hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu en hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Az MPRSZ állásfoglalása a CSR vulgarizálásáról – CCO Magazin
A Magyar Public Relations Szövetség szakmai állásfoglalásokat fogadott el. Az egyik  állásfoglalása a Szervezetek Társadalmi Felelősségvállalása – közismert nevén a CSR – témájában közli az MPRSZ álláspontját. Az állásfoglalást szerkesztőségünknek is megküldték, így azt teljes terjedelmében közöljük.
A MAGYAR PUBLIC RELATIONS SZÖVETSÉG ÁLLÁSFOGLALÁSA A CSR VULGARIZÁLÁSÁRÓL
A Magyar PR Szövetség sajnálattal tapasztalja, hogy – analóg módon a nemzetközi gyakorlatta – hazánkban is megkezdődött a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának (CSR) vulgarizálása. Egyes szervezetek a vállalati felelősségvállalást tévesen interpretálják, annak bizonyos elemeit kiragadják, és elveit az adományozás, mecenatúra és szponzoráció körére, azaz a cégek jótékonykodására és anyagi támogatásaira szűkítik le.
Ebben az értelmezésben, napjainkban a kormányok, az emberek, a fogyasztók, és még a média is mind gyakrabban elsősorban a legkülönfélébb társadalmi problémák enyhítésére, vagy egyenesen megszüntetésére szánt adományokat, vállalásokat és pénzt várnak el a vállalkozóktól.
A vállalati, vállalkozói Társadalmi Felelősségvállalás (CSR, CR) a társadalmi és környezeti fenntarthatóság egyik – a vállalati szektor részéről megvalósuló – szintje, amely kiegészíti az egyéni és kormányzati felelősségvállalást.
E felelősség tartalma – elméleti megközelítésben – az alaptevékenységtől a felelős testületi állampolgárságig (Good Corporate Citizenship, vagy Responsible Corporate Citizenship) terjed:
Ha ezt csupán a piramis csúcsára, azaz az adományozás, mecenatúra és szponzoráció körére szűkítjük, akkor pont a lényeg sérül. A CSR vulgarizálásának megfékezése az MPRSZ szerint a kommunikációs szakma és a szervezeti menedzsmentben érintett szakterületek közös érdeke. Az MPRSZ határozottan leszögezi, a vállalkozók felelőssége elsősorban és elsődlegesen a gazdasági tevékenységükben keresendő és értékelendő!
Az MPRSZ mindezek alapján határozottan elítéli a CSR ilyen irányú félreinterpretálását, és ezért az alábbi fogalomértelmezést és állásfoglalást teszi:
Az Európai Unió 2002-ben a CSR témában kiadott Zöld Könyve (Corporate Social Responsibility, A business contribution to Sustainable Development, European Communities, 2002. ) a következőképpen fogalmaz: „A CSR egy olyan koncepció, mellyel a vállalatok önkéntes alapon társadalmi és környezetvédelmi szempontokat építenek be üzleti tevékenységükbe és az érdekgazdákkal folytatott kölcsönös kapcsolataikba”.
E megközelítéssel összhangban a CSR tehát egy olyan szemlélet és vállalatirányítási mód, amelynek során a vállalat vagy intézmény a napi működésében – jó testületi állampolgár magatartást tanúsítva  – a gazdasági szempontok mellett a társadalmi és környezetvédelmi szempontokat is folyamatosan figyelembe veszi és minden egyes tevékenységében úgy jár el, hogy az érdekgazdáival szemben etikus, jogkövető, következetes és tisztességes legyen.
A CSR belső dimenziói:
A vállalatokon belül a társadalmilag felelős gyakorlat elsősorban a munkavállalókat érinti, és olyan
a humán tőkébe való beruházás,
a baleset- és munkavédelem,
míg a környezetileg felelős gyakorlat leginkább a termékek gyártása során felhasznált természeti
A CSR külső dimenziói:
A vállalatok társadalmi felelőssége kiterjed a vállalat kapuin túlra is, további érdekgazdákat is érint:
üzleti partnereket és beszállítókat,
a helyi közösségek képviselőit,
a környezetet védő civil szervezeteket.
A CSR kategóriájába tartoznak az olyan társadalmi szempontok, mint az esélyegyenlőség, a munka és magánélet egyensúlyának megteremtése, a jogkövető és korrekt üzleti magatartás, a munkavállalók megbecsülése és a hátrányos helyzetű csoportok támogatása is stb. csakúgy, mint a zöld szempontok, a szelektív hulladékgyűjtéstől a CO2 kibocsátás csökkentésén át a harmonikus természetes és épített környezet védelméig.
A CSR tehát nem egyenlő az adományozással és nem egyenlő a mecenatúrával, s bár e két terület részét képezi a vállalati felelősségvállalásnak, hiba volna a felelős vállalati működést csupán így értelmezni. Hiszen az elvet ilyen módon leszűkítve nemcsak a példamutató vállalatok érdemeit kisebbítnénk, hanem torz képet mutatnánk mind a CSR-rel még csak ismerkedő vállalkozások, mind a kormányzati szféra számára, amelynek kötelessége és szándéka is a vállalati jogkövető és etikus magatartás elősegítése.
MAGYAR PUBLIC RELATIONS SZÖVETSÉG
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin