hu hu hu hu hu hu hu hu en en es hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es es tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu el hu
Mit lehet tenni a dolgozói szegénység ellen? • SZEF - Szakszervezetek Együttműködési Fóruma
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
Mit lehet tenni a dolgozói szegénység ellen?
Beszámoló a FES és a Policy Agenda mai Mit lehet tenni a dolgozói szegénység ellen? – a minimálbérkérdés unortodox útja Magyarországon című konferenciájáról
Beszámoló a FES és a Policy Agenda mai Mit lehet tenni a dolgozói szegénység ellen? – a minimálbérkérdés unortodox útja Magyarországoncímű konferenciájáról
A magyarországi dolgozói szegénység egyre növekvő problémáját járta körül a konferencia a munkáltatók, munkavállalók és a szakértők szemszögéből. Sajnos – bokros teendőikre hivatkozva – a Nemzetgazdasági Minisztérium nem fogadta el a meghívást, így kormányzati álláspontot nem hallhattunk.
Bevezetésként Németh Edit, a Friedrich Ebert Alapítvány Munkaügyi kapcsolatok, szociális párbeszéd és szakszervezetek projekt projektvezetője, majd Kiss Ambrus, a Policy Agenda igazgatója köszöntötte az egybegyűlteket.
Gondolatébresztőként elhangzott, hogy a bruttó 105.000 Ft-os minimálbér nettó értéke (68.775 Ft) is a létminimum (2013-ban 87.510 Ft volt) alatt van, illetve hogy melyik a három legproblémásabb társadalmi csoport:
A pályakezdő fiatalok és azon belül is az ún. NEET fiatalok csoportja, mintegy 175.000 fő, 15-24 év közötti fiatal, akik nem dolgoznak és oktatásban, illetve képzésben sem részesülnek.
A közfoglalkoztatottak csoportja, mintegy 200.000 fő, akik bruttó 79.155 Ft-ot keresnek.
A közszférában dolgozó, létminimum alatt keresők csoportja.
A konferenciához kapcsolódó háttéranyag a csatolmányban olvasható, illetve letölthető a http://policyagenda.hu/hu/kutatas weboldalról.
Szakértői oldalról először Pogátsa Zoltán, a Nyugat-magyarországi Egyetem docense, közgazdász-szociológus tartott előadást a magyarországi bárszínvonalról és bérfelzárkóztatásról.
Kiemelte, a neoklasszikus bérmodell, mely úgy tekint a bérekre, mint egyfajta ár/versenyképességi tényezőre – az alacsony bér vonzza, a magas taszítja a beruházásokat – bizonyítottan megcáfolásra került. Ezzel szemben véleménye szerint a megtermelt hozzáadott értéktől eloszlása a profit és a bér között nem meritokratikus, piaci folyamatok eredménye, hanem a munkaadó és a munkavállalók közötti nyers erőalku eredménye. Ehhez pedig erős szakszervezetek kellenek.
Mivel több kimutatás szerint – pl. PIACC – is igazolható, hogy a magyar (vagy a kelet-európai) munkaerő minősége nem tér el a magasabb bérezésű (nyugat-európai) munkaerőétől, elmondható, hogy a termelékenység oka máshol keresendő. Ez pedig a hozzáadott érték mértéke a termelésben. A magasabb bérezésű országok a gazdaságosság jegyében magasabb hozzáadott értéket termelő tevékenységeket vonzzanak, így a minimálbérek emelésével elérhető lenne, hogy ne csak alacsony hozzáadott értéket termelő vállalkozások települjenek Magyarországra, hanem fejlettebb technológiával dolgozó, magas hozzáadott értéket előállítók is.
Javasolta, az ún. Rehn-Meidner modell bevezetését és alkalmazását, amelynek lényege, hogy a szakszervezetek és a kamarák folyamatos minimálbéremelésekkel igyekeznek kiszorítani az általuk „technológiai lemaradóknak” nevezett cégeket, melyek nem hajlandók a termelékenységük növelésére, inkább a munkavállalóik kizsákmányolásával maradnak életben.
Elmondása szerint a teljes munkapiac negyede, mintegy 1 millió ember él ma Magyarországon a létminimum alatt, míg az állami foglalkoztatottaknál ez az arány 16%. Ezért szükséges lenne a nettó minimálbért legalább a létminimum szintjére emelni.
A konferencián felszólalt még Dr. Magas István, a Budapesti Corvinus Egyetem professzora is, aki a nyugati bérszínvonal eléréséről és annak időtartamáról beszélt. Utalt a Portfolio.hu portálon megjelent „Nyugati életszínvonal Magyarországon – de mikor?” című írására, melynek eléréséhez számításai szerint minimum 30-60 év kellene a jelenlegi ütemű növekedéssel számolva.
Kiemelte, hogy például a feldolgozóipar elvándorlása is a termelékenységtől való függőséget bizonyítja, így nem értett egyet Pogátsa Zoltán teóriájával a minimálbéremelés hozadékairól. Véleménye szerint a növedékeshez, a beruházásokhoz mindenképpen érdekeltséget kell teremteni.
Az elméletet követően Pataky Péter volt MASZSZ elnök beszélt a bérkérdés gyakorlati megközelítéséről, a bértárgyalások magyarországi rendszeréről. Elmondta, hogy bár a tripartit érdekegyeztetést mind a munkáltatói, mind a munkavállalói oldal értéknek tekinti, a kormány hozzáállása már ciklusonként eléggé eltérő.
Kiemelte a minimálbér / bértárgyalások történetének nagy töréspontjait:
2001-2002 Orbán-kormány féle 100%-os minimálbéremelés
2002    Medgyessy-kormány féle 50%-os közszférás béremelés
2010 óta látszat érdekegyeztetés
Véleménye szerint az országos érdekegyeztetésnek egy sokkal szélesebb körű tárgyalási jogosultsággal kellene rendelkeznie, s olyan témákkal is foglalkozhatna például, hogy miből legyen az adó. Ugyanis például a munkát terhelő adó arányai a munkavállaló irányába tolódtak el az utóbbi években, ami az egyébként is alacsony keresetek mellett komoly terhet jelentenek.
A konferenciát záró kerekasztal-beszélgetés során Szikra Dorottya szociológus kiemelte, hogy a nők munkaerő-piaci helyzete a férfiakénál jelentősen rosszabb: a nők foglalkoztatása jóval alacsonyabb, különösen az anyáké, de ha foglalkoztatva is vannak, húsz százalékkal kevesebb pénzt kapnak ugyanazért a munkáért. Véleménye szerint összefüggés van a közszféra alacsony bérei és a terület elnőiesedése között is, hiszen a nők azok, akik alacsonyabb bérért is elmennek dolgozni. Mint elmondta, a nők csaknem fele a közszférában dolgozik, míg a férfiak esetében ez csak húsz százalék.
Szűcs Viktória, a Bölcsődei Dolgozók Demokratikus Szakszervezetének elnöke igyekezett adatokkal segíteni a probléma vizsgálatát. Mint elmondta, 700 ezer körüli a közalkalmazottak száma, akik közül 355 ezren nem érintettek semmilyen életpálya-intézkedésben, jelenleg 14 fajta bérrendszer van a közszférában, és mindenhol megvannak a rendezésből kimaradottak: például az óvodai- vagy iskolatitkár, illetve az a munkás, aki az oxigénpalackot odatolja a beteg ágya elé. Szerinte a szociális ágazatban kézzel fogható a dolgozói szegénység, ott a munkavállalók mintegy 76 százaléka a létminimum alatti nettó bérrel rendelkezik. S mindez már a sztrájkbizottság által kiharcolt ágazati pótlék bevezetése után igaz.
A Videoton vezérigazgatójaként is tevékenykedő Lakatos Péter, a Munkaadók és Gyáriparosok Országos Szövetségének alelnöke szerint „Bármilyen minimálbért be lehet vezetni, de inkább be kellene látni, hogy ezt nem lehet attól függetlenül venni, hogy a velünk versengő országokban mi történik.”
A Magyar Szakszervezeti Szövetség elnöke, Kordás László erre reagálva elmondta a tripartit tárgyalások során 2:1 arányban, a munkáltatókkal és a kormánnyal szemben mindig a munkavállalók húzzák a rövidebbet. Ezért szerinte „harcosabb retorika kell, nem tudunk már hová hátrálni.” Mint kifejtette, a nettó minimálbér mintegy 20.000 FT-tal marad el a létminimum szintjétől, a nettó közmunkabér pedig mindössze 51 ezer, így ezek a munkavállalók kénytelenek elmenni háztájiban, idénymunkában, vagy éppen feketén dolgozni, hogy kiegészítsék fizetésüket. „Mikor lenne így idejük állást keresni?” – tette fel a kérdést. Kiemelte, hogy a közszférában jó ideje nem volt bérfejlesztés, és a konvergencia-program szerint 2017-ig nem is lesz, amit nem szabad így hagyni. Ha a helyzet nem javul hamarosan, úgy megmozdulások is jöhetnek majd, akár már május 1-jén.
* A SZEFIT és a FES „A BÉRkérdés már LÉTkérdés” című konferenciáján is hasonló téma- és résztvevői körszerepelt.
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A szolidaritás esélyei a válságban Meghívó a Nyomtass te is! klubeseményére   Időpont: 2022. szeptember 27. kedd, 19:00 óra Téma: Működhet-e a szolidaritás a válságban? Van-e esélye a szakszervezetek összefogásának,
SZEF Oktatás ciklus 1/1 Budapest
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A nyilatkozatról tudósított a Mérce, az alábbi cikkében: Három szakszervezeti szövetség is mozgósít a pedagógusok világnapjára meghirdetett tüntetésre
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
Régiós szakszervezeti szervezkedés Bécsben
Közép-Európai Szakszervezetek Találkozója   Az Osztrák Szakszervezeti Szövetség (ÖGB) meghívására 2022. szeptember 5-6-án Bécsbe látogatott 5 ország 6 szakszervezeti konföderációja – köztük a SZEF és a MASZSZ delegációja -, hogy
SZAKSZERVEZETEK EGYÜTTMŰKÖDÉSI FÓRUMA - A KÖZSZOLGÁLAT VÉDELMÉBEN
A Szakszervezetek Együttműködési Fóruma (SZEF) a politikai és gazdasági rendszerváltás (1989–90) során átalakult magyar szakszervezeti mozgalom egyik új szövetségi rendszere.
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
© 2022 MINDEN JOG FENNTARTVA © 1995 - 2022 SZEF
A weboldalon cookie-kat használunk
A weboldalt a MDNGroup és a DellART Studio készítette 2022-ben.