hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ceb hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu en en ca hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu
Akiknek a kerület az első
Főoldal / Kerület / Városrészek / Gellérthegy
A Gellérthegy a Budai-hegységhez tartozik, magassága 235 méter. Keleten meredek sziklás oldala a Dunába nyúlik, nyugaton lankásan ereszkedik le. A hegy lábánál vonul az a tektonikus törésvonal, melynek a budai hőforrások keletkezésüket köszönhetik. A közvetlenül a hegy lábánál fakadó források (Árpád, Rákóczi, Kara Musztafa, Gül Baba, Kossuth, Beatrix és Mátyás király) évszázadok óta gyógyvízzel látják el az itt létrehozott fürdőket.
A régészeti leletek tanúsága szerint a Gellérthegy első lakói a kelták voltak. A déli lejtőn feltárták egy kelta-eraviscus telep maradványait is. A bejövő magyarok felfedezték a hegy lábánál lévő kedvező dunai átkelési lehetőséget, és révet alapítottak.
A legenda szerint 1046-ban a hegy sziklás, dunai oldaláról gurították a mélybe a pogány magyarok a hittérítő csanádi püspököt, Gellértet. A XV. századtól kezdték a hegyet a legendához kapcsolódva Szent Gellért-hegynek nevezni.
A hegy a XVIII. század vége felé egyre kedveltebb kirándulóhellyé vált, melyben szerepet játszottak a déli és keleti lejtők szőlőskertjei, a vincellérházakban érlelt kitűnő borokkal. 1873-ban 30 000 facsemete elültetésével alapozták meg a hegy mai képét. A Gellérthegyet 2000-ben védett területté nyilvánították, melyet a Duna-Ipoly Nemzeti Park kezel.
A török hódoltság idején a hegytetőn álló kápolna helyére palánkvárat építettek, mely a XVIII. században üresen állt, és omladozott. Valószínűleg innen ered a Gellérthegy Blocksberg (Erődhegy) elnevezése. 1851-ben Haynau építtette a Citadellát a rebellis magyarok megfékezésére, melynek erőd jellege fokozatosan megszűnt az 1867-es Kiegyezést követően. Ez hozzájárult – a filoxéra következtében kipusztult szőlők miatt szabaddá vált területen – a hegy lankáinak beépüléséhez.
1904-ben állították fel a mesterséges vízesés fölött a Szent Gellért-szobrot, Jankovich György alkotását.
A II. világháború után a hegy déli és nyugati része teljesen beépült, a főváros egyik elegáns lakónegyedévé vált.
József nádor kezdeményezésére a hajdani palánkvár helyén 1813-15-ben felépítették a Nagyszombatról Budára költözött egyetem csillagvizsgálóját, amely 1849-ben, Buda ostromakor megsemmisült. A pest-budai templomok évtizedeken át a csillagvizsgálónál eldördülő ágyúlövéshez igazították a deli harangszót. A dunai gőzhajózás megindításakor (1930) itt állították fel azt a jelző szemafort, amely két piros-fehér kosárgömbjével jelezte a pesti kikötőnek, hogy merről érkezik hajó. 1849 májusában Aulich tábornok innen lövette a budai várat.
Filozófiai kert – szoborkompozíció:
Az 1922-ben Nagyváradon született Wagner Nándor szobrászművész 1956-ban hagyta el Magyarországot, Svédországban telepedett le, ahol 1969-ig élt, jelentős köztéri szobrokat alkotva. Innen Japánba települt át, ahol haláláig a legjobb szobrászok között tartották számon. Végrendeletében Budapest közönségére hagyta a nyolcalakos bronz szoborkompozíciót, melynek felállítására a Budapest Galéria közreműködésével került sor a Fővárosi Közgyűlés és a Budavári Önkormányzat támogatásával. A gellérthegyi víztározóhoz közel, a Sánc utca-Orom utcánál álló Filozófiai kert kompozíciót az alkotója három példányban készítette el, melyből egyik a kerületünkben, a másik a japán Machikóban, a Tao Alapítvány kertjében áll, a harmadikat a művész New Yorknak adományozta.
A szoborcsoportot a centrum felé néző, gránit alapokon körben álló öt bronzalak, továbbá három külső, gránit posztamensen egyenlő oldalú háromszögben álló bronz szobor alkotja. A megformált bronz alakok embermagasságnál nagyobbak, míg a kompozíció centruma enyhe vízsugárral és fénnyel hangsúlyozott. A centrum felé néző alakok a nagy vallásalapítókat – Jézus Krisztust, Ábrahámot, Ekhnatont, Buddhát és Lao-cet – ábrázolják, amint egymással harmóniában, a szoborcsoport geometriai középpontja felé tekintenek.
A külső alakok: Assisi Szent Ferenc, Dharma és Gandhi. A kompozíció a vallások összebékülését fejezi ki.
Magyarország legnagyobb, 80 millió liter ívóvíz befogadására alkalmas víztározója a Gellérthegy Tabán felőli oldalán található. Mai formáját 1978-ban nyerte el. A tározó homlokzata rusztikus sziklafalra emlékeztetve harmonikusan illeszkedik a hegyoldalba. Tetejét Buda és Pest szimbolikus egymásra találásának szobra díszíti.
Budapest Főváros I. kerület Budavári Polgármesteri Hivatal
1014 Budapest, Kapisztrán tér 1.
Levelezési cím: 1250 Budapest, Pf. 35.
Központi telefonszám: (+36) 1-458-3000
Ügyfélszolgálat elérhetősége: +36 1-458-3030; +36 1-458-3025
Attila úti ügyfélszolgálat elérhetősége: 1013 Budapest, Attila út 65. Telefonszám: +36 1-225-7276
Budapest I. Kerület Budavári Önkormányzat adószáma: 15735643-2-41
Budapest Főváros I. Kerület Budavári Polgármesteri Hivatal: 15501002-2-41
Minden jog fenntartva. Cookie Policy Adatkezelési Tájékoztató Akadálymentesítési nyilatkozat