hu en hu id sv hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu uz hu pl hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de is hu hu pt tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it es hu hu it hu hu es sk hu it en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu su hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt de et de de de da es da hu hu hu en hu hu hu da hu da hu hu da hu hu hu pt de hu cs cs hu hu da hu hu hu hu hu hu it en fr cs hu hu hu hu hu et hu en hu hu hu hbs_lat en cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu en et hu pt hu hu is hu hbs_lat hu hu hu it hu hu it pt hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu it hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu pt hu hu hu hu hu en hu hu pt cs hu hu hu hu hu hu hu it hu pt hu hu hu hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs es hu hu la hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu it hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu
Őseink a növények gyökereinek rágcsálása, az édes bogyók és a vadon termő gyümölcsök fogyasztása közben kedvelték meg az édes ízeket. Minden bizonnyal a méhek mézét is felhasználták ételeik ízesítésére az ókori kultúrákban. (Legalábbis a régi krónikák szerint.) Emléktöredékek szerint az ókorban mézből keménycukorkát is készítettek, a görögöknél nagy népszerűségnek örvendtek a mézből készült bonbonok és sütemények.
A Bibliában is olvashatunk „Tejjel-mézzel folyó Kánaán”-ról, amelyből arra következtethetünk, hogy a méz a gazdagság egyik jelképe volt.
A mézen kívül az emberiség egy része ismerte a cukornádat és kezdetleges cukorkát készített belőle már az ókorban is.
Az ókori Rómában az édességkészítő rabszolgák voltak a legnagyobb becsben tartva, sokszor a legnagyobb elismerésként fel is szabadították őket. A felszabadult rabszolgák a nép között is értékesíthették édességeiket, így akár azt is mondhatjuk, hogy ők voltak az első árutermelő cukrászok, a hivatásos édességkészítők ősei.
Az édes ételek készítése azonban hosszú ideig kizárólag háztartási tevékenység volt, később vált csak iparággá. A középkori Európában a méz a gazdagok kiváltsága volt, de a 19. század elején az iparosításnak köszönhetően mindenki számára elérhetővé vált.
A cukrászat kialakulásának egyik feltétele a nyersanyagok előállíthatósága is volt. Bizonyítható, hogy a gabona feldolgozás kezdetén még a molnárok sütötték a kenyeret és a kalácsot, majd a pékek ágazatokra tagolódásával alakult ki a sütőcukrász ágazat.
Szent István korában még csak a mézet használták édesítőszerként, ezért kialakult a méhtenyésztés, méz és viasz termelése miatt. A mézeskalácsosok foglalkoztak elsősorban ezzel, a két tevékenységet - a méz termelését és a mézeskalács készítését - nem lehetett különválasztani egymástól. A méztermelők saját háztartásukban használták először fel a mézet az ételek édesítésére.
Erdélyben és Felvidéken kialakultak mézeskalácsos céhek, melyek már helyhez kötöttek voltak és a nyugatnak kínálták az édes készítményeiket.
A tatárjárás utáni betelepítések következményeképp megjelentek új, németalföldi (mai Hollandia) édesipari ágazatok és a cukor.
A drazsét a gyógyszerkészítők, a töménycukrokat pedig a patikusok találták fel.
A 14-15. századi vásárokban már lehetett kapni cukrot és cukorlisztet is.
Mátyás korában felesége, Beatrix jóvoltából Olaszországból jöttek újdonságok, pl. a házasságkötésük utáni első újévi ebéden mandulából és cukorból készített sakktábla is szerepelt az ünnepi fogások között.
A 16. században egzotikus helyekről importálták a cukornádat, ami nagyon drága volt.
A török megszállással új termékek és technológiák kerültek hazánkba: a törökméz és a szultánkenyér is ekkor terjedt el.
A 18. századig kézművesek készítették az édességeket.
Széchenyi Hitel c. művében a cukrászatot, mint önálló iparágat említi.
A 19. század elején alakult ki hazánkban a cukrász kézműipar, az iparág fejlődését meggyorsítva ekkoriban sok svájci cukrász vándorolt be az országba, akik magukkal hoztak újszerű készítményeket. A fejlődés során elkülönültek azok a termékek (csokoládé, drazsé, lisztes áru) egymástól, amelyek előállítása gépesíthető.
A gyári édesipar bölcsőjének a cukrászipar tekinthető. A csokoládégyártás a kezdetektől fogva gépesítve volt. A korai csokoládékészítők csak csokoládéitalt készítettek, Gerbeaud Emil vezette be a csokoládés desszert és bonbon előállítását hazánkban.
A pest-budai cukrászoknak már az 1800-as évek elején volt szakmai szervezetük. Az 1872-es ipartörvény a cukrászokat és a csokoládékészítőket az engedéllyel működő iparok közé sorolta. Az ipar megszerzéséhez szakmai képesítést és 6 vándorlással eltöltött évet kellett igazolni.
1884-ben megalakult a Budapesti Sütő, Cukrász és Mézeskalácsos Ipartestület. 1906-ban ebből a testületből kiváltak a cukrászok és mézeskalácsosok és megalapították a Budapesti Cukrászok és Mézeskalácsosok Ipartestületét.
Ebben az időszakban a hazai cukrászüzemek cukorkát, csokoládésárut, cukrozott gyümölcsöt, ostyát, cukordíszeket és figurákat készítettek. A cukorkakészítés a 19. század utolsó harmadában alakult ki. Stühmer Frigyes 1868-ban Budapesten, Weisz József Sopronban alapított cukorkaüzemet, valamint a kézműves cukrászok kezdetleges eszközökkel szintén gyártottak cukorkát. Stühmer 1909-ben modernizálta a cukorkagyártást.
A csokoládégyártás rövid időn belül gyáriparrá fejlődött. Stühmer 1868-ban alapított gyára ezzel is foglalkozott. Magyarországon sorra alakultak édesipari vállalkozások, a legjelentősebbek: Stühmer, a Gerbeaud, a Schmidl, a Stollwerck és a Fiumei Csokoládégyárak voltak. Ezeknek az üzemeknek a meghatározó tevékenysége a cukorkagyártás volt.
A 19. század végén alakult ki az édesipari tartós lisztes áruk termelése. 1880-ban Back Hermann malomtulajdonos a gőzmalmát alakítatta át keksz- és kétszersültgyártásra. 1900-ban ezt az üzemet átvette a Koestlin Lajos és Társa cég és kifejlesztette benne a lisztes áruk gyáripari termelését.
A cukrásziparosok nagy része kibővítette az üzemét és bevezette a tartós lisztes áruk termelését. 1903-ban Freund Ödön teasütemény- és kétszersültgyárat alapított.
Az első cukrászda a Kugler volt (mai Gerbaud), ezt követően gyors fejlődésnek indultak a cukrászdák, a 19. században fényűző, pompás kávéházak nyíltak, mint pl. a Korona, a Fehér Hajó és a Kávé Forrás.
A 20. század első felében a cukrászok még maguk készítették a termékeikhez felhasznált szörpöket, befőtteket és lekvárokat.
Az édességkészítés napjainkra tömegtermeléssé és nagy hasznot hozó üzletággá vált.
A sütőcukrászat fejlődéséről külön leírást találunk itt.
1847-ben Oliver Chase, egy fiatal angol bevándorló megalkotta az első amerikai édességet gyártó gépet. Ez volt a kezdete a Necco család úttörő mozgalmának.
1868-ban Richard Cadbury bemutatta az első Valentin-napi bonbont.
Az 1880-as években teremtett divatot a Wunderle Candy Company a candy corn-nal, amely a mai napig a Halloween egyik legjellemzőbb édessége.
1903-ban Milton Hershey megalapítja a csokoládégyárát.
1911-ben Frank és Ethel Mars Tacoma-ban, Washingtonban megalapítja az édességgel foglalkozó társaságot, később ez lesz a Mars Inc.
1966-ban a Campbell Soup Company megvásárolta a belga Godiva étcsokoládé Inc.-t. Semmi sem jobb, mint a belgiumi csokoládé!
Az 1800-as évek közepéig több mint 380 édességekkel foglalkozó gyár jött létre az USA-ban.
Híres cukrászdák – cukrász dinasztiák:
1870-ben vette meg Kugler Henrik az épületet Privorszki Ferenctől, aki a közeli József nádor téren már üzemeltetett egy közkedvelt cukrászdát ekkor. Sok finomságot kínált cukrászdájában: habos, csokoládés kávét, tortákat, különleges likőröket és bonbonokat. Ő honosította meg hazánkban a francia mignont, amit jó ideig csak „kuglerként” emlegettek. Az idősödő Kugler Gerbeaud Emilt bízta meg a cukrászda vezetésével, aki rengeteg változtatást vezetett be: több alkalmazottal dolgozott, külső megrendeléseket is fogadott, csomagolónőket és szállítómunkásokat is alkalmazott, a választékot pedig rengeteg új termékkel bővítette. (A vajas, párizsi és ehhez hasonló krémekkel, több száz féle teasüteménnyel és cukorkával bővült a kínálat.) 1886-ban csokoládégyárat is alapított, megkezdte a csokoládébonbonok gyártását, ami közül a konyakos meggy lett a legnépszerűbb. Üzemét gépesítette, és egyre több alkalmazottal dolgozott, ez a század végére már elérte a 150 főt. Termékeit egyedi tervezésű díszdobozokban árulta. A hazai cukrászipart valósággal megreformálta, ugyanis nem tartotta titokban sem receptjeit, sem gyártási eljárásait. 1908-ig használta a cég a Kugler nevet, ekkor átnevezte a céget: „Kugler utóda Gerbeaud Rt.”-re. Ehhez 1909-ben hozzácsatolta a fiumei csokoládégyárat, ezzel lehetővé téve a csokoládé vámmentes behozatalát és feldolgozását. Gerbeaud 1919-ben halt meg, utána felesége vezette a háborúban jelentős károkat szenvedett cukrászdát. Felesége 1940-es halála után Gerbeaud két veje vette át a cukrászda irányítását, de ők 1945-ben külföldre távoztak. 1950-től a Vörösmarty Cukrászda néven működött tovább, mert a külföldön élő leszármazottak perben követelték az államosított cukrászda nevének megváltoztatását. 1984-ben a cukrászda vezetősége kezdeményezte a Gerbeaud név visszaállítását, ezért a nevet védjegyezték.
Pest-Buda legrégebbi cukrászdájának tartják, melyet 1827-ben Schwabl Ferenc alapított. 3 évvel későbbi halála után özvegye új férje, Richter Lénárd vezette tovább a cukrászdát. Halála után Müller Antal vette át az ügyeket, az ő lányát vette feleségül 1884-ben Ruszwurm Vilmos, aki ekkor még csak inas volt. Ő vezette 1922-ig. Különös módon a cukrászda mindig női ágon öröklődött.
A hazai cukrászat egyik vezető üzlete volt mindig. A két világháború között már Tóth Ferenc vezette az üzletet, de a sikere töretlen maradt. A cukrászda az 1951-es államosítás után is megőrizte a Ruszwurm nevet. Jelenlegi tulajdonosa az önkormányzat és tőlük béreli egy Szamos Marcipán érdekeltségbe tartozó cég.
A Ruszwurm közkedvelt hely volt mindig is, ez Ajtay Andor nótája is bizonyíja: "Oly jólesik a légyott este a Ruszwurmnál - miközben... elpihen a lombokon a szél".
Gundel János 1869-ben megvette a Király utcai Bécsi Sörházat majd két év múlva a József téri Virágbokor vendéglőt, amelyet ezután 8 évig vezetett. Törzsvendégei közé tartozott Lotz Károly, Mikszáth Kálmán, Liszt Ferenc és Tisza Kálmán. 1875-ben megvette az Erzsébet Királyné szállodát is. Az ő nevéhez fűződik az ipartársulat átszervezése, a vendéglősipar képesítéshez kötésének kezdeményezése és a szakoktatás szorgalmazása. 1889 és 1904 között érte el pályafutásának csúcsát az István főherceg szállodában, innen indult világkörüli útjára a Mikszáth tiszteletére készített palóc leves.
Örökébe 1883-ban Károly fia lépett, aki külföldön is tanulta a mesterséget. Gundel vezetése alatt az Állatkert melletti étterem neve fogalommá vált, étlapján a magyar és a francia konyha jellegzetes ételein kívül egyéni kreálmányai is szerepeltek, melyek közül a Gundel palacsinta lett a leghíresebb. 1920-25 között a Royal Szálló, 1927-1948 a Gellért Szálló éttermeit is bérelte és megvásárolta a szomszédos Bagolyvár éttermet is.
Gasztronómiai szakírói tevékenysége folytán a magyar vendéglátóipar vezető egyéniségének tartják. Örökébe lépett fia szerint a szakmai titok többek között a „Nagy forgalom, kicsi haszon” elvéhez való ragaszkodás volt.
1949-ben államosították az éttermet, majd 1991-ben az AVÜ-től Ronald S. Lauder és Láng György amerikai állampolgárok tulajdonába került, akik a régi stílust megőrizve 1992-ben felújították, azóta a Lángastronomia Kft üzemelteti az éttermet.
Napjainkban új jelenségként megjelentek a cukormentes cukrászdák a cukorbetegek, fogyókúrázók és diétázók örömére, úgyhogy kijelenthetjük, hogy megpróbálnak minden felmerülő igényt kielégíteni.
Több portál is foglalkozik azzal, hogy összegyűjtse a cukrászdákat. Pl.
A legendák szerint Nagy Sándor találta fel a tortát. Történt ugyanis, hogy nagy lakomát rendezett Perzsiában, Szúza városában. Tízezer makedón férfit beszélt rá, hogy vegyen feleségül perzsa nőt. Nagy Sándor találékony ember volt, aki szeretett meglepetéseket okozni. Az ókorban a kenyér alakja lapos volt, amiből a katonák napi fejadagja kb. 60 dkg volt. A kenyeret durva őrlésű árpából, rozsból vagy búzából sütötték. A szúzai menyegző napján azonban a katonák nem kenyeret kaptak, hanem mandula, gabona, dió és szárított gyümölcs darabkák mézes tésztájából készült tortát, amelyet félbevágtak és megtöltöttek ánizsos, mézes, kecsketúrós krémmel. A tetejét mézbemártott rózsaszirmokkal díszítették és félbevágott mandulából mágikus jeleket raktak ki rá.
2300 év telt el és még mindig így készül a torta: kevert édes tésztából, krémmel, bevonóval és a tetején dísszel.
Miniszterelnöki Hivatal és a Magyar Cukrász Iparosok Országos Ipartestülete 4. alkalommal hirdette meg a pályázatot. Több mint 20 pályázat érkezett. A 2010-es év győztese a Szilvagombóc torta lett, maga mögé utasítva a Túró gombóc tortát és a Széchenyi Eper tortát is. A győztes torta kitalálója a veresegyházi Sulyán Cukrászda volt. A torta így elnyerte a 2010 Ország Tortája címet. A hivatalos honlapon regisztrálva a receptet is megkaphatjuk.
Az elmúlt évek győztes tortái kivétel nélkül a Zila kávéház - Krisztina Cukrászda remekei voltak:
2008: Szatmári szilva torta
A netpincer.hu kezdeményezése alapján szavazás indult, hogy melyik Magyarország kedvenc süteménye. Az augusztus 23-án indult és a két héten át tartó szavazáson 38-an adták le a voksukat. A kezdetektől vezető somlói galuska lett a biztos befutó. A második szoros versenyben a zserbó, a harmadik a rétes lett.
A negyedik kedvenc a krémes, az ötödik a túrótorta lett. A hatodiktól a tízedik helyig a tiramisu, Rákóczi túrós, gesztenyepüré, feketeerdő torta és a dobostorta állnak.
A szavazás célja az volt, hogy korunk ízlését reprezentálják és hozzájáruljanak Magyarország gasztronómiai kultúrájához.
Jelenleg is tart a szavazás, melyben a kedvenc szaloncukrunkra szavazhatunk a www.szaloncukor.hu oldalon. A szavazás december 19-éig tart, december 20-ára várható az eredmény.
22 szaloncukorra szavazhatunk, de nem a boltok polcain megtalálható márkákra, hanem magukra az ízekre.
Kabos Gyula nagysikerű filmjelenete a budai cukrászdában:
Érdekes cikket is találunk a témával kapcsolatban a fogyasztok.hu oldalon a Cukrászdák titkairól.
Rengeteg témakatalógust is találunk a témában, melyek az eligazodást segíthetik, ha csak kiindulópontokat keresünk:
mézeskalács, candycorn, Gerbeaud, Ruszwurm, Gundel, Cukormentes cukrászda, számítógéptorta, országtorta, somlói galuska, szaloncukor
Bejegyezte: fonix dátum: 12/09/2010 10:28:00 du.
Küldés e-mailbenBlogThis!Megosztás a TwitterenMegosztás a FacebookonMegosztás a Pinteresten
Címkék: _írások, cukrászda, csokoládézó
Újabb bejegyzés Régebbi bejegyzés Főoldal
Feliratkozás: Megjegyzések küldése (Atom)
_ Í R Á S O K _
Büfék, gyorséttermek [Ács Fanni]
Fehérnemű [Kácsorné Szikszay Tímea]
Háztartási bolt [Horváth Réka]
Kárpitosok [Szántó Csilla Ilona]
Késes, köszörűs [Csépke Adrienn]
Papír írószer [Bánkúti Andrea]
Színház, művelődési ház [Kovács Klaudia]
Újság, hírlap [Záhorszky Péter]
FSzEK - Bp. gyűjtemény
HVG - magyar márkatörténetek
Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
Blogarchívum 02/10 (1) 02/04 (4) 01/04 (1) 01/03 (3) 01/01 (4) 12/30 (14) 12/29 (6) 12/27 (1) 12/24 (1) 12/23 (7) 12/22 (1) 12/21 (16) 12/20 (1) 12/19 (1) 12/14 (26) 12/13 (73) 12/12 (94) 12/11 (46) 12/10 (2) 12/09 (4) 12/07 (26) 12/06 (26) 12/03 (1) 11/30 (19) 11/29 (24) 11/26 (23) 11/25 (20) 11/20 (10) 11/16 (25) 11/15 (11) 11/11 (3) 11/09 (17) 11/08 (29) 11/07 (19) 11/05 (8) 11/03 (12) 11/02 (10) 11/01 (28) 10/27 (7) 10/25 (1) 10/23 (21) 10/19 (22) 10/18 (65) 10/16 (14) 10/13 (5) 10/12 (43) 10/11 (9) 10/07 (12) 10/06 (26) 10/05 (165)
Kalota Béla: iTTiVOTT Budapest
FÉSzEK Klub a 70-es években
A késkészítők, köszörűsök története
A késkészítés szinte egyidejű az emberiséggel. A legkezdetlegesebb társadalmi és technikai szinten a kés volt az ember legnélkülözhetetleneb...
Az időmérés problémája folyamatosan foglalkoztatja az emberiséget, amióta csak a társadalmi szervezettség szintje az időbeli pontosságot szü...
A hentes szakma, hentesboltok
A hentes szakmáról és boltokról általánosságban Magát a hentest, mint szakmát szerintem senkinek sem kell bemutatni. Mindenki járt már hen...
Őseink a növények gyökereinek rágcsálása, az édes bogyók és a vadon termő gyümölcsök fogyasztása közben kedvelték meg az édes ízeket. Minden...
A varrás már a kőkorszakban ismert technika volt. Az első tűk csontból és kőből készültek és feltehetőleg szőrmedarabok inakkal való összeer...
„Egy kellemes illat, amelyet mélyen beszív az ember, végtelenül kellemes álomvilágba röpíthet. Az illatok az érzékek legtitokzatosabb izg...
„A görög mithológia szerint különben a keztyűt maga Vénus istenasszony, a szépség istennője találta föl és viselte először. Vénus ugyanis be...
Cipő javítás, cipzár csere, kulcsmásolás
II. kerület, Fillér utca 1. Képet készítette: Kácsorné Szikszay Tímea
XI. kerület, Tétényi út Képet készítette: Szarka Beáta
Mezőgazdasági és vegyes iparcikk bolt
XVII. ker. Kaszáló utca A képet készítette: Agárdi Mária
_cover (1) _írások (35) 01. ker. (16) 02. ker (67) 02. ker. (23) 03. ker (56) 04. ker (10) 05. ker. (49) 06. ker. (40) 06.ker (1) 07. ker (64) 07. ker. (13) 08. ker (102) 09. ker (32) 10. ker (10) 11. ker (91) 12.ker (13) 13. ker (19) 14. ker (7) 15. ker (28) 17. ker. (51) 18. ker (23) 22. ker (11) 23. ker. (29) 5. ker (1) 7. ker (1) abc (13) ablak (1) adománybolt (1) ajándék (32) ajtó (1) akkumulátor szaküzlet (1) alkatrészek (1) állateledel (2) állatfelszerelés (1) antikvárium (12) antikvitás (11) ápisz (1) aranyműves (1) áruház (4) asztalos (9) átrium (1) autósbolt (6) autószerelő (2) autóvillamosság (2) bababolt (1) babaklinika (1) bádogos (3) balettcipész mester (1) bár (1) barkács bolt (11) baromfi bolt (2) bazár (2) bélyeg (9) béyegző (1) bicikliszervíz (2) bolt (1) bor (1) borozó (2) bőr (4) bőrdíszműves (22) bőrfestő (1) bőrhulladék kereskedő (1) bőrtisztító (1) bronzműves (1) butik (1) bútor (19) bútorkárpitos (2) büfé (7) bűvészbolt (2) cégtábla (3) cigaretta (1) címfestő (2) cipész (32) cipőbolt (11) cipőjavító (9) cipőkészítő (3) cipzár (3) cukrászda (23) csavarbolt (1) csemege (8) csempebolt (1) csillárkészítő (3) csokoládézó (3) delejezés (1) delikátesz (5) díszműesztergályos (1) divatáru (34) dohány (13) ecset (1) édesség (7) édességbolt (6) egészségcenter (1) egészségstúdió (2) ékszerbolt (6) ékszerész (5) elektronika (3) élelmiszer (19) élezés (1) előadások (3) építési vállalkozó (1) esernyőüzlet (3) esküvői ruházat (2) eszperantó (1) esztergályos (2) étkezde (1) faáru (2) faesztergályos (2) fagylalttölcsér készítő (1) farmerbolt (1) faszobrász (1) fegyverbolt (2) fegyvermíves (1) fehérnemű (12) fémáru (1) fémnyomó (5) fényképész (2) fénymásolás (1) férfi divat (1) férfi fodrász (5) festék szaküzlet (6) festmény (1) filmnyomás (1) filmnyomott áruk (1) filmszínház (3) fodrászat (39) fogászat (1) fonalbolt (2) foto (6) fürdőszoba felszerelés (1) fűszer (5) galéria (2) gomb (2) gombbehúzás (3) gravír (1) gsm (1) gumi javítás (1) gyertyás (2) gyógyszertár (10) gyógytorna (1) gyorsbüfé (2) gyorsétterem (1) gyorstisztító (1) gyümölcs (7) hagyaték (1) hajvágószalon (1) hangszerbolt (2) harisnyabolt (8) háztartási bolt (7) háztartási gépek (1) háztartásigép szerviz (2) hengerfej javítás (1) hentes (21) hentesáru (11) hirdetés (2) hírlap (5) hobby (2) horgászbolt (1) hungarikumok (1) hús (7) húsbolt (4) íjászbolt (1) illatszer (8) ingatlan (1) ipari szerelvény (1) írószer (2) iskolaszerek (1) italáru (6) italbolt (6) játék (5) játék szaküzlet (2) játékterem (6) javító (4) jegyiroda (2) jelmezkölcsönző (1) Józsefváros (2) kalapos (12) kalota (166) kályhajavítás (1) kárpitos (13) kávé (3) kávéház (1) kávézó (8) kefe üzlet (2) kelmefestő (3) képkeretezés (1) képkeretező (11) kerékkpár (1) késes (5) kesztyűs (7) kézimunka (1) kéziszövők (1) kézműves (1) kézműves textíliák (1) kifőzde (1) kisállat kereskedés (1) kisáruház (1) kóla (1) koncert (1) koncertterem (2) konzerv (1) konyhabútor (2) konyhai berendezések (3) kosárfonó (1) kozmetika (7) könyv (2) könyvesbolt (17) könyvkiadó (1) könyvkötészet (1) könyvkötő (1) könyvszalon (1) könyvtár (1) köszörűs (6) kötöde (1) kötött áruk (4) közért (1) kulcsmásoló (15) kultúrcikk (1) lakástextil (5) lakatos (6) lakberendezés (8) lámpa (1) lámpaernyő (1) lángosos (1) látszerész (6) lemezbolt (1) lottózó (13) lúdtalpbetét (1) magnoterápia (1) manikűr (3) MÉH (1) mértékszabóság (1) méteráru (9) mezőgazdasági szakbolt (3) mozi (14) munkaruházat (2) műanyag feldolgozó (3) műbútorasztalos (1) műhímző (1) műköszörűs (2) műstoppoló (1) műszaki kereskedés (8) műszerész (3) művelődési központ (2) népművészet (1) névjegy (1) névtábla készítés (1) női fodrász (4) nyomtatási kellékbolt (2) nyomtatvány (6) optika (11) óra (3) órajavítás (6) órás (31) óraszaküzlet (4) ortopéd (3) otthon (1) öngyújtójavítás (3) ötvös (7) öv (3) papír-dekoráció (2) papír-írószer (16) papirhulladék (1) paplankészítő (1) parfüméria (1) patika (4) patyolat (8) PC (2) pékáru (15) piac (1) porcelánfestő (1) presszó (1) rádió (2) redőny (1) régiség (10) régiségüzlet (3) reklám (2) rendezvények (3) rétesbolt (2) Rövidáru (7) rövidárú (3) ruhabolt (9) ruhajavítás (6) ruhakölcsönző (3) ruhatisztító (3) sör (1) söröző (2) sport (1) sporteszközök (2) sütöde (3) szabadidőközpont (5) szabadtéri színház (5) szabó (29) szalon (1) számítástechnika (4) száraz áru (1) szatócs (1) Százhalombatta (14) szemészet (1) szemfelszedő (4) szemüvegkeret készítő (2) szemvizsgálat (1) szépségszalon (8) szerelő műhely (1) szerelvény szaküzlet (3) szerszám (1) szervíz (7) szeszesital (1) szifon (1) szíkvíz üzem (1) színház (4) színházi előadások (4) szobafestő (2) szolárium (3) szőnyeg javítás (1) szőnyegbolt (1) szőnyegtisztítás (1) szőrme (3) sztár (1) sztár kóla (1) szűcs (6) tapéta (2) táskajavítás (2) teherautósbolt (1) teherfuvarozó (1) tejtermék (3) tekercselő (1) telefon (1) tetőfedő (2) textilbolt (2) tojás (1) tojásdiszkont (1) tolltisztító (2) trafik (20) tüzelő (1) tv szerviz (2) újság (3) utasellátó (1) üdítő (2) ügyvéd (1) üveg műhely (5) üvegcsiszoló (2) üvegező (9) vadászbolt (1) varrás (6) varroda (1) varrógép eladás (2) varrógépjavítás (9) vásárcsarnok (1) vasedény (1) vasipar (2) vegyesbolt (7) vegyeskereskedés (20) vegyiárú (1) vegytisztító (10) vendéglő (1) vésnök (2) vetőmag (1) videójáték (1) villamosság (6) villanyszerelő (13) virágbolt (26) víz-gáz-fűtés szerelő (1) víz-gáz-fűtés szerelvények (1) vízvezetékszerelő (1) wellnes (1) zálogház (2) zárjavítás (1) zárkészítés (2) zászlókészítő (2) zippzár (8) zokni (3) zöldséges (23) zsinagóga (1)
Az egyszerbolt gyűjteményét (Kalota Béla fotósorozatából kiindulva) most gyűjtjük.
A véglegesebb, már rendszerezett felülettel + elemzésekkel és összefoglalásokkal decembertől (vissza)várjuk minden érdeklődő látógatónkat!
Fodor János / www.inaplo.hu / ELTE BTK IKI KT - 2010. Vízjel téma. Üzemeltető: Blogger.