hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en de hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Technológia, közösségek, felelősség – a 2019-es PRO.PR konferencia kulcsszavai – CCO Magazin
A nyugat-balkáni kommunikációs vándorkonferencia ezúttal a tengerparti Selce városában adott inspirációt a résztvevőknek.
Richard Linning, a konferencia szervezőbizottságának egyik vezetője ütős mondattal nyitotta meg az eseményt: “Nem fogunk tudni tanulni egymástól, amíg folyamatosan kiabálunk a másik felé“. Az angol szakember a párbeszéd fontosságára hívta fel a figyelmet. Egyre inkább vélemény-buborékokban élünk és az információval túltöltött világunkban az egyre egyszerűbb üzenetek befogadására vagyunk képesek. Ennek veszélye a túlzott leegyszerűsítés, sztereotípiák és populista üzenetek erőretörése – egy olyan világban, amikor sokkal inkább megismernünk, megértenünk, beszélgetnünk kell egymással. Richard szerint ez korunk legnagyobb kihívása a PR szakma felé.
Erre erősített Svetlana Stavreva, az IPRA nemrég megválasztott elnöke is: szerinte ma már lassan több az író, mint az olvasó (a közösségi média és az internet adta lehetőségekkel élve gyakorlatilag mindenki hírgyártó is lesz), így a technológia használatára vonatkozó írásos, íratlan etikai szabályok, jó gyakorlatok kialakítása a kulcsfontosságú. A közösségi média használatával egyre pontosabban célozhatók az üzenetek, megérthetők az egyes érintetti csoportok érdekei, értékei, elvárásai – ezért a technológiát megtagadni felesleges; a felelős használatot viszont minél szélesebb körben terjeszteni.
A technológia használata és közösségépítés is egyre hangsúlyosabb eleme a turizmussal kapcsolatos kommunikációnak. Chris Pomeroy, a nemzetközi MMGY ügynökség egyik vezetője három fontos trendet emelt ki:
a turizmus erősödése tapasztalatok és tudományos mérések szerint is csökkenti az erőszak, a háborúk és a konfliktusok kialakulását.
a közösségi média és a sztereotípiák elképesztően egysíkúvá, unalmassá tehetik a turisztikai kommunikációt (néhány fehér homokos tengerpartnál már azt sem tudjuk, melyik kontinensen van; az instagram tele van ugyanolyan szögből készült selfiekkel, stb)
a felelős turizmus nem csak a “hippi-túrákat” jelenti, hanem annak tudatos kezelését, hogy utazásunkkal a célországra, közösségekre milyen hatással vagyunk (pl: Amsterdam a turisztikai költségvetésének jelentős részét edukációra és nem látogatható helyek promóciójára fordította)
A konferencia idén is bővelkedett nemzetközi előadókban: a Viber kelet-európai kommunikációs vezetője a közösségépítésről, az Ericsson Tesla regionális vezetője a kommunikációban használt kreativitásról beszélt, Patrick Harrison (Károly herceg egykori kommunikációs vezetője) a királyi család médiakapcsolatairól árult el műhelytitkokat. A Renault CSR vezetője a fenntarthatósággal kapcsolatos felelős kommunikációval kapcsolatban hangsúlyozta: “a CSR nem csak és elsősorban kommunikáció, a jó CSR jó kommunikáció nélkül nem működik.”
Takashi Inoue, egy meghatározó japán PR ügynökség tulajdonosa tudományos megközelítésből beszélt a szakmája előtt álló kihívásokról: a hiperglobalizáció időszakában nem csak a kommunikáció, hanem a technológia, az üzleti és pénzügyek is egészen érdekes utat járnak be. Az igazán újító megoldások rendre több független szakma/ipar egy-egy közös projekt-ötletéből fakadnak, amelyek aztán változásra kényszeríthetik a hagyományos szereplőket. Kiemelte azt is, hogy ebben a világban, ahol szinte minden megtörténhet, különösen nagy szerepe van (kellene) az etikának. “Ez olyan, mint a GPS; kalandozhatsz jobbra-balra, de ott van egy iránytű, ami mindig segít felülről rálátni a dolgokra és visszatalálni a jó útra.”
Az idei konferencia kétségtelen leghatásosabb, már-már showelőadását Nikolaos Dimitriadis tartotta. Az agykutató tudományos megállapításokkal (pl: hány másodperccel hamarabb detektálható egy ember döntése az agyhullámok alapján azelőtt, mielőtt azt megfogalmazná), érdekes kérdésekkel (pl: miért kell 18 évesen szakmát választania a fiataloknak, amikor a teljesen felelős gondolkodás csak 23-25 éves korukra alakul ki?), jónéhány provokatív gondolattal (pl: ha az ember nem mozog, akkor nem tudja rendesen használni az agyát – akkor miért ülünk egész nap a munkahelyünkön?) leckéztette meg a közönséget. Mégis a szakma számára legérdekesebb eredmények azok a kutatások, amik épp azt bizonyítják, hogy sok esetben a belső gondolataink, érzéseink által kiválasztott kémia reakció teljesen más, mint amit például egy kérdőív kitöltése, vagy egy interjú közben válaszolunk. A tudomány fejlődése egyre pontosabb mérésekre ad lehetőséget, így a kommunikációs szakma számára újabb területek nyílnak meg a mikrocélzásra … (szép új világ??)
A kétnapos esemény ezúttal is helyt adott a PRO.PR díjátadónak, ahol idén 21 emléktárgyat adtak át a zsűri által kiválasztott személyeknek, akik az elmúlt időszakban sokat tettek a hiteles, tisztességes kommunikációs szakma megerősítéséért. A konferencia 2020-ban Szlovéniába utazik, Terme Olimia fürdővárosba.
PRO.PR 2018 – Networking in Motion
Afrika nem egy ország. PR, reputáció és ami mögötte van – interjú
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin