozás honlapjára irányítja, a további információkhoz.
Manapság pedig megjelentek az online közértek, ezeken az oldalakon zöldséget is lehet rendelni.
A zöldséges szóra való keresés mind a Googleban, mind a Youtube-on nagyrészt a zöldséges ételek elkészítéséről ad ki találatot, de akadnak azért meglepő eredmények is.
Például a Szomszédok című sorozatban is szerepelt zöldséges, aki a Józsi névre hallgatott, szerepelt pár jelenetben.
A videó megosztókat elözönlötték a beszélő gyümölcsök, a rövidfilmeken egy idegesítő narancs hétköznapjaival ismerkedhet meg a néző. Az angol nyelvű videókon a narancs minden más gyümölcsöt kiakaszt, és persze a konyhában valakinek végül mindig a gyümölcsleve folyik.
A zöldség és gyümölcsfaragás az ételszobrásza t legelterjedtebb válfaja.
Bejegyezte: Biry dátum: 12/19/2010 10:42:00 de.
Küldés e-mailbenBlogThis!Megosztás a TwitterenMegosztás a FacebookonMegosztás a Pinteresten
Újabb bejegyzés Régebbi bejegyzés Főoldal
Feliratkozás: Megjegyzések küldése (Atom)
_ Í R Á S O K _
Büfék, gyorséttermek [Ács Fanni]
Fehérnemű [Kácsorné Szikszay Tímea]
Háztartási bolt [Horváth Réka]
Kárpitosok [Szántó Csilla Ilona]
Késes, köszörűs [Csépke Adrienn]
Papír írószer [Bánkúti Andrea]
Színház, művelődési ház [Kovács Klaudia]
Újság, hírlap [Záhorszky Péter]
FSzEK - Bp. gyűjtemény
HVG - magyar márkatörténetek
Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
Blogarchívum 02/10 (1) 02/04 (4) 01/04 (1) 01/03 (3) 01/01 (4) 12/30 (14) 12/29 (6) 12/27 (1) 12/24 (1) 12/23 (7) 12/22 (1) 12/21 (16) 12/20 (1) 12/19 (1) 12/14 (26) 12/13 (73) 12/12 (94) 12/11 (46) 12/10 (2) 12/09 (4) 12/07 (26) 12/06 (26) 12/03 (1) 11/30 (19) 11/29 (24) 11/26 (23) 11/25 (20) 11/20 (10) 11/16 (25) 11/15 (11) 11/11 (3) 11/09 (17) 11/08 (29) 11/07 (19) 11/05 (8) 11/03 (12) 11/02 (10) 11/01 (28) 10/27 (7) 10/25 (1) 10/23 (21) 10/19 (22) 10/18 (65) 10/16 (14) 10/13 (5) 10/12 (43) 10/11 (9) 10/07 (12) 10/06 (26) 10/05 (165)
Kalota Béla: iTTiVOTT Budapest
FÉSzEK Klub a 70-es években
A késkészítők, köszörűsök története
A késkészítés szinte egyidejű az emberiséggel. A legkezdetlegesebb társadalmi és technikai szinten a kés volt az ember legnélkülözhetetleneb...
Az időmérés problémája folyamatosan foglalkoztatja az emberiséget, amióta csak a társadalmi szervezettség szintje az időbeli pontosságot szü...
A hentes szakma, hentesboltok
A hentes szakmáról és boltokról általánosságban Magát a hentest, mint szakmát szerintem senkinek sem kell bemutatni. Mindenki járt már hen...
Őseink a növények gyökereinek rágcsálása, az édes bogyók és a vadon termő gyümölcsök fogyasztása közben kedvelték meg az édes ízeket. Minden...
A varrás már a kőkorszakban ismert technika volt. Az első tűk csontból és kőből készültek és feltehetőleg szőrmedarabok inakkal való összeer...
„Egy kellemes illat, amelyet mélyen beszív az ember, végtelenül kellemes álomvilágba röpíthet. Az illatok az érzékek legtitokzatosabb izg...
„A görög mithológia szerint különben a keztyűt maga Vénus istenasszony, a szépség istennője találta föl és viselte először. Vénus ugyanis be...
Cipő javítás, cipzár csere, kulcsmásolás
II. kerület, Fillér utca 1. Képet készítette: Kácsorné Szikszay Tímea
XI. kerület, Tétényi út Képet készítette: Szarka Beáta
Mezőgazdasági és vegyes iparcikk bolt
XVII. ker. Kaszáló utca A képet készítette: Agárdi Mária
_cover (1) _írások (35) 01. ker. (16) 02. ker (67) 02. ker. (23) 03. ker (56) 04. ker (10) 05. ker. (49) 06. ker. (40) 06.ker (1) 07. ker (64) 07. ker. (13) 08. ker (102) 09. ker (32) 10. ker (10) 11. ker (91) 12.ker (13) 13. ker (19) 14. ker (7) 15. ker (28) 17. ker. (51) 18. ker (23) 22. ker (11) 23. ker. (29) 5. ker (1) 7. ker (1) abc (13) ablak (1) adománybolt (1) ajándék (32) ajtó (1) akkumulátor szaküzlet (1) alkatrészek (1) állateledel (2) állatfelszerelés (1) antikvárium (12) antikvitás (11) ápisz (1) aranyműves (1) áruház (4) asztalos (9) átrium (1) autósbolt (6) autószerelő (2) autóvillamosság (2) bababolt (1) babaklinika (1) bádogos (3) balettcipész mester (1) bár (1) barkács bolt (11) baromfi bolt (2) bazár (2) bélyeg (9) béyegző (1) bicikliszervíz (2) bolt (1) bor (1) borozó (2) bőr (4) bőrdíszműves (22) bőrfestő (1) bőrhulladék kereskedő (1) bőrtisztító (1) bronzműves (1) butik (1) bútor (19) bútorkárpitos (2) büfé (7) bűvészbolt (2) cégtábla (3) cigaretta (1) címfestő (2) cipész (32) cipőbolt (11) cipőjavító (9) cipőkészítő (3) cipzár (3) cukrászda (23) csavarbolt (1) csemege (8) csempebolt (1) csillárkészítő (3) csokoládézó (3) delejezés (1) delikátesz (5) díszműesztergályos (1) divatáru (34) dohány (13) ecset (1) édesség (7) édességbolt (6) egészségcenter (1) egészségstúdió (2) ékszerbolt (6) ékszerész (5) elektronika (3) élelmiszer (19) élezés (1) előadások (3) építési vállalkozó (1) esernyőüzlet (3) esküvői ruházat (2) eszperantó (1) esztergályos (2) étkezde (1) faáru (2) faesztergályos (2) fagylalttölcsér készítő (1) farmerbolt (1) faszobrász (1) fegyverbolt (2) fegyvermíves (1) fehérnemű (12) fémáru (1) fémnyomó (5) fényképész (2) fénymásolás (1) férfi divat (1) férfi fodrász (5) festék szaküzlet (6) festmény (1) filmnyomás (1) filmnyomott áruk (1) filmszínház (3) fodrászat (39) fogászat (1) fonalbolt (2) foto (6) fürdőszoba felszerelés (1) fűszer (5) galéria (2) gomb (2) gombbehúzás (3) gravír (1) gsm (1) gumi javítás (1) gyertyás (2) gyógyszertár (10) gyógytorna (1) gyorsbüfé (2) gyorsétterem (1) gyorstisztító (1) gyümölcs (7) hagyaték (1) hajvágószalon (1) hangszerbolt (2) harisnyabolt (8) háztartási bolt (7) háztartási gépek (1) háztartásigép szerviz (2) hengerfej javítás (1) hentes (21) hentesáru (11) hirdetés (2) hírlap (5) hobby (2) horgászbolt (1) hungarikumok (1) hús (7) húsbolt (4) íjászbolt (1) illatszer (8) ingatlan (1) ipari szerelvény (1) írószer (2) iskolaszerek (1) italáru (6) italbolt (6) játék (5) játék szaküzlet (2) játékterem (6) javító (4) jegyiroda (2) jelmezkölcsönző (1) Józsefváros (2) kalapos (12) kalota (166) kályhajavítás (1) kárpitos (13) kávé (3) kávéház (1) kávézó (8) kefe üzlet (2) kelmefestő (3) képkeretezés (1) képkeretező (11) kerékkpár (1) késes (5) kesztyűs (7) kézimunka (1) kéziszövők (1) kézműves (1) kézműves textíliák (1) kifőzde (1) kisállat kereskedés (1) kisáruház (1) kóla (1) koncert (1) koncertterem (2) konzerv (1) konyhabútor (2) konyhai berendezések (3) kosárfonó (1) kozmetika (7) könyv (2) könyvesbolt (17) könyvkiadó (1) könyvkötészet (1) könyvkötő (1) könyvszalon (1) könyvtár (1) köszörűs (6) kötöde (1) kötött áruk (4) közért (1) kulcsmásoló (15) kultúrcikk (1) lakástextil (5) lakatos (6) lakberendezés (8) lámpa (1) lámpaernyő (1) lángosos (1) látszerész (6) lemezbolt (1) lottózó (13) lúdtalpbetét (1) magnoterápia (1) manikűr (3) MÉH (1) mértékszabóság (1) méteráru (9) mezőgazdasági szakbolt (3) mozi (14) munkaruházat (2) műanyag feldolgozó (3) műbútorasztalos (1) műhímző (1) műköszörűs (2) műstoppoló (1) műszaki kereskedés (8) műszerész (3) művelődési központ (2) népművészet (1) névjegy (1) névtábla készítés (1) női fodrász (4) nyomtatási kellékbolt (2) nyomtatvány (6) optika (11) óra (3) órajavítás (6) órás (31) óraszaküzlet (4) ortopéd (3) otthon (1) öngyújtójavítás (3) ötvös (7) öv (3) papír-dekoráció (2) papír-írószer (16) papirhulladék (1) paplankészítő (1) parfüméria (1) patika (4) patyolat (8) PC (2) pékáru (15) piac (1) porcelánfestő (1) presszó (1) rádió (2) redőny (1) régiség (10) régiségüzlet (3) reklám (2) rendezvények (3) rétesbolt (2) Rövidáru (7) rövidárú (3) ruhabolt (9) ruhajavítás (6) ruhakölcsönző (3) ruhatisztító (3) sör (1) söröző (2) sport (1) sporteszközök (2) sütöde (3) szabadidőközpont (5) szabadtéri színház (5) szabó (29) szalon (1) számítástechnika (4) száraz áru (1) szatócs (1) Százhalombatta (14) szemészet (1) szemfelszedő (4) szemüvegkeret készítő (2) szemvizsgálat (1) szépségszalon (8) szerelő műhely (1) szerelvény szaküzlet (3) szerszám (1) szervíz (7) szeszesital (1) szifon (1) szíkvíz üzem (1) színház (4) színházi előadások (4) szobafestő (2) szolárium (3) szőnyeg javítás (1) szőnyegbolt (1) szőnyegtisztítás (1) szőrme (3) sztár (1) sztár kóla (1) szűcs (6) tapéta (2) táskajavítás (2) teherautósbolt (1) teherfuvarozó (1) tejtermék (3) tekercselő (1) telefon (1) tetőfedő (2) textilbolt (2) tojás (1) tojásdiszkont (1) tolltisztító (2) trafik (20) tüzelő (1) tv szerviz (2) újság (3) utasellátó (1) üdítő (2) ügyvéd (1) üveg műhely (5) üvegcsiszoló (2) üvegező (9) vadászbolt (1) varrás (6) varroda (1) varrógép eladás (2) varrógépjavítás (9) vásárcsarnok (1) vasedény (1) vasipar (2) vegyesbolt (7) vegyeskereskedés (20) vegyiárú (1) vegytisztító (10) vendéglő (1) vésnök (2) vetőmag (1) videójáték (1) villamosság (6) villanyszerelő (13) virágbolt (26) víz-gáz-fűtés szerelő (1) víz-gáz-fűtés szerelvények (1) vízvezetékszerelő (1) wellnes (1) zálogház (2) zárjavítás (1) zárkészítés (2) zászlókészítő (2) zippzár (8) zokni (3) zöldséges (23) zsinagóga (1)
Az egyszerbolt gyűjteményét (Kalota Béla fotósorozatából kiindulva) most gyűjtjük.
A véglegesebb, már rendszerezett felülettel + elemzésekkel és összefoglalásokkal decembertől (vissza)várjuk minden érdeklődő látógatónkat!
Fodor János / www.inaplo.hu / ELTE BTK IKI KT - 2010. Vízjel téma. Üzemeltető: Blogger.