hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Ismét a felhő technológiáról – Beszámoló egy koferenciáról – CCO Magazin
Az elmúlt héten tartotta a HP az elmúlt évek egyik legnagyobb magyarországi rendezvényét. A tanácskozásnak a felhő és a felhőszolgáltatások adták meg az alaphangot, bemutatva a HP évekre visszamenő „menedzselt” felhőszolgáltatásait. Tudósítónk a konferencián elhangzott témákról számol be.
A konferencia résztvevőit Paál Péter, a HP ügyvezető igazgatója üdvözölte. Rövid előadásában elmondta, hogy mik a HP jelenlegi elképzelései az informatikai világról. Ebben központi helyen azt az innovációt említette, ami az elmúlt évtizedekben az elsők között tartotta a céget. A széles portfólió közepén a felhő helyezkedik el, amiről a későbbi előadásokból kiderült, hogy a HP ezt három féle módon képzeli el.
Az első előadó az Intel üzletfejlesztési igazgatója, Gacsal József volt, aki beszámolt arról a folyamatról, amely az Intelen belül a felhő alkalmazásáig elvezetett. Tipikus sikertörténetet mutatott be, ahol a négy év alatt véghezvitt fejlesztés során egy átlagos infrastruktúra-szolgáltatás bevezetése ma csaknem 500-szor gyorsabban megy. A következő előadó, a Boston Consulting Group-tól Sabjányi László néhány példát mutatott be a külföldi eredményekből, melyek egyike sem volt újdonság. A kávészünet előtti utolsó előadást Ladics György tartotta, aki a Brunei BIBD bank COO-ja. Arról a modernizálási folyamatról számolt be, amellyel az állami bank felveszi a versenyt a kereskedelmi partnereivel, a 400.000-es lélekszámú kisállamban.
Stefan Danisovsky, a HP felhő marketing menedzsere arról a megoldáscsomagról beszélt, ami alapján a HP elképzeli a vállalatok informatikájának átalakítását, azt a folyamatot, amelynek során a helyi IT szolgáltatások átkerülnek a felhőbe.
Ennek a felhőszolgáltatásnak három alternatíváját vázolta fel.
1)    A felhasználó saját „privát” felhőt épít. Ennek felépítéséhez a HP kidolgozott egy megfelelő szakember gárdával támogatott stratégiai folyamatot. Ennek segítségével a felhasználó képes lesz eldönteni, hogy melyek azok az adatok és folyamatok, amelyek áthelyezhetők a felhőbe, majd a munkafolyamat végén megadják a pontos lépéseket is.
2)    Másik lehetőségként a HP úgy nevezett managed cloud szolgáltatását veszi igénybe, ami olyan – közelebbről meg nem nevezett – felhőszolgáltatás, ami a HP saját telephelyén a HP saját eszközeivel nyújtott szolgáltatást jelent. Ebben a szolgáltatásban azt hangsúlyozták, hogy itt – többek között – repülőgép-társaságoknak szolgáltatnak, és évek óta a felhasználóik száma meghaladja a 160-at.
3)    Végül a nyilvános, több klienses felhőszolgáltatás, amiről közelebbit nem tudtunk meg. Illetve mégis csak valamennyit, ugyanis a HP a közelmúltban bejelentette a nyilvános felhőszolgáltatásának beta verzióját, amit mindenki ingyenesen kipróbálhat a http://hpcloud.com címen.
Előadásából kiderült az is, hogy a HP felhőszolgáltatása nem a KKV-k, hanem a nagyvállalatok számára jelent megoldást. Ennek elsősorban technológiai magyarázata van, hiszen a HP olyan komplex feladatokra ad megoldást, amelyek csak nagyvállalati körben léteznek. A HP által biztosított módszer kulcseleme, hogy az üzleti felhasználókat először megtanítják a felhő minden jellemzőjére, úgy az előnyeire, mint a veszélyeire, és ennek az ismeretnek a birtokában indulhatnak neki a következő lépcsőnek, a felhő-statégia megalkotásának. Enélkül – a HP szerint – nem lehetséges sikeres felhő-átállás. A stratégia megalkotásához szükség van az adatok klasszifikálására. Ebben a feladatban segít a projekt első fázisában kapott oktatás, hiszen a felhasználók általában nem tudják maguktól megmondani, hogy az általuk kezelt adatok milyen fontosságúak, mennyire bizalmasak, illetve milyen veszteséget jelent sérülésük (a felhasználók hajlamosan eltúlozni az értékelést, ami a megoldást feleslegesen megdrágítja – a szerkesztő megjegyzése KGy).
Felmérések és tapasztalatok igazolják, hogy vállalati környezetben a nem IT által indított felhőszolgáltatások száma jelentősen emelkedik. Ennek oka elsősorban az, hogy az üzleti oldal számára minden esetben a gyors megoldás előnyt jelent, és ismeretek hiányában nem tudja felmérni azokat a kockázatokat, illetve igényeket, amelyek a külső szolgáltatás megvásárlásával jelentkeznek.
A délelőtti szekcióban Krasznay Csaba előadása volt az utolsó, a felhő és a felhőszolgáltatások biztonsági kérdéseiről. A hallgatósághoz intézett kérdéseiből kiderült, hogy a felelős vezetők még mindig sokkal nagyobbnak vélik problémákat, mint amik a valóságban lehetségesek. Az előadásban a felhőszolgáltatások kockázatait az ENISA „Cloud computing: Benefits, risks and recommendations for information security” dokumentumára hivatkozva felsorolta azokat a kockázatokat, amikkel szembe kell néznünk felhő igénybevétele esetén. Az elsődleges kockázatot a felhasználók által a vállalati rendszerekbe behozott magán eszközök jelentik. Felvázolta ennek egy lehetséges kiszélesedését, a magán applikációk és magán szerverek távlati megjelenésével. Az előadás különös hangsúlyt feketetett annak a paradigmának a megváltozatására, ami korábban az infrastruktúra védelmet tette a biztonság központjába. Ez hibrid környezetek esetén, ahol a vállalati és a publikus felhő keveredik a magánrendszerekkel, kezelhetetlen méretekre növeli a védendő infrastruktúra kiterjedését. Ehelyett magának az információnak a védelmével könnyen kezelhetjük a kiterjedt rendszerek biztonságát is.
A délutáni szekciókban a felhők módszertanával, HP által szabványosított összetevőkkel, a vékonykliensek használatával ismertettek meg,
a felhő felhasználási kérdéseivel, az adatkereséssel, nyomtatási szolgáltatások kialakításával mobil környezetben foglalkoztak, illetve
bemutatták a HP felhőspecifikus biztonsági módszereit, amelyek szoftveres és hardveres megoldásokat is biztosítanak.
Ezek közül a biztonsággal foglalkozó előadásokon jártam, ahol a HP általános biztonsági megoldásai közül a felhőre alkalmazottakat ismertük meg. Itt Wollner László azzal kezdte, hogy rossz napja volt a LinkedIn-nek, mivel 6,5 millió viszonylag gyengén titkosított jelszó kikerült a netre. Majd ismétlésként a HP felhőszolgáltatásairól beszélt. Az üzleti oldal ötször gyorsabban fogadja be a felhőt (ez a tény már ismert Danisovsky délelőtti előadásából), és ezzel egyidejűleg megváltozik az informatikai vezető stratégiai szerepe. A szolgáltatások tervezőjévé és brókerévé válik. A felhő kockázatai, a felhasználás felelősségéről és a kontrollról kimerítő elemzést adott az infrastruktúra biztonsága, a biztonsági menedzsment, az azonosítás, az adat- és titokvédelem, az irányítás – kockázat – megfelelőség és a befogadás szemszögéből.
Bartók Nagy János a felhő alapú szolgáltatások menedzsmentjéről tartott előadást. Az alkalmazásmenedzsment automatizálása segíti a rendszerek stabil működtetését, az alkalmazás- és szolgáltatáslétrehozást szabványos minták és ipari gyakorlatok mentén. Az önkiszolgáló alkalmazáskatalógusból választott szolgáltatásokat a rendszer a háttérben összerendezi a szükséges hardver és szoftver elemekkel, majd a létrehozás után annak felügyeletét és a szolgáltatás minőségének folyamatos ellenőrzését is ellátja. Egy ilyen automatizált rendszerben percek alatt lehet
indítani komplex alkalmazásokat, melyekhez korábban akár hónapokra is szükség volt. Ehhez a HP-nak egy sokrétű automatizálási megoldása van, ez az „Operations Orchestration”. A rendszer csúcsán egy „Executive scorecard-nak” nevezett felületen a felhőkörnyezetek állapotát aggregáltan lehet áttekinteni.
Nagy Tibor a felhő megjelenés által okozott paradigmaváltást a családi házból egy szállodába költözéshez hasonlította. A saját üzemeltetés helyett egy nagy rendszer általi kiszolgálásról van szó a felhőszolgáltatások igénybe vétele esetén is. A kockázatokat a szállodás problémákhoz hasonlította: „társbérlet van”, kinek van kulcsa a szobámhoz, minden szoba foglalt, ellopták a csomagomat. A szolgáltatási típustól függően máshol van az SLA mérési pont. Az IaaS-nél a legközelebb az operációs rendszerhez, így a legnagyobb felelősség az felhasználónál van, a PaaS nagyjából középen helyezkedik el, és a SaaS esetén lényegében a felhasználó csak az alkalmazásért felelős, minden alatta elhelyezkedő rétegért (az applikációs platformért, az operációs rendszerért és a hardverért) a szolgáltató. A HP szolgáltatáscsomagjának indítása egy workshop-pal kezdődik. Ezen a résztvevők megismerik a felhőt érintő fenyegetéseket, meghatározzák a felhő alapú IT stratégia biztonsági kihívásait, végül megalkotnak egy magas szintű cselekvési tervet. Erre építve a HP szolgáltatásában a roadmap megalkotása következik. Ez alapján az átállás megtervezhető. Zárásként vázolta a hardver védelmi megoldásokat. Ezen bemutatók szintén arról győztek meg, hogy a HP nem a kisvállalkozások számára ad megoldást, hanem kifejezetten a nagyvállalati szférát célozza meg.
Krasznay Csaba előadása az alkalmazások fejlesztésével foglalkozott, illetve bemutatta a HP biztonsági megoldásait a fejlesztési folyamatban. Erre a ciklusra építve bemutatta, hogy milyen biztonságot elősegítő megoldással támogatják az adott feladatcsoportot. Ezeket a megoldásokat igény szerint is fel lehet használni, nem szükséges a megvásárlásuk. Az előadás nagyon fontos eredménye, hogy akkor járunk el helyesen, ha a fejlesztési projektekben ugyanolyan fontosnak fogadjuk el a biztonsági szakemberek véleményét, mint az egyéb architektúra tervezőékét. Rendkívül károsnak és veszélyesnek nevezte azt a gyakorlatot, amely igyekszik megszabadulni a biztonsági szakembertől már a tervezési fázisban.
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin