hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en pt pl tr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu en
Már most tombol az allergia | Cédrus Patika
Az elmúlt évben alig volt 1-2 hét, amikor semmilyen pollen nem volt a levegőben, és a globális felmelegedés miatt néhány év múlva még súlyosabb lehet a helyzet – ezt mondta az Origónak Nékám Kristóf, allergológus, klinikai immunológus, belgyógyász. A magyar emberek csaknem húsz százaléka allergiás, jóval többen szenvednek ebben a betegségben, mint 20-30 évvel ezelőtt. Ennek szociális, társadalmi és ökológiai okai vannak. Azt is kimutatták, hogy a depressziós emberek hajlamosabbak arra, hogy kialakuljon náluk az allergia. Azok között a gyerekek között pedig, akik júliusban vagy augusztusban születtek, jóval több a pollenallergiás, mint azok között a gyerekek között, akik az év bármely más hónapjában születtek. Interjú Nékám Kristóffal.
Április elején mennyire komoly az allergiaszezon? Vagy még csak az elején járunk?
Ezekben a napokban a nyírfa a vezető allergén, és általában a fapollen-szezon heteiben járunk. Ez körülbelül még 2-3 hétig tart, azután elkezdődik a fűpollen-szezon.
De sajnos azt kell mondjam, hogy az allergiaszezon szinte már az egész évben megfigyelhető.
Ha a magyar adatok mellett az osztrák pollenjelentéseket is nézzük, észrevehetjük, hogy az elmúlt egy évben alig volt egy-két hét, amikor semmilyen pollen nem volt a levegőben. Talán decemberben és januárban volt egy rövid időszak, amikor csupán kültéri gombákat mutattak ki a műszerek. Ma már a globális felmelegedés miatt egyre inkább kitolódik a pollenszezon, és nagyon hamar el is kezdődik. Az idén január végén már bőven voltak pollenek a levegőben. Évekkel ezelőtt február előtt nem volt ez jellemző. Ráadásul a mogyoróvirágzás az első komoly allergiát okozó pollen, erős tüneteket is okozhat.
A globális felmelegedés miatt előfordulhat az, hogy újabb növények, gyomok jelenhetnek meg Magyarországon, amelyek nem őshonosak itt?
Igen, ez pontosan így van. A klíma kivédhetetlenül változik, és 20-30 év múlva ez a pollenek szempontjából egyre rosszabb lesz.
Körülbelül 15-20 évvel ezelőtt kiszámolták a tudósok, hogy ha ilyen iramban erősödik a globális felmelegedés, akkor a déli gyomnövények minden évben több kilométerrel északabbra terjeszkednek.
Ez pedig újabb pollenterhelést jelent – új allergiás betegek jelenhetnek meg, vagy a már allergiás betegek tünetei súlyosbodhatnak.
Az évben mely időszak a legveszélyesebb a pollenallergiások számára?
Erre a kérdésre általában legtöbben azt mondják, hogy a parlagfű okozza a legsúlyosabb tüneteket, de ez nem feltétlenül van így. A fűpollen szezon – amely nemsokára elkezdődik – az egyik legveszélyesebb időszak az allergiások számára. Erről kevesebbet lehet hallani, pedig az erre érzékenyeknél ilyekor már jelentkezhetnek tünetek. Aztán amikor júliusban, augusztusban virágzik a parlagfű, amely valóban az egyik legerősebb allergén növény, még agresszívebb reakciókat okoz az emberi szervezetben.
A fűpollen szezonja meddig tarthat?
Sajnos ez az egyik leghosszabb ideig húzódó időszak. Április végétől akár nyár közepéig is tarthat, hiszen különböző fűkultúrák nőnek Magyarországon, így a pollenjeik is lényegében folyamatosan jelen vannak a levegőben. Az allergiásoknak a fűnyírás idején a legagresszívebbek a tüneteik. A fűpollen szezon egészen addig tart, amíg a fűszálak el nem száradnak.
Létezik-e bármilyen kimutatás, hogy az emberek hány százaléka allergiás Magyarországon?
Nincsenek adatok az egész országra vonatkozóan, de becslések szerint – ha az enyhébb és a súlyosabb allergiás betegeket is belevesszük -, körülbelül az emberek 18-20%-a szenved valamilyen pollenallergiában – beleértve a felnőtteket és a gyerekeket is.
Én úgy emlékszem – és cáfolja meg, ha nem igaz -, hogy az én gyerekkoromban nem volt ennyi allergiás…
Ez valóban így van – rendszeresen voltak iskolai felmérések, és sokkal kevesebb allergiás gyereket szűrtek ki.
Ennek mi az oka, hogy ilyen rövid idő alatt hirtelen ennyi ember lett allergiás?
A környezet teljes változása okozza. Mást esznek a mai emberek, teljesen más környezetben élnek, többen túlsúlyosak – mert ez is hozzájárulhat az allergia kialakulásához. Itt már nemcsak a pollenallergiáról beszélek, hanem mondjuk az ételallergiáról is. Számos rizikótényező befolyásolja azt, hogy kialakul-e egy embernél bármilyen érzékenység vagy sem. Érdemes a születés előtti körülményeket is vizsgálni. Például azt, hogy a terhesség alatt az anya mennyi és milyen vitamint szedett, mennyire volt egészséges a táplálkozása, dohányzott-e a terhesség alatt. Aztán a baba megszületése után az is fontos rizikótényező, hogy meddig tudta anyatejjel táplálni a gyerekét. Meg lehet azt is vizsgálni, hogy milyen körülmények között él a család – milyen az életvitelük.
Bár az allergia nem életmódbetegség, hanem inkább „életbetegség” – az ember komplexitásának betegsége.
Nagyon sok tényező, körülmény és tulajdonság befolyásolhatja, hogy kialakul-e valakinél az allergia vagy sem, és ha ki is alakul, az milyen erősségű lesz. Az allergia egyfajta immunbetegség.
Vagyis ezért fontos a környezetben mindent megvizsgálni – akár a születés előtti időszakról is információkat szerezni -, mert az immunrendszert lényegében ezek mind befolyásolják?
Ez pontosan így van. Ezen kívül – és ez nagyon fontos és nagyon érdekes -, neuropszichológiai hatások is befolyásolhatják az allergia kialakulását.
Ez mit jelent pontosan?
Például, ha valaki depressziós, nagyobb eséllyel válhat allergiássá. Ugyanis a szorongás, a depresszió és további neuropszichológiai betegségek igénybe veszik az immunrendszert. Határozott összefüggés van a depresszió és az allergiás betegségek között.
Van-e bármilyen módszer arra, hogy az ember megelőzze az allergiás betegséget?
Véleményem szerint inkább az segíthet, ha felmérnénk a rizikótényezőket az embereknél. Ebben – a korábban említett tényezők mellett – vizsgálni lehetne a szülők és a testvérek életmódját is, körülményeit, a lakókörnyezetet, a felnőtteknél a munkahelyi viszonyokat és a környezeti pollenviszonyokat.
Szinte biztos vagyok abban, hogy valami rizikótényező jelen lenne szinte mindenkinél…
Nos, igen. De mindenképpen jó módszer lenne ez arra, hogy kiszűrjük a lehetséges rizikótényezőket. Már az újszülötteknél meg lehetne állapítani, hogy hajlamos-e bármilyen allergia kialakulására, vagy sem. Annyira gyakori betegség az allergia, hogy minél korábban felfedezzük akár a hajlamát, már lehet tenni az ellen, hogy súlyosabb tüneteken okozzon a későbbiekben.
Konkrét példát tudna mondani?
Természetesen. Az már bizonyított, hogy a pollenszezon csúcsán – júliusban, augusztusban – született gyerekek között jóval több az allergiás, mint a többi gyerek között. Legalább 10 százalék az eltérés.
Melyek a legsúlyosabb tünetek, amelyeket allergia okozhat?
Az asztma az egyik legkomolyabb tünet, és nincs nagyon kiút belőle egy bizonyos súlyosság után. Ráadásul meglehetősen drága betegség, hiszen munkaképtelenné teheti az embert. A másik súlyos tünet az anafilaxia – azaz halálos reakció. Az anafilaxia nagy részét ma már nem feltétlenül a rovarcsípések teszik ki, hanem az ételallergiák.
Évente legalább 10-12 ember hal meg súlyos allergiás reakció miatt.
Éppen ezért tartanám fontosnak a rizikótényezők felmérését minél korábban, hogy ezeket a betegségeket kiszűrjük. Ha kiderül a vizsgálat során, hogy ilyen súlyos allergiás reakció léphet fel, megelőzhető lenne az anafilaxia, hiszen a beteg hordhatna magával gyógyszert, amely életmentő lehet súlyos allergiás roham esetén.
Ön szerint mennyire hatásos a parlagfűirtás Magyarországon?
Sajnos úgy érzem, hogy sok haszna pillanatnyilag nincs. Egyrészt azért, mert a bírságok töredékét fizetik csak be. Másrészt pedig azért, mert – véleményem szerint – nincs hatásos ellenőrzési módszer. Országos ellenőrzési rendszert kellene felállítani. Fel kellene mérni, hogy hány emberre, milyen eszközökre, járművekre lenne szükség a hatékony ellenőrzésre, és egyszerűen rendszerszinten kellene működtetni – ahogyan mondjuk a szemétszállítást – az egész országban. Azt gondolom, hogy csak így lehet eredményes a parlagfűirtás.
Cím: Budapest XX. kerület
Nyáry Pál utca 101.
Internetes és telefonos rendelés feltételei
© 2016 All rights reserved. - sitebuild and design by netDesign