hu hu eo hu hu hu hu de hu pt hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu it hu hu en ca hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Határon átívelő kapcsolatok építése informatikai tudás alkalmazásával « eKözösségek Fejlesztéséért Alapítvány
(MATISZ – Magyar Tartalomipari Szövetség)
Mlinarics József előadása kezdetén megjegyezte, hogy a Magyar Tartalomipari Szövetségnek (MATISZ), mintegy 20 éves fennállása alatt nem először kellett szembenéznie különféle válság jellegű, vagy válsághelyzetekkel, azok kezelésével, hiszen minden egyes változás – például a kormányváltás – új helyzetet jelent, amelyhez alkalmazkodni kell. A MATISZ tagjai is kerülnek néha olyan helyzetbe, hogy stratégiájuk újragondolására kényszerülnek.  Emlékeztetett a dotkom lufit követő válságra, amely alapjaiban változtatta meg a tartalomszolgáltató szakmát.
Az állam és a civilek együttműködése kapcsán megjegyezte, hogy bár a civilek sokszor hatékonyabbnak bizonyulnak, mint az állam, nehéz involválódni stratégiaalkotásban és nehéz átvállalni feladatokat az közpolitikai szervezetektől, főleg úgy, hogy az átvállalt feladatokhoz forrás is társuljon.
A MATISZ esetében követendő példaként, lehetőségként említette az informatikai mentorképzést (a digitális írástudás terjesztésének érdekében), a “digitális közmunkát”, avagy a közösség számára hasznos digitális munkát, a digitális tartalomellenőrzést. Ugyancsak a délvidéki civil szervezetek képviselői figyelmébe ajánlotta az e-közigazgatás kiépítésében való közreműködést, tesztelést, minősítést, honlapok és szolgáltatások ügyfél- és felhasználóbarát szempontú tesztelését. Mlinarics József felajánlotta, hogy a MATISZ hajlandó kedvező feltételekkel átadni határon túli magyar szervezetek részére a fentiekkel kapcsolatos tapasztalatait, know-how-ját, amennyiben egy részt vevő civil szervezet szeretne ilyen témában dolgozni a saját környezetében, hiszen például az informatikai mentorálashoz a mentorált kulturális hátterének ismerete mellett olyan módszertan alkalmazására is ki kell térnie, amely elemei gyorsítják a tanulást.
A MATISZ honlapján, illetve a palyazatok.hu oldalon elérhetőek az aktuális pályázatok.
A pályázatok és a digitálissá alakuló világrend a válság idején
A válság kapcsán megváltoznak a korábban bebetonozott csatornák és egy olyan új világ jön létre, amelyben a fogyasztási és az üzleti modellek megváltoznak, mindenki hozzáférhet ezekhez a globalizáció hatására. Ugyanakkor, aki nem rendelkezik a megfelelő mértékű digitális írástudással, kiszorul ebből az új rendszerből.
Az előadó kiemelte, hogy rossz megközelítés az, ha a pályázatokhoz alkotunk stratégiát, abból kell kiindulni, hogy mi az, amire a civil szervezet képes, mi az, amit meg akar valósítani, mi az, amit el kell adni. A pályázatok világa viszont sokszor a felesleges adminisztrációval a lényegi eredmények elérésétől vonják el az erőforrásokat.
Az EU2020 Stratégia kapcsán elmondta, hogy a bizottsági stratégiák koncepcionális kérdése, hogy a tagállamok, polgárok érdekei helyett a versenytársakra (USA, Kína, Japán) figyel-e az adott stratégia. Az erőforrások nem úgy kerülnek elosztásra, hogy az EU-n belül egységként működjenek. A stratégiák, azok fogalmainak, céljainak ismerete viszont fontos, hiszen előnyt jelent az értékalapú szervezetek számára a kormányzattal folytatott kommunikációban más szereplőkhöz képest.
Az EU2020-nak kiemelt zászlóshajó programja az Új készségek és munkahelyek menetrendje, mely a foglalkoztatás növelése érdekében az átalakuló világban nélkülözhetetlen képességek elsajátítását tűzte ki célul a munkavállalók elé, melyeknek része a digitális írástudás.  A fő probléma ezzel kapcsolatban az, hogy a digitális műveltséget, médiaműveltséget megalapozó alapkompetenciák hiányoznak, miközben a globális világban akkor lesz látható az egyén, vagy a szervezet, ha digitális nyomot hagy, a globális világban az interneten, a Facebookon, a blogokon működnek a kapcsolatok.
Magyarországon megvalósult a FIP (Foglalkoztatási Információs Pont) projekt, mely a munkaügyi központok szolgáltatásait tette elérhetővé a teleházakban, az azokkal való együttműködés segítségével. Ez például egy olyan projekt, amelybe a civil szervezeteknek érdemes bekapcsolódnia.
A válság hatása a munkaerőpiacra többek között az, hogy visszaesnek a munkáltatók igényei, viszont a forráshiányos civil szervezetek számára a válság kedvezőbb alkupozíciót kínál a programok megvalósításának költségei szempontjából (például számítógép bérlési lehetőség vásárlás helyett).
Területi együttműködések és európai kezdeményezések
Az Interreg/ICT (infokommunikációs) pályázatok kapcsán, azok likviditásigénye, valamint alacsony finanszírozási százaléka miatt Mlinarics József nem a közvetlen pályázást, hanem alvállalkozóként való közreműködést javasolta, hiszen témájában ezek gyakran kitűnő kezdeményezések, azonban finanszírozási nehézségeket hordoznak magukban.
A CIP (Versenyképesség és innováció) programok szintén magas önrészt igényelnek, azonban témáik miatt érdekesek lehetnek, ha speciális K+F, vagy innováció igényű programokkal rendelkezik a civil szervezet.
A Leonardo oktatási közösségi kezdeményezés szakmai képzési együttműködést teremt az azonos szakmában dolgozók és a képzettséget adó intézmények között, amelyet a MATISZ már gyakran kihasznál, főleg abban az esetben, ha Magyarországon nem gördülékeny az együttműködés.
2013-tól a kultúra erősebben kerül támogatásra az EU költségvetésben, így készülni kell a nemzetiségi, vagy összkulturális, tematikus programok szervezésére, például Tirolban ezekre már sok példa van és ezek turisztikai hatása is jelentős.
Kérdésre válaszolva Mlinarics József elmondta, hogy a Kárpát-medence gazdasági hálózatának kialakítása prioritás az Új Széchenyi Tervben, amelybe érdemes lenne bekapcsolódni a határon túli magyar szervezeteknek, első körben felmérések készítésével, aztán szakmai munkával, például a digitális írástudás terjesztésével. Ez hozzájárul nem csak ahhoz, hogy a tapasztalatcsere élénküljön, hanem a vidék megtartó erejéhez is.
Az előadó javasolta, hogy a helyi nemzetiségi civil szervezetek fordítsanak humán erőforrást arra, hogy a pályázatokat folyamatosan figyeljék akár közösen, akár külön-külön és közösen alkossanak egyfajta „katonai alakulatot”, akik forrásokat szereznek és megosztják egymással a jó gyakorlatokat.
Fontos, hogy a civilek ne csak a helyi kormányra alapozzanak, hanem máshol (például piaci szektorban, közműveknél) is keressenek olyan piaci réseket (például ügysegélyezés kapcsán), amelyekben szolgáltatást tudnak nyújtani.
Határon átívelő kapcsolatok építése informatikai tudás alkalmazásával
A Pannon RTV hírösszefoglalója
Magyar Szó, 2011. május 23.
Civil Információs Centrum – Budapest
Lezárult az Európa jövőjéről rendezett konferencia 2022. május 15. vasárnap
Egységes töltő: a Parlament az e-hulladék csökkentése mellett 2022. május 9. hétfő
Választási reform: páneurópai választási körzetet szorgalmaznak a képviselők 2022. május 7. szombat
Rasszizmus elleni fellépés 2022. április 12. kedd
Az Unió tíz évvel meghosszabbítja a belföldi díjas barangolást 2022. március 28. hétfő
Cím: 1255 Budapest, Pf. 188.
Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt.
közösségi internet-hozzáférési helyek; digitális tartalomfejlesztés; magyarországi és határon túli digitális tartalmak integrálása; külhoni magyar közösségek; oktatási programok; kulturális értékek digitalizálása, hozzáférhetővé tétele; szakemberi és intézményi hálózatok kialakításának támogatása; Európai Unió; Európai Bizottság; európai integráció
© 2022 eKözösségek Fejlesztéséért Alapítvány
CSS | XHTML | Home | Vissza az oldal tetejére