hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en en hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu ca hu hu sl it pt hu hu en hu hu hbs_lat hu hu hu en hu hu hu hu hu
A szakpolitikai laboratóriumok szerepe a szakpolitikai kísérletekben és a tudás átadásában: Összehasonlító elemzés | Magyary Zoltán E-közigazgatástudományi Egyesület
Adatrobbanás – Data Boom (2016)
← Mennyire nyitottak a nyílt kormányzati adatok? Az angol nyílt kormányzati adatkészletek kritikai vizsgálata
Az intelligens városok megértése: Innovációs ökoszisztémák, technológiai eredmények és társadalmi kihívások – Bevezető →
A szakpolitikai laboratóriumok szerepe a szakpolitikai kísérletekben és a tudás átadásában: Összehasonlító elemzés
Közzétéve 2019. október 31. | Szerző: Egyesület
„A szakpolitikai laboratórium a tudományos bizonyítékokra támaszkodó kísérletek színtere. Az ilyen intézmények fontossága folyamatosan nő, de keveset tudunk a laboratóriumokban folyó kísérletek körülményeiről. A tanulmány alanya három ilyen intézmény: az Egyesült Királyság kabinetjének Behavioral Insights Team-je (BIT), a dán MindLab, és a szingapúri Human Experience Lab (The Lab). A vizsgálat célja, hogy felfedjék a szakpolitikai kísérletek és az ezekben szerzett tudás átvitele során szerzett azonosságokat és különbözőségeket. A szerzők megállapítása szerint a BIT szigorú tudományossággal előállított bizonyítékokra törekszik hatékony, bár ellentmondásos (vitatott) szakpolitikai intézkedések támogatására. A szigorú tudományosság kritériumának megfelelő bizonyítékok alapvetően fontosak, hogy a labor fenn tudjon maradni és képes legyen hatni ellenséges politikai körülmények között is. A dán MindLab arra törekszik, hogy a különböző közigazgatási szervezetekkel együtt, közösen hozzon létre projekteket. A THE Lab célja, hogy az érintett felek megkérdezéséből, a velük folytatott munkából származó felismerésekkel támassza alá a szakpolitikai végrehajtásban alkalmazott tervezési gondolkodásmódot. A három eset, amely három ország különböző politikai rendszerét és politikai környezetét tükrözi, azt jelenti, hogy a szakpolitikai laboratóriumok számos, eltérő körülményű országban alkalmazhatóak.”
The Role of Policy Labs in Policy Experiment and Knowledge Transfer: A Comparison across the UK, Denmark, and Singapore; Celia Lee, Liang Ma; Journal of Comparative Policy Analysis: Research and Practice; 2019. október 13.
A cikket 2018 szeptemberében adták le. Azóta sok minden történt. A Behavioral Insights Team (BIT) ma már Behavioural Insights Limited (social purpose limited company), a MindLab megszűnt.
How Denmark lost its MindLab: the inside story; Thomas Prehn; Apolitical; 2018. június 5.
Behavioural Insights Team (Wikipédia)
A Behavioral Insights Team által alkalmazott viselkedésgazdaságtani megközelítéshez:
Nudge – a pénzügyi válság után – Jobb döntések egészségről, pénzről és boldogságról; Cass R. Sunstein, Richard H. Thaler; Manager Könyvkiadó Kft., 2011
Nudge Turns 10: A Special Issue on Behavioral Science in Public Policy; Behavioral Scientist; 2018. szeptember 4.
Impoverished economics? Unpacking the economics Nobel Prize; Ingrid Harvold Kvangraven; openDemocracy; 2019. október 19. (erős kritika)
Innovating Singapore: One lab’s journey to change government for good; Alexander Lau; Apolitical; 2019. június 7.
A bejegyzés kategóriája: digitális kormányzat, digitális köz-igazgatás, közigazgatás -- külföldön, szakirodalom
Kiemelt szavak: Dánia, Egyesült KIrályság, közigazgatási innováció, szakpolitikai laboratóriumok, Szingapúr, tervezési gondolkodásmód, viselkedés-gazdaságtan.
← Mennyire nyitottak a nyílt kormányzati adatok? Az angol nyílt kormányzati adatkészletek kritikai vizsgálata
Az intelligens városok megértése: Innovációs ökoszisztémák, technológiai eredmények és társadalmi kihívások – Bevezető →
Z. Karvalics, László: A hosszú huszadik század (1870-2020). Közelítések egy termékeny történeti narratívához
Információbiztonsági konferencia az észt-magyar kapcsolat centenáriumán
Épülő nemzeti adat-ökoszisztéma – előadások és kerekasztal-beszélgetés a Magyary-színpadon, INFOTÉR Konferencia 2021. október 20.
Húsz év a globális kiberbűnözés elleni küzdelemben – A Budapesti Egyezmény értékelése
E-közigazgatás Konferencia – Budapest, 2021. október 7.
Archívum Hónap kijelölése 2022. augusztus  (1) 2022. február  (1) 2021. november  (1) 2021. szeptember  (2) 2021. június  (1) 2021. május  (2) 2021. április  (1) 2021. március  (1) 2021. február  (1) 2020. november  (2) 2020. június  (1) 2020. február  (6) 2020. január  (1) 2019. november  (20) 2019. október  (31) 2019. szeptember  (16) 2019. július  (1) 2019. június  (1) 2019. március  (1) 2018. október  (1) 2018. június  (3)
közigazgatás — külföldön (29)
közigazgatás — magyar (10)
mesterséges intelligencia (MI) (3)
technika társadalmi-gazdasági hatásai (3)
Magyary Zoltán E-közigazgatástudományi Egyesület