hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en pt pl tr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu en
Őszintén a méhnyakrákról | Cédrus Patika
A méhnyakrák a második leggyakoribb rosszindulatú daganat, és a harmadik helyen áll a nők daganatos halálozásában a világon. Sajnos még napjainkban is évi 450 körüli halálesettel kell számolnunk, ezen felül a betegség előfordulási gyakorisága és a betegség miatti halálozás is jóval magasabb, mint az európai átlag. Hazánkban a méhnyakrák szűrése megoldott, de sajnos a nők tekintélyes hányada nem él ezzel a lehetőséggel, részben ezért nem ismerik fel korai stádiumban a betegséget.
A méhnyakrák szűrése szempontjából a legfontosabb a rendszeres, évente végzett nőgyógyászati, illetve citológiai vizsgálat! A 0. stádiumban felfedezett méhnyakrák túlélési aránya a kezelés után 100%!
A vizsgálatok kezdetének ajánlott időpontja: a 18. életév, illetve a nemi élet megkezdésének időpontja. A szakma ajánlása, hogy a nemi élet megkezdésétől évente el kell végezni a vizsgálatokat!
A méhnyakrák kialakulásának legfőbb kockázati tényezője a humán papillómavírus, röviden a HPV. A vírus 13 törzséről ismert, hogy köze van a méhnyak daganatos betegségének kialakulásához.
A kockázati tényezők közül messze a legjelentősebb a humán (emberi) papillómavírussal (HPV) való fertőzöttség, amely az összes méhnyakrákos eset legalább 82%-ában megtalálható. A szexuális úton terjedő HPV valójában egy kiterjedt, mintegy 75 féle vírust magába foglaló víruscsalád, s közülük 13-ról tudható, hogy köze van a méhnyakrák kialakulásához. A vírusfertőzés ugyanis kóros sejtek növekedését idézheti elő a méhnyakon. Fontos azonban tudni, hogy a legtöbb HPV-fertőzött nőben nem alakul ki méhnyakrák.
A HPV-vel való fertőzöttség igen gyakori, de számos nő soha nem szerez erről tudomást, mivel nem mindig alakulnak ki tünetek. A legfőbb tünet egyébként szemölcsök megjelenése.
A HPV-vel való megfertőződés esélyét növeli:
a szexuális élet megkezdése 18 éves kor előtt
a szexuális partnerek gyakori váltogatása
szexuális kapcsolat létesítése olyan férfiakkal, akiknek több szexuális partnerük volt/van, illetve akik korán kezdtek nemi életet
szexuális kapcsolat létesítése olyan férfivel, akinek szexuális partnere méhnyakrákos volt
A méhnyakrákos nők nem mindegyike HPV-fertőzött, tehát a betegség kialakulásában más okok is szerepet játszanak. A méhnyakrák kialakulásának kockázatát növeli:
ha valakinek egyéb, szexuális úton terjedő betegsége van (például klamídia, herpesz)
a tartósan legyengült immunrendszer (pl. HIV-fertőzés hatására), mivel a szervezet ilyenkor kevésbé képes megküzdeni a vírusfertőzéssel
Hormonális fogamzásgátlók és a méhnyakrák
Felmerült, hogy a hormonális fogamzásgátló tablettát szedők körében magasabb a méhnyakrák kialakulásának aránya, ugyanakkor nincs tudományos bizonyíték arra, hogy a tabletta közvetlenül méhnyakrákot okozna. Az összefüggést nehéz igazolni, mert a méhnyakrák két fő kockázati tényezője – a korai életkorban kezdett nemi élet és a szexuális partnerek váltogatása – szintén gyakoribb lehet a tablettát szedő nők között, mint azok között, akik nem szednek hormonális fogamzásgátló készítményt. A fogamzásgátló tabletták dobozában található betegtájékoztató mégis feltünteti ezt a lehetséges kockázatot, és azt tanácsolja a tablettát szedő asszonyoknak, hogy évente végeztessenek citológiai vizsgálatot. A fogamzásgátló tablettát szedők rendszerint nem használnak óvszert, a magasabb kockázatban ez is szerepet játszhat.
A citológiai vizsgálat vagy másik nevén a Pap-teszt során mintát vesznek a méhnyak felszínéről. Ezzel együtt alkalmazzák a méhnyak nagyítóval történő vizsgálatát, az úgynevezett kolposzkópos vizsgálatot. Mire érdemes figyelünk, mielőtt a vizsgálatra jelentkezünk?
A méhnyakrák, illetve a megelőző állapotok korai felismerésének legfontosabb eszköze a citológiai vizsgálat (ezt nevezi az amerikai irodalom Pap-tesztnek, amely kifejlesztőjének, George Nicholas Papanicolaounak a nevéből adódik). Európában ezzel együtt alkalmazzák a méhnyak közvetlen, nagyítóval történő vizsgálatát, az ún. kolposzkópos vizsgálatot.
A citológiai (Papanicolaou)-vizsgálat során sejtmintát vesznek a méhnyak felszínéről. Ez a hüvely eszközös feltárása mellett egy pálcika vagy kefe segítségével történik. A mintát tárgylemezre kenik és festés után mikroszkóppal vizsgálják, amely fertőzések, gyulladás és daganat kimutatására alkalmas.
Az esetek 5-10%-ában fordul elő kóros eredmény, amely azonban a legtöbb esetben nem daganatot, hanem gyulladást, vagy spontán gyógyuló elváltozást jelez.
A gyakorlatban előfordulhatnak álnegatív esetek (a vizsgálat nem mutatja ki a daganatos sejteket). Az évenként ismételt vizsgálat csökkenti az álnegatív esetek számát, ezért fontos a szűrésen való rendszeres részvétel.
A citológiai vizsgálat megbízhatóságának javítása
Mit tehet valaki annak érdekében, hogy a citológiai vizsgálat minél megbízhatóbb legyen?
Ne a menstruáció idejére kérjen előjegyzést.
Ne végezzen hüvelyöblítést a vizsgálat előtti 48 órában.
Ne éljen házaséletet a vizsgálat előtti 48 órában.
Ne használjon tampont, fogamzásgátló habot, zselét, hüvelykrémet vagy más hüvelyi gyógyszert a vizsgálat előtti 48 órában.
A teszt kiegészíthető a HPV kimutatásával is. A gyanús esetekben elvégzett HPV-vizsgálat segíthet az orvosnak a kezelési terv megválasztásában, de nem minden esetben szükséges hozzá, ezért az elvégzéséről a nőgyógyász dönt.
a szexuális partnerek számának mérséklése
A gumióvszer nem nyújt biztos védelmet a HPV-fertőzéssel szemben, mivel a vírus bármilyen fertőzött bőrfelületről átkerülhet a partner bőrére. Ám mint korábban említettük, a betegség kialakulásának kockázatát növeli, ha valakinek más, nemi úton terjedő betegsége van – ezek nagy része ellen azonban az óvszer hatékony védelmet biztosít.
Egyes eredmények arra utalnak, hogy az A-vitamin gátolja a méhnyak felszínén a rákos folyamatok kialakulását vagy kifejlődését, de ennek megerősítéséhez további vizsgálatok szükségesek.
A HPV elleni védőoltás
A HPV elleni védőoltás széles körben javasolt, legideálisabb esetben a szexuális élet megkezdése előtt, hiszen a HPV oltás szempontjából azok a legalkalmasabbak, akik még nem élnek szexuális életet. A HPV elleni védőoltás leghamarabb 9-10 éves kortól adható. A serdülő lányok és a fiatal felnőtt nők rutinszerű HPV elleni oltását, több ország védőoltási programja is ajánlja.
A méhnyakrákot okozó 14 különböző HPV-típus közül a vakcinák a két leggyakoribb, a 16-os és 18-as típusok ellen nyújtanak védelmet. E két vírustípus a kialakuló méhnyakrákos megbetegedések körülbelül 70 százalékért felelős. A vakcina a vírus burkának fehérjéiből készül, a kórokozó örökítő anyagából semmi sem kerül bele az oltóanyagba, így nincs fertőzésveszély!
Az egyik forgalomban lévő HPV elleni oltás alkalmas a HPV 6-os és 11-es típusai által okozott külső genitális szemölcsök (condyloma acuminatum) megelőzésére is.
Minden nőnek javasolt beadatni a HPV oltást
HPV elleni védőoltás szexuálisan aktív nők számára is adható, sőt a HPV elleni oltás minden szexuálisan aktív nőnek ajánlott, mivel minden nemi életet élő nő ki van téve a daganatkeltő HPV-vel történő fertőzés és újrafertőzés veszélyének. Sajnos az is nyilvánvaló, hogy a daganatkeltő HPV-fertőzés tartós megmaradásának veszélye az életkor előrehaladtával nő.
A korábban HPV-fertőzést átvészelt nőknél is van értelme a HPV elleni oltásnak, hiszen az ilyen vizsgálati eredmények (citológiai eltérés, HPV-DNS pozitivitás, rendellenes kolposzkópos lelet a kórörténetben) a HPV-fertőzéssel szembeni fokozott fogékonyságot jelezhetnek. Ezen nők figyelmét fel kell hívni, hogy a jövőben rendszeresen vegyenek részt szűrővizsgálatokon. A 26 év feletti nőkön végzett klinikai vizsgálatok eredményei alapján, a daganatkeltő HPV-fertőzés elleni védőoltás, ebben a korosztályban is nagy fokban hatékony és biztonságos.
HPV-n átesett nőknek is javasolt
A HPV DNS- pozitív, de citológiailag negatív nők is részesülhetnek HPV elleni védőoltásban, mert a HPV6 és 18 törzsekkel való együttes fertőzöttség valószínűsége igen kicsi. Ezeknél a nőknél a HPV elleni oltás teljes védelmet nyújt az ellen a vírustörzs ellen, amivel az oltás beadásakor nem fertőzöttek, és részleges védőhatást válthat ki a fertőzést okozó törzs ellen is.
A legfontosabb viszont, hogy a vakcina beadása után is rendszeresen részt kell venni a szűréseken!
További hasznos információ a témáról:
Cím: Budapest XX. kerület
Nyáry Pál utca 101.
Internetes és telefonos rendelés feltételei
© 2016 All rights reserved. - sitebuild and design by netDesign