hu en ja en en sk hu de sk hu de hu en en de hu cs pl sk de sk de cs en hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs sk sk sk sk sk sk sk sk hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk sk sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu lt sk en sk cs sk en es sk en en sk en en
Három madárfaj – a partifecske, a jégmadár és a gyurgyalag védelmi programja - BROZ
Újra létrehozzuk a veszélyeztetett madárfajok fészkelőhelyeit
A BeeSandFish projekt célja három veszélyeztetett madárfaj – a gyurgyalag, a jégmadár és a partifecske fészkelési és táplálékgyűjtési területeinek élőhely-rehabilitációja. Mindhárom faj közös ökológiai jegye, hogy természetes meredek partfalakba építik fészküket. A projekt tevékenysége a Duna és a Morva folyók környékén fekvő NATURA 2000-es területekre összpontosul, pontosabban a Dunajské luhy (Duna menti ligeterdők), Záhorské Pomoravie (Morva mente Erdőhát térségében), Dolné Pohronie (Alsó-Garam mente), Dolné Považie (Alsó-Vág mente) és a Parížske močiare (Párizsi-mocsarak) különleges madárvédelmi területekre. A tervezett élőhely-rehabilitációs munkálatok (mint például a Duna lefűzött oldalágaiban a vízsodrás felújítása; meredek partfalak kialakítása; mocsaras területek létrehozása; legeltetés újra bevezetése stb.) megvalósításával a három célfaj számára kedvezőbb életfeltételek alakulnak ki a térségben.
A ligetfalui Duna-partot birtokukba vették a partifecskék
Sikeres lett a Pozsonyligetfalu mellett megvalósított élőhely-módosító projektünk. Meredek partfalakat újítottunk fel 2021 márciusában a Duna helybeli partvonalán, melyeket szinte azonnal benépesítettek a madarak.
Lápos élőhelyek helyreállítása Kolozsnéma határában – a Rámszari Egyezmény 50. évfordulójának alkalmából
Minden évben február 2-án ünnepeljük a vizes élőhelyek világnapját. A BROZ egyesülete az idén a világnapot élőhely-rehabilitálási munkálatokkal ünnepli - jelenleg terepmódosításokat valósítanak meg Kolozsnéma határában, ahol a cél egy lápos élőhely-rendszer dinamikus vízellátásának helyreállítása.
Munkaterület átadása Kolozsnémán – Láprétek helyreállítása – C.4 projektelem
A ligetfalui munkaterület átadása – Meredek partfalak helyreállítása – C.1 projektelem
Október elején a helyi munkaterületet hivatalosan átvette az a vállalat, amely a meredek partfalak felújítási munkálatait fogja végrehajtani a ligetfalui (Petržalka – Ovsište) folyószakaszon.
Új információs tábla – Kľúčovec (Kulcsod)
Új ismeretterjesztő táblák – Alsó-Garam mente Madárvédelmi Terület – Bátorkeszi
A kulcsodi ágrendszer első folyóágának élőhely-rehabilitálása
A „Meredek folyópart– a legjobb hely az életre“ című kiállítás megnyitója Pöstyénben
Kiállítások ütemterve 2019-ben – „Meredek partfal” interaktív kiállítás
A Comenius Egyetem Természettudományi Karán dolgozó kollégáink népszerűsítették LIFE projektjeinket az egyetemi Nyitott Ajtók Napja rendezvény során
Tekintsék meg a Reflex műsorban a gyurgyalagokról, valamint azok védelméről, és az ezzel összefüggő legeltetés fontosságáról szóló riportot. A Markíza televíziós társaság a homokdűnék (a gyurgyalagok fészkelési élőhelyei) védelmét bemutató riportfilmjét a mi projektterületünkön forgatta Virt község mellett. A gyurgyalagokról szóló rész a videó 5:30 percétől kezdődik.
Rövid betekintés néhány érdekes madárfaj fészkébe
Workshop a marcelházi általános iskolával
A marcelházai általános iskola tanulóival 2018. április 6-án kitisztítottuk a gyurgyalagok helyi fészkelő-területét, és kiszélesítettük a faj táplálékszerzési lehetőségeit 20 fehér nyárfa kiültetésével. Továbbá, felállítottunk egy rovarhotelt, és feldíszítettünk 25 méhkaptárt is. A gyerekek sok újat tanultak a gyurgyalagok életéről, a virágokat beporzó rovarokról, a legeltetésről, a méhészetről, illetve általánosan a madárvédelemről. A rendezvény tombolával végződött, melyben érdekes…
A célfajok táplálékszerzési élőhelyeinek helyreállítása – legeltetés Dunaradvány határában
A táplálékszerzési élőhelyek helyreállítása legeltetés útján néhány találkozót követően megkezdődött Virt község közelében a CHVÚ Dolné Ponitrie madárvédelmi terület Dunaradvány határába tartozó részén. összesen 2000 méter hosszú villanypásztor segítségével körül lett kerítve 12 ha nagyságú terület. A villanypásztort napelemmel töltött akkumulátor táplál. A rendszert a projekt biztosította be. A körülkerített legelőt egy helyi gazda, Varga…
A projektelem tevékenysége 2016 tavaszán kezdődött meg. Az összes többi facsemetét 2017 tavaszán ültettük ki. A következő őshonos fajok lettek telepítve: Salix alba, Populus alba, Populus nigra, Alnus glutinosa, Quercus robur, Fraxinus angustifolia. A fák telepítése a CHVÚ Dunajské luhy madárvédelmi területen valósult meg az A.3-as szaktanulmány eredményei alapján. A facsemetéket 18 területen ültettük ki…
Fészkelésre alkalmas meredek partfalak és szakadásfalak helyreállítása – Bátorkeszi
A fészkelésre alkalmas szakadásfalak felújítását Bátorkeszin a helyi önkormányzati szervekkel és a polgármesterrel, valamint a „Brehuľa” helyi polgári szervezettel szoros együttműködésben készítettük elő és valósítottuk meg. Az egyes munkálatok megvalósítási helyén információs táblák voltak kihelyezve, melyek ismertették a helyi lakosokat a folyamatban lévő tevékenységekkel. A bátorkeszi területeken éltek célfajok már a munkálatok megkezdése előtt is,…
A meredek partfalakat és költőfalakat a BROZ szervezete állította helyre a C.1 projektelem keretén belül – Csallóközaranyos mellett 2017 februárjában 35 m hosszúságban, ill. Doborgaz határában 2017 májusában 40 m hosszúságban. Mindkét terület a CHVÚ Dunajské luhy madárvédelmi terület térségében található.
Faültetés a Mary Kay szervezettel a pozsonypüspöki ártérben (Biskupické luhy)
Novemberben a Mary Kay szervezet önkénteseivel és a Pozsonyi kerület önkormányzatának támogatásával honosfajú facsemetéket ültettünk ki a pozsonypüspöki ártérben. A kedvezőtlen időjárás ellenére a tevékenység sikeres volt. A résztvevő hölgyek dacolva az egész napos szitáló esővel kiültettek 300 db fekete és fehér nyárfacsemetét. Nagyon szépen köszönjük!
Interaktív vándorkiállítás iskolák részére a Túzok Környezetvédelmi Képzési Központban (SEV Dropie)
Cím: Három madárfaj – a partifecske, a jégmadár és a gyurgyalag védelmi programja a Duna és a Morva folyók mentén
Témakör: LIFE+, Természet és Biodiverzitás
Anyagi fedezet: 3 676 064 € (50 % EU támogatás)
Miért szükséges a projekt megvalósítása:
A múltban a Duna és a Morva menti régió sokféle természetes fészkelési lehetőséget nyújtott a madaraknak. Manapság a térségben már nem található elegendő fészekrakásra és táplálékszerzésre alkalmas terület a partifecskék, jégmadarak és gyurgyalagok számára. A természetes meredek partfalak, leszakadt domboldalak, de a vadászterületekként szolgáló kisebb folyóágak és láprétek is, mára erőteljesen degradált állapotban vannak, ami a folyószabályozások, valamint a folyópartok beton és terméskővel való szegélyezésének következménye. A hagyományos gazdálkodásmódok (legeltetés, rétek kaszálása) elhagyásának eredményeként a tájból eltűntek a célfajok számára szolgáló rovarok élőhelyei.
A projekt fő célkitűzése, hogy a három célfaj védelmi állapotát és populációs mutatóit javítsa. Ezt a fajok költési és táplálékszerzési területein véghezvitt élőhely-rehabilitációs munkálatok segítségével kívánjuk elérni. A megfelelő élőhely-felújító tevékenységek eredményeként a térségben kedvezőbb életfeltételek fognak kialakulni a célfajok számára, továbbá a természetvédelem helyi állapota és a régió természeti értékeinek helyzete is javulni fog.
Részcélok és a projekt tervezett eredményei:
Fészkelésre alkalmas meredek falak (partfalak, agyaghomok- és löszfalak) kerülnek felújításra legalább 1 750 m összhosszúságban.
A fészkelésre alkalmas meredek falak (partfalak, agyaghomok- és löszfalak) védelmét bebiztosítjuk korlátok és útlezárások segítségével, figyelmeztető és tiltó táblák kihelyezésével, az emberi zaklatás mérséklésével, kamerarendszer kiépítésével, valamint a homok- és kavicskitermelés szezonális ellenőrzésével. Mindez összesen 15 területen lesz megvalósítva.
Legalább 8 területen kerülnek felújításra vízi és mocsaras élőhelyek (3 folyóág 3600 m hosszúságban, 5 mocsaras terület 13,2 összkiterjedéssel).
Az erdős élőhelyek legkevesebb 30 területen lesznek helyreállítva (20 000 honos fajú facsemete kiültetésével, legalább 1500 természetvédelmileg értékes idős faegyed lesz megjelölve, melyek így nem kerülnek kitermelésre).
A gyepes élőhelyek újraalakulását a legeltetés bevezetése fogja szolgálni legkevesebb 5 területen összesen 75 hektárnyi kiterjedéssel.
A felújított gyepes területek kaszálással lesznek fenntartva legalább 3 térségben, összesen 25 hektárnyi kiterjedéssel.
Rybárik riečny (Alcedo atthis)
Smernica o vtákoch – Príloha I. Veľkost' populácie v projektovom území – 120 párov. Hniezdič, zimujúci a stály vták. Stav ochrany – populácia rušená a ohrozená. Rybárik riečny žije vo vodách rôznych typov; hniezdi v strmých brehoch. Potrava pozostáva najmä z rýb. Optimálne ekologické podmienky: neregulované rieky s mozaikou tečúcich a stojatých vôd, stromy a kríky na brehoch, veľké množstvo rýb, strmé riečne brehy. V projektovom území sú obmedzené možnosti hniezdenia a potravnej ponuky.
Ochranárske problémy: redukovaná riečna dynamika spôsobuje stratu potenciálnych hniezdnych lokalít (strmé riečne brehy) a nedostatočnú potravnú ponuku (malé rybky); náhradné hniezdne možnosti sú nedostatočné (staré vyvrátené stromy). Projekt prispeje k zlepšeniu hniezdnych možností a ich trvalému udržaniu v projektovom území.
Brehuľa hnedá (Riparia riparia)
Smernica o vtákoch – Príloha I. Veľkost' populácie v projektovom území k 31.12.2011 – 0 – 300 párov (výrazné medziročné kolísanie). Hniezdič, migrant. Stav ochrany – ohrozený. Hniezdenie brehule hnedej v projektovom území je obmedzené kvôli opevneným brehom rieky a ramien, a takisto zníženou dynamikou vody – vnútri ramennej sústavy nevznikajú žiadne nové kolmé brehy. Vďaka ochranárskym aktivitám BROZ (odkrytie brehu a následné vytvorenie vhodných hniezdnych podmienok) sa v roku 2012 pri Chľabe podarilo úspešne zahniezdit' kolónii brehúľ o počte 970 párov.
V minulosti boli pozdĺž celého úseku Dunaja a Moravy veľké hniezdne kolónie tohto druhu. Pravidelný výskyt brehule hnedej a jej hniezdnych populácií je v súčasnosti výrazne redukovaný. Väčšina potenciálnych hniezdnych lokalít (strmé brehy) bola zakrytá kameňmi a redukovaná dynamika vody spôsobuje, že nové kolmé brehy vznikajú už len výnimočne. Navrhované aktivity projektu prispejú k výraznému zlepšeniu hniezdnych a potravných možností pre tento druh.
Včelárik zlatý (Merops apiaster)
Smernica o vtákoch – Príloha I. Veľkost' populácie v projektovom území – 100 párov (na Slovensku hniezdi podľa posledných odhadov 700 až 1300 párov). Hniezdič, migrant. Stav ochrany – takmer ohrozený. Značná čast' populácia je sústredená v južnej polovici Slovenska, pričom jeho rozšírenie je podmienené ponukou vhodných hniezdnych biotopov. Včeláriky potrebujú k hniezdeniu kolmé sprašové resp. hlinito-piesčité steny. Najväčšiu čast' potravy tvorí blanokrídly hmyz (osy, včely), vážky, motýle a rôzne chrobáky. Potravu loví za letu. Žije v kolóniách.
Ohrozenie predstavuje najmä degradácia kolmých hniezdnych stien – ich zarastanie náletovými drevinami, zakladanie skládok ako aj úbytok potravných zdrojov (veľkoplošné používanie insekticídov spôsobujúce výrazný úbytok potravy). Známe je aj priame prenasledovanie upchávaním hniezdnych nôr a zabíjanie vtákov v dôsledku nesprávneho pochopenia potravného správania druhu.
A projektterület része 5 különleges madárvédelmi terület (KMT), melyek egyben a NATURA 2000 hálózatnak is elemei.
SKCHVU004 Dolné Pohronie (Alsó-Garam mente)
A térségben található számos lösz- és homokfal, melyek természetes teraszok szegélyén vagy bányászati területen alakultak ki. Többnyire mezőgazdálkodási kultúrtáj és erdők övezik őket. A Dolné Pohronie KMT a Duna menti alföld keleti részében fekvő négy önálló területi egységből áll. Mind a négy egység domináló aljzattípusa szélhordásos üledékekből (lösz, homok) épül fel. Jellegzetesek itt a magas, meredek eróziós falak. Ezek a falak vagy felszíni bányák tevékenységének maradványai, vagy az üledékes teraszok határvonalán alakultak ki. Az Alsó-Garam mente (Dolné Pohronie) a gyurgyalag szlovákiai három legfontosabb fészkelési területének az egyike. A fészkelő egyedek száma 70 párra van becsülve. A meredek falak megfelelő költési lehetőségeket nyújtanak a partifecskéknek is, ennek ellenére ez a faj csupán ritka látogató a környéken.
A térség legtermékenyebb részeit szántóföldekké alakították vagy beerdősítették (leginkább külhonos fajok ültetésével, legtöbbször akácfa). A kevésbé értékes területek megművelés nélkül maradtak. Az így elhagyott részeken beindult a növényzet szukcessziója, főleg a cserjésedés, melyben uralkodók a külhonos, illetve özönfajok.
SKCHVU005 Dolné Považie (Alsó-Vág mente)
A terület a Duna menti alföldön található a Vág, Vág-Duna, Nyitra és a Zsitva folyók alsó szakasza térségében. Az itt előforduló élőhelyek alakulásának mérvadó tényezői az említett folyók vízdinamikai viszonyai. A KMT térsége több jelentős folyó találkozásának helye, így fontos biocentrumot képez, valamint számos faj vonulási útvonala is erre vezet. Az élőhelyek sokaságát találjuk itt: vizek, mocsárrétek, szántóföldek, lomblevelű erdők, fátlan élőhelyek stb. A vizenyős élőhelyek közül előfordulnak mocsarak, holtágak, meszes tőzeglápok, nedves rétek, folyó menti területek ártéri erdőkkel. A 19. és 20. században nagymértékű folyószabályozás és meliorációs munkálatok valósultak meg. Ennek köszönhetően az egész térség vízellátása leginkább a kiépített csatorna-rendszertől függ (a rendszer gyakran követi az eredeti medrek helyén keletkezett laposokat). A talajvízszint ingadozik az áradások és esőzések függvényében. Magas víz idején és esős időszakban megtelnek vízzel a természetes laposok, mélyen fekvő medrek, holtágak és a mocsarak is.
A gazdasági jószág kültéri legeltetése lényegében teljesen megszűnt. Az eredeti legelők szántóföldekké vagy kaszálókká lettek átalakítva. Az erdők nagy része pedig nemesnyár ültetvényekkel lett felváltva. Csupán töredéknyi területen találhatók meg az eredeti, önfejlődésű erdők. A térség mezőgazdasági tájában fontos szerepet töltenek be a szórtan előforduló facsoportok, ahol kosárfüzek és honos nyárfajok is előfordulnak.
SKCHVU007 Dunajské luhy (Duna menti ligeterdők)
A területet a Duna 172 km hosszú szakasza képezi a Morva folyó torkolatától egészen az Ipolyig. Oldalágak fonatos hálózata vizes és nedves élőhelyek tarka keverékével együtt található itt meg. Főleg a felső szakasz hordalékkúpján alakult ki rendkívül gazdag ágrendszer, mely a Duna ún. belföldi deltáját képezi (Doborgaz és Kolozsnéma községek között). A folyó hatalmas ereje egyedülállóan gazdag élőhelysokaságot hozott létre, melyeket az áradások váltakozása alakít. Találhatunk itt puha- és keményfás ligeterdőket, pannon síkvidéki erdők maradványait, szárazabb erdős-sztyeppeket és kaszálókat. A vizes élőhelyek sokfélesége széles skálán mozog. ökológiai feltételeik elsősorú irányító tényezői – a víz sodrásának sebessége, az élőhely mérete és kora, a vízdinamika alakulása és a kiszáradások valószínűsége a száraz évszakokban. A terresztrikus élőhelyek alakulását szintén az áradások rendszere irányítja, valamint a talajtípus, a talajvíz szintje és az emberi tevékenység. A múltban a térség nagy részén jószáglegeltetés folyt (főleg szarvasmarhák és lovak). Manapság a legelők nagy része szántókká lett átalakítva, vagy nemesnyár ültetvényezés folyik rajtuk. A térség a madarak számára jelentős migrációs útvonal és telelőhely.
SKCHVU016 Záhorské Pomoravie (Morva mente erdőháti szakasza)
Ez a terület a Morva folyó szlovák oldalán található Szakolca (szlov. Skalica) várostól egészen a folyó Dunába való torkolatáig. Magába foglalja a környező ártéri élőhelyek legértékesebb elemeit a cseh és az osztrák határövezetben. A múlt rezsim (szocializmus) idején ez a terület a „Vasfüggöny“ része volt, tehát szigorúan őrizték. Az emberi tevékenységek minimalizálásának köszönhetően a természetes folyamatok zavartalanul működtek, így fennmaradt a síkvidéki táj eredeti jellege. Ma a terület a nemzetközi Zöld öv része, mely összeköti az Északi-tengert a Fekete-tengerrel. Sokféle élőhelyek találhatók itt – folyók, csatornák, oldalágak, lápok, időszakos tavak, nedves rétek és erdők. A növényzetet mintegy 530 edényes növényfaj képviseli, melyek közül több a veszélyeztetett fajok szlovákiai Vörös listájának tagja. A ritka és védett madárfajok előfordulása szempontjából a Morva mente erdőháti szakasza Szlovákia egyik legértékesebb területe. Jelentős vonulási útvonal része és egyben fontos telelőhelye a vízi madaraknak, e mellett rengeteg táplálékszerzési és fészkelési lehetőségeket biztosít számtalan faj számára.
SKCHVU020 Parížske močiare (Párizsi mocsarak)
A Párizsi mocsarak Szlovákia déli részén Köbölkút (szlov. Gbelce) mellett találhatók a szabályozott folyású Párizs-patak mentén. A térség három különálló egységből áll, melyek kb. 5 km hosszú szakaszon keresendők. A mocsaras terület keskeny sávban nyugat felé húzódik tovább egész Kürt (szlov. Strekov) község határáig. A térség élőhelyeinek jellege kiterjedt mocsárvilág nádasokkal, gyékényesekkel és sásrétekkel átszőve. Helyenként homokteraszok tarkítják a tájat, ahol a múltban kedvező fészkelési lehetőségekre talált a gyurgyalag is. A terület vízellátása művileg szabályozva van. A térség fontos fészkelőhelye a vízi madaraknak, és pihenőhelyet nyújt a vonuló fajoknak. Továbbá jelentős táplálkozó területe számos a környéken fészkelő madárnak is.
A projekt keretén belül megvalósítandó tevékenységek részletes leírása található meg ezen a weblapon. A tevékenységek a projektet támogató LIFE program előírásai alapján vannak beosztva és számozva. Az aktuális eredményekről ezen a weboldalon fogunk folyamatosan tájékoztatni.
A. Előkészítő tevékenységek, kezelési és/vagy működési tervek kidolgozása
A.1: Meredek partfalak és más szakadásfalak kezelésének szaktanulmánya
– a tanulmány célja a kezelésre alkalmas térségek feltérképezése a projektterületen belül, ezt követően pedig az élőhely-rekonstrukciós munkálatokra megfelelő helyek kitűzése. A tanulmány első része (meredek partfalak térképezése) aktuális mérések, történelmi feljegyzések és térképek alapján, továbbá a célfajok fészkelésére utaló írásos adatok és jelenlegi hidrológiai viszonyok kiértékelésével fog megtörténni. A második rész elemezni fogja az ártéren kívül található agyaghomok- és löszfalak felújítására alkalmas területeket
A.2: Folyóágrendszerek vízáramlásának felújítását elemző tanulmány
– a tanulmány felméri a vízdinamika felújítására alkalmas ágrendszereket és/vagy oldalágakat. Ki lesz dolgozva a rehabilitációs munkálatok terve, szükség esetén hidrológiai és matematikai modellezés is megvalósul. A projektelem része a terepmunkák (beleértve a földmérési munkákat is) részletes technikai dokumentációja is
A.3: Part menti növényzet felújításának szaktanulmánya
– a tanulmány feladata a honos fafajok kiültetésére alkalmas területek feltérképezése a projektterületen belül, elsősorban a folyók mentén. A projektelem részét képezi az idős és értékes faegyedek előfordulásának felmérése is a nemesnyár ültetvények és más gazdasági erdőtelepítések környezetében. A felmérés a jégmadár előfordulási térségeire fog összpontosítani.
A.4: A célfajok táplálékszerzési élőhelyeinek helyreállítását kidolgozó szaktanulmány
– a tanulmány alapján lesznek helyreállítva a célfajok költőhelyei közelében manapság hiányzó táplálékszerzésre alkalmas élőhelyek. Ilyenek például a láposok, időszakosan elöntött terepmélyedések, kaszálók és legelők
B. Földfelvásárlás vagy hosszú távú bérbevétel
B.1: Felvásárlás / bérbevétel
– természetvédelmi célokra 65 hektárnyi terület lesz megvásárolva, 40 ha pedig bérbe véve. Felvásárlásra, illetve bérbevételre a célfajok szempontjából stratégiai fekvésű területek kerülnek: fészeklőhelyek, táplálkozási területek, vonulás során pihenőhelynek használt területek. Ezek a térségek természetes élőhelyek vagy lepusztult, de felújításra alkalmas területek
C.1: Fészkelésre alkalmas meredek partfalak és szakadásfalak helyreállítása
– a 19. és a 20. század folyamán a Duna és a Morva folyók szlovákiai partjai sok helyen –terméskőborítással lettek megerősítve, ami a partifecske, jégmadár és néhol a gyurgyalag költőhelyeinek elhagyásához vezetett. Ezek a fajok a folyóerózió által kialakított meredek lösz- és homokfalakat használják fészkeléshez. A meggondolatlan vízgazdálkodási beavatkozások következtében beállt túlmértékű üledékrakódás eredményeként lepusztult több korábban fészkelésre alkalmas partszakasz
– célunk a természetes meredek partfalak helyreállítása a terméskő-partvonal eltávolításával azokon a helyeken, ahol a folyóerózió nem okoz károkat, és nem veszélyezteti az ember érdekszempontjait. Ezek a tevékenységek megvalósulnak mint a Duna, úgy a Morva folyó főmedre mentén is. A projektelem második célja a lösz- és agyaghomokos meredek kopár szakadásfalak helyreállítása, melyek a gyurgyalag/partifecske természetes fészkelőhelyei
– a fenti beavatkozások segítségével lesz bebiztosítva a fészkelőterületek fennmaradása és természetes megújulása, valamint mérséklődik a kezelt élőhelyek szedimentáció által okozott leromlása is. A felújított folyópartokat a Duna vizének természetes dinamikája fogja fenntartani, ami biztosítéka, hogy hosszú ideig képesek lesznek betölteni szerepüket
C.2: Folyóágak/ágrendszerek vízáramlásának helyreállítása a fészkelésre alkalmas meredek partfalak hosszú távú természetes fejlődése érdekében
– a Duna oldalágainak a főmederről történt lezárásának (19. és 20. század folyamán) következtében a folyó kiterjedt ágrendszerének vízviszonyai alapvetően megváltoztak. A természetes vízdinamika felborult, s ezzel együtt a szlovák szakaszon elveszett több a dunai vízvilágra jellemző élőhelyközösség is. A kedvezőtlen beavatkozások olyan degradációs folyamatokat indítottak el, amelyek a legtöbb esetben a célfajok fészkelőhelyeinek teljes megszűnéséhez vezettek. A legfőbb negatív tényezők a fokozott üledékrakódás, és az ezt követő nem kívánt növényzet-szukcesszió a meredek partfalakon
– az A.2 projektelem tanulmánya alapján és különböző szakterületek (állami természetvédelem, vízgazdálkodás, állattan, ökológia stb.) specialistáival együttműködve kerül helyreállításra a Duna néhány korábban folyóvizű oldalágának/ágrendszerének vízdinamikája. Részletes műszaki dokumentáció alapján lesz felújítva a kapcsolat a művileg egymástól elzárt folyóágrendszerek között, az oldalágak pedig ismét közvetlen kapcsolatot nyernek a főmederrel. A vízfolyást akadályozó különböző medergátak módosítva lesznek, illetve eltávolításra kerülnek. Ezeknek az intézkedéseknek köszönhetően helyreáll a környék vízdinamikája, ami fokozatosan a célfajok fészkelőhelyeinek természetes felújulásához, és hosszú távú fennmaradásához fog vezetni. A beavatkozások pozitív hatása a célfajokon kívül kiterjed több honos dunai állat- és növényfajra is. Mivel a projekt lehetőségei korlátozottak a rehabilitációs intézkedések csupán a célfajok szempontjából legjelentősebb területeken lesznek megvalósítva
C.3: Part menti növényzet helyreállítása és védelme a jégmadár fészkelőterületein
– a hidrológiai viszonyok alapvető változásainak következtében a part menti növényzet sok helyen jelentősen megváltozott. A folyó sodrásának lassulása miatt megszűnt a partok természetes eróziója, valamint annak hatása a part menti vegetációra. Ez kihatással van a jégmadár fészkelési körülményeire is. A kopár partfalak hiányában a jégmadár alternatív fészekhelyeket kényszerült keresni. Alkalmas feltételekre talált a gyökerestől kidőlt termetes fák gyökérrendszerében. A megfelelő part menti növényzet tehát képes fészkelési pótlehetőségeket és táplálékszerzést elősegítő feltételeket (víz fölé nyúló ágak mint leselkedőhelyek) nyújtani a jégmadár számára. Az intenzív erdőgazdálkodás azonban jelentősen visszaszorította a természetes part menti növényzetet. Az ágrendszerek és láposok közvetlen közelében történő erdőművelés pedig kedvezőtlenül hat az élőhelyek jellegére és ökológiai szerepére
– ebben a projektelemen fel lesznek térképezve a partközelben található honos fajú öreg fák. Feljegyzésre kerülnek a kidőlt egyedek is, melyek megőrzését kommunikálni fogjuk a területtulajdonosokkal és területkezelőkkel egyaránt. A cél minél több érintett faegyed megőrzése, főleg ott, ahol nem lehetséges más intézkedésekkel elérni a célfaj természetes élőhelyeinek helyreállítását. A part menti növényzet jellegének javítása érdekében el lesznek távolítva az özönfajú fák és bokrok, melyek sűrű növényzete akadályozza a célfajok fészkelési helyeinek kialakulását. Ezt követően megfelelő, honos fajú fák lesznek kiültetve a folyóágak közelében
C.4: Táplálékszerzési élőhelyek helyreállítása
– a projektelem keretein belül felújításra kerülnek a célfajok fészekhelyeihez közeli táplálékszerzésre alkalmas élőhelyek. Figyelem lesz fordítva a kisebb láposok, mocsarak, terepmélyedések, füves kaszálók és legelők helyreállítására (legeltetés támogatásával és rétek újratelepítésével)
– a láprétek, vizenyős területek az ember által felszárított korábbi mocsaras élőhelyek térségében lesznek felújítva, illetve a fészkelőhelyek közelében új láprétek lesznek kialakítva. A láposok felújítása az eredeti, de mára lezárt víztápláló rendszer újramegnyitásával fog megvalósulni, vagy új csatornák kiépítésével, beeresztő műtárgyak átalakításával lesz elérve. A műszaki építmények (zsilipek, tiltók) a szükséges vízmennyiség fenntartására, és a vízszint szabályozására fognak szolgálni
– a projektelem következő pontjaként a gyurgyalag táplálkozási preferenciája lesz kutatva, valamint a fészkelőtelepek hatása a közeli méhészetekre. Ezt követően a felmérés eredménye és a szakirodalom következtetései alapján hasznos iránymutatások lesznek kidolgozva a méhészek számára
C.5: Célfajok fészkelési területeinek védelme
– a fészkelési helyek védelme többféle módon fog történni: költőhelyek elkerítése, hozzáférhetőségi utak lezárása, figyelmeztető és tiltó táblák kihelyezése, biztonsági kamerarendszer kiépítése, valamint a homok- és kavicskitermelés szezonális ellenőrzése és szabályozása. Az intézkedések célja az emberi tevékenységek korlátozása a célfajok költési területein, s így segíteni azok sikeres fészkelését
D. Projekttevékenységek hatásának monitorozása
D.1: Célfajok monitorozása és a projekttevékenységek hatásának felmérése
1) A projektterületen belül megkezdődik a célfajok részletes monitorozása még a rehabilitációs munkálatok beindítása előtt. Így ismert lesz a populációk állapota a tervezett projektaktivitások hatása előtt is. A tevékenységek beindulását követően minden évben fel lesz mérve a célfajok állománya, a fészkelő párok száma és az alkalmas fészkelőhelyek állapota. Mivel a felmérések a rehabilitációs munkálatok térségét fogják értékelni, eredményiek alapján lehetőség nyílik a projekttevékenységek közvetlen hatásának felbecsülésére a célfajok populációi szempontjából.
2) A gyurgyalag táplálékszerzési szokásainak és táplálék-összetételének vizsgálata nem invázív metódusok segítségével fog történni.
3) a rehabilitált vízi és mocsaras élőhelyeken a halak fajösszetételének folyamatos monitorozása fog megvalósulni. A halak fontos indikáló tényezői a vízi élőhelyek állapotának. A célfajokhoz hasonlóan a haltársulások helyzete is fel lesz mérve a projektaktivitások előtt és után.
D.2: A projekt szocio-ökonómiai hatásának felmérése
A projekt tevékenységei öt területi egységben (különleges madárvédelmi területeken) lesznek megvalósítva. Kihatásuk tapasztalható lesz különböző szocio-ökonómiai mutató alakulásán. A szocio-ökonómiai hatás monitorozását képzett szakemberek fogják végezni standard felmérési módszerekkel és statisztikai elemzés segítségével. A projekt befejezését követően megfigyelhető lesz a térség jelentékenységének változása nem csupán turisztikai szempontból, hanem a helybeli lakosság számára is. A projektelem egy zárójelentésben lesz kiértékelve, mely felméri a tevékenységek szocio-ökonómiai befolyását a helyi gazdaság és lakosság szemszögéből.
E. Véleményalakító tevékenységek és a projekteredmények propagálása
Három nyelvi mutációban (szlovák, angol, magyar) elkészített weboldal segítségével lesznek informálva a nyilvánosság, a szakmai körök, a diákok és az érdekelt személyek (stakeholder-ek) a projekt egyes tevékenységeiről, az elért eredményekről, valamint a célfajok állapotáról a projektterületen belül.
E.2: Társbeszéd és tárgyalások vezetése a helyi érintett személyekkel (stakholder-ek)
A projektelem keretein belül lesznek találkozók és tárgyalások lesznek szervezve a helyi lakosság érdemleges csoportjaival (stakeholder-ek, mint például a községek képviselői, földtulajdonosok vagy területkezelők) és az állami szervekkel (körzeti és kerületi környezetvédelmi hivatalok, körzeti és kerületi erdészeti hivatalok, állami és községi rendőrségi szervek, környezetvédelmi felügyelőhivatal stb.). Ezeken a tárgyalásokon lesznek megvitatva a projektterületen felmerülő aktuális természetvédelmi problémák, melyek megoldása az érintett szervezetek, hivatalok jogkörébe tartozik. A tárgyalások rendszeresen lesznek megszervezve a projekt egész futamideje alatt.
E.3: Ismeretterjesztő táblák kihelyezése
Összesen 10 ismeretterjesztő tábla lesz kihelyezve a projekt fontosabb területein. Ezek komplex információkat fognak nyújtani a projekt egyes tevékenységeiről, az ártéri élőhelyekről és azok madárvilágáról. Fel lesznek tüntetve a térség természetvédelmét jellemző adatok is, elsősorban azok, amelyek a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvek megvalósítását érintik. A tájékoztatás elsődlegesen szlovák nyelven fog folyni, de az igények alapján magyarul, németül és angolul is megtörténhet. A projektelem tevékenységei a projekt egész futamidejére lettek ütemezve. Az infótáblák tartalmazni fogják a NATURA 2000 hálózatot ismertető adatokat is, valamint hangsúlyozva lesz a LIFE+ program érdeme az európai környezet védelmében, és a kontinens természeti kincseinek megóvásában. A táblákon fel lesznek tüntetve a NATURA 2000 és a LIFE+ program szimbólumai is.
E.4: Tájékoztató, ismeretterjesztő és reklámanyagok kiadása
Különböző célcsoportok ismerettárának bővítésére szolgáló szórólapok, brosúrák, matricák, naptár, pexeso (memória) kártyajáték és más ismereterjesztő anyagok lesznek kiadva. A brosúrák és a szórólapok szlovák, magyar és angol nyelven lesznek publikálva.
Az ismertető anyagok elsősorban a szaknyilvánosság, szakértő személyiségek és érintett szervezetek (különböző hivatalok, állami természetvédelem, civil szervezetek) megszólítására fognak összpontosítani. Ezek a szervezetek és személyiségek a leghivatottabbak a projekt tapasztalatait és eredményeit értékesíteni, ill. tovább fejleszteni. Az ismertető anyagok ezen felül úgy lesznek összeállítva, hogy hasznosak legyenek a stakeholder-ek (helyi erdészek, gazdák, méhészek, földtulajdonosok és területkezelők, helyi lakosok, vadászok stb.) számára is.
Az ismeretterjesztő és reklámanyagok azonban a nyilvánosság más csoportjaihoz (pl. gyerekek, diákok) is elkerülnek. Elsősorban NATURA 2000-es területek látogatói lesznek ez úton is informálva az emberi tevékenységek kihatásáról az értékes és ritka élőhelyek, fajok életére és fennmaradására.
E.5: Dokumentumfilm készítése a projektterületekről és a célfajokról
A projektelem keretein belül egy dokumentumfilm elkészítése van tervbe véve, melynek fő témája a célfajok ökológiája, a fajok és környezetük kölcsönös kapcsolata, valamint az állományt veszélyeztető tényezők megnevezése. A film segítségével kívánjuk megismertetni a nyilvánossággal a fajok alapökológiáját és élőhelyigényeit. Az optimális élőhelyek mellett rámutatunk a negatív hatásokra is, és a fajok állományát csökkentő tényezőkre. Fel lesz jegyezve az élőhelyek helyzete a helyreállítási beavatkozások előtt és után, valamint a munkálatok folyamatának jelenetei. A film által szeretnénk bemutatni a célfajok és élőhelyeik jelenlegi helyzetét a Duna-Morva régióban, és hangsúlyozni védelmük szükségességét. A film egy része a LIFE+ projekt bemutatásának, célkitűzéseinek, eredményeinek, rehabilitációs munkálatainak és egyéb tevékenységeinek lesz szentelve, valamint a NATURA 2000 hálózat ismertetésére lesz fordítva. A dokumentumfilm sugározva lesz a tömegtájékoztató médiákban, elérhető lesz a projekt weboldalán és DVD-n is. A terv szerint három nyelvi kiadásban fog elkészülni – szlovákul, angolul és magyarul.
A kiállítás vonzó formában fogja bemutatni a látogatóknak a célfajok és élőhelyük védelmének szükségességét. Központi témája a jégmadár, a partifecske és a gyurgyalag ökológiája lesz. Érdekes úton közelíti meg a fajok életének kalandos elemeit (költés, vonulás, táplálékszerzés stb.), s egyben felvilágosítja a látogatókat a fajok jellegzetes fészkelési és táplálékszerzési igényeiről. Bemutatja a fajokat leginkább veszélyeztető tényezőket is. A kiállítás különböző interaktív elemeket is fog tartalmazni, melyek más-más korcsoportokat kívánnak megcélozni. Része lesz egy aktív társasjáték is, melynek során a látogatók egy jégmadár, gyurgyalag vagy partifecske szerepébe kerülnek.
A kiállításnak utazó jellege lesz, mely lehetővé teszi az expozíció több helyszínen való bemutatását Szlovákia, Magyarország, valamint lehetőség adtán Csehország és Ausztria több térségében is. Kezdetben a projektterületekkel valamilyen úton összefüggő térségekben lesz a kiállítás bemutatva. A további szakaszokban vándorolni fog a természetvédelmi ismeretterjesztéssel foglalkozó legjelentősebb központok között, melyek hasonló tevékenységekkel foglalkoznak beleértve a határon átnyúló aktivitásokat is.
E.7: Bemutatók és tereplátogatások diákok és a nyilvánosság számára
A projektelem célja több a diákok és a nyilvánosság részére megrendezett előadás és tereplátogatás megvalósítása. A tereplátogatásokat szakértők vezetésével rendezzük meg, így garantálva lesz a kitűnő szakszintű információszolgáltatás úgy a projektről, a meglátogatott területről, a célfajokról, amint a NATURA 2000 hálózat rendszeréről is. A látogatók megismerkednek az Európai Bizottság LIFE programjának célkitűzéseivel és a program nyújtotta lehetőségekkel is. A tapasztalt előadók szakmai szintje bebiztosítja, hogy a látogatók minőségi információkkal lesznek ellátva és kellemes élményekkel fognak gazdagodni (szakszerű előadás, erudált válaszok a feltett kérdésekre, lenyűgöző természeti szépségek megtekintése, vadonlátogatás stb.). A tereplátogatás során a vezetők felügyelnek majd a látogatók megfelelő viselkedésére a védett területeken. Az előadások hossza, szakmai szintje és a tereplátogatások útvonala az aktuális látogatócsoport összetétele alapján lesz megválasztva. A kínálatban megtalálhatók lesznek madármegfigyeléssel összekötött kalandos csónak- és kerékpártúrák is.
Az előadások során modern audiovizuális technika (slide show, hang- és filmfelvételek) lesz alkalmazva. A diákok számára tartott előadások a projektbemutatáson és a NATURA 2000 hálózat leírásán kívül tartalmazni fognak a célfajok ökológiájával foglalkozó részeket is. Ezek lekötő formában lesznek prezentálva, ami magába foglalja az alapkutatás bemutatását, fajhatározást, madárparaziták jellemzését stb.
A projektelem a megvalósítása a projekt egész futamidejére van tervezve.
E.8: Projektbemutatás szimpóziumokon és a médiákban
A projektelem 2 fő részből áll: a projekt bemutatása (1) szimpóziumokon és (2) különböző médiákban. Szimpóziumokon megismerkednek a projekttel a szakmai körök, a tömegtájékoztatás által pedig a laikus nyilvánosság. A projekt propagálása, a célkitűzések, módszerek, természetvédelmi eredmények bemutatása hasznos szolgálatot tesz a helyi lakosság támogatásának elnyerésében és az általános közvélemény javításában. A propagáció elsősorban a projektben résztvevő államok területén megrendezett konferenciákon lesz megvalósítva, de esetlegesen más országokban is megtörténhet. A médiákkal (helyi, regionális és állami hírlapok, rádiók, televíziók stb.) rendszeres kapcsolat lesz kialakítva. A sajtó rendszeresen lesz tájékoztatva sajtóközlemények segítségével, sajtótájékoztatókon, interjúkon keresztül, terepi tudósítások által stb. Ezek a mediális közlemények a projekt célkitűzéseinek és eredményeinek propagálására fognak szolgálni. A projektelem tevékenységei a projekt egész futamidejére vannak ütemezve. Az aktuális mediális közlemények megtalálhatók lesznek a projekt weboldalán is.
A projekt vezetése a projektmenedzser, projektadminisztrátor és más szakmai pozíciók betöltésével lesz bebiztosítva. A projekt munkatársai a projekt egész tartamára lesznek alkalmazva. A külső szolgáltatók és árubeszerzők nyilvános pályázatok alapján lesznek kiválasztva a projekt tervezett menetrendjével összhangban. A projektiroda székhelyének Pozsony lett választva. A projekt kezdetével irányító bizottság lesz kinevezve a projektpartnerek, a Szlovák Állami Természetvédelem (ŠOP SR), egy független tudományos intézmény, a Szlovák Köztársaság Környezetvédelmi Minisztériuma és fontosabb érintett autoritások (stakeholder-ek – pl. Szlovák Vízgazdálkodási Vállalat (SVP, š.p.)) képviselői részvételével. Az irányító bizottság feladata, hogy felügyeljen a projekttevékenységek folyamatára.
F.2: Könyvelés és pénzügyi menedzsment
Erre a projektelemre a projekt megfelelő könyvelésvezetése miatt van szükség, továbbá a monitoring jelentések, időközi jelentések és auditok elkészítéséhez nélkülözhetetlen elszámolási dokumentumok kiállításához indokolt.
F.3: Networking hasonló szférában dolgozó projektekkel és szervezetekkel
A projektelem célja, hogy tapasztalatcsere kapcsolatokat építsen ki a projekt munkatársai és más hasonló projektek között. A kiépített kapcsolatok által a projekt munkatársai megismerkedhetnek különféle munkamenetekkel és módszerekkel, melyek alkalmazását számba vehetik a projekt környezetvédelmi céljainak elérésére. A tapasztalatcsere során megtárgyalhatják bizonyos problémák megoldásának különböző módszereit tapasztaltabb vagy kevésbé tapasztalt partnerekkel. Az információcsere elkerülhetővé teszi az esetleges kudarcokat a projekt résztevékenységei során, illetve segíthet megelőzni más projektek esélytelen tevékenységeinek beindítását. A projektelem keretén belül kapcsolat lesz teremtve olyan projektekkel, melyek szintén veszélyeztetett madárfajok, folyók, mocsaras területek, ártéri erdők védelmével foglalkoznak. Ezekkel a projektekkel kölcsönös látogatások is megvalósulnak. Networking kialakítása céljából hasonló gondokkal küzdő védett területek lesznek kiválasztva, melyeknek természeti adottságai és a szocio-ökonómiai háttere összevethető a ük. Ebből az okból a Duna és a Morva folyó menti projektek lesznek előnyben részesítve. A tervezett projekttevékenységek konzultálva lesznek más projektterületek szakértőivel is. A tapasztalatok nagy része tovább lesz adva fontosabb helyi autoritásoknak (stakeholder-eknek) és hivataloknak. A projektelem megvalósítása a projekt egész időtartamára van szabva.
Az Európai Bizottság számára kiállított összes pénzügyi kimutatást külső auditor fogja hitelesíteni. Ez a tevékenység a független auditor kiválasztását követően a projekt egész futamideje alatt folyamatban lesz.
F.5: A projekt befejezését követő védelmi terv
A projekt befejeztével el lesz készítve egy szakdolgozat „Projekt befejezését követő védelmi terv” címmel, mely tartalmazni fogja a projekttevékenységek fenntartásának lehetőségét a projekt futamának befejeztével, valamint a célfajok, és azok élőhelyének hosszú távú kezelési mechanizmusát.
A. Előkészítő tevékenységek, kezelési és/vagy működési tervek kidolgozása
A.1: Meredek partfalak kezelését elemző szaktanulmány
A szaktanulmány felmérései alapján ki lett választva több alkalmas terület, ahol lehetséges a partszakasz átalakítása úgy, hogy az megfeleljen a gyurgyalag, a parti fecske és a jégmadár fészkelési valamint táplálékszerzési igényeinek (partmagasság, táplálékbőség a környéken, predációveszély, célfajok fészkelése a múltban).
A felmért partvonalak a Duna főmedrét foglalják magukba Pozsonynál (Ligetfalu, Ruzsinó/Főrév), Medvénél, illetve Nagylél, Csallóközaranyos, Izsa, Path és Helemba községek mellett. A Morva folyó mente a Thaya torkolatától a Rudava-patak torkolatáig lett feltérképezve.
A tanulmány több szempontból elemzi a területeket. Felmérte a hidraulikai, hidrológiai (VÚVH – Vízgazdasági Kutató Intézet), biológiai és ökológiai (PRIFUK – Comenius Egyetem, Állattani Tanszék) viszonyokat is.
A felmérések eredményei a közreműködő projektpartnereknek nyújt tudományos hátteret és szakmai útmutatást a felújítandó partszakaszok kiválasztásához.
Alább látható néhány felvétel, melyek a terepfelmérések során készültek az egyes madárvédelmi területeken. A munkálatokat a VÚVH projektpartner realizálja a meredek partfalak kezeléséhez szükséges szaktanulmány kidolgozása céljából.
CHVÚ Dolné Pohronie – Pastovce
A.2: Az oldalág-rendszer vízáramlásának felújítását elemző szaktanulmány
A projektelem célja, hogy hatékony intézkedéseket javasoljon a Duna főmedrének és oldalágainak újból megtörténő összekötésére előre kiválasztott területeken.
Az intézkedésjavaslat kidolgozása során figyelembe lett véve a 2000/60/EK Víz Keretirányelv, végleges formája pedig konzultálva volt a projektben közreműködő partnerekkel. A Szap-Szob községek közti szakaszon ezek az intézkedések igazítva voltak a DuReFlood szlovák-magyar nemzetközi projekt tervezett tevékenységeihez. A megfelelő intézkedések kidolgozása érdekében fel lett mérve a Duna folyó ágrendszerének történelmi és morfológiai fejlődése. össze lettek gyűjtve, és elemzésre kerültek a hidrológiai és hidraulikai adatok, ezt követően pedig meg lett határozva a kiválasztott területek vízgazdálkodási terve.
Az A2 projektelem keretén belül részletes terepfelmérés lett megvalósítva. Az aktuális műszaki és topográfiai adatokat digitális domborzatmodellbe (DTM) töltöttük fel, ami kiindulópontja volt a D2 hidrodinamikai modell elkészítésének, valamint a jelenlegi helyzet és a javasolt felújítási beavatkozások kiértékelésének.
Hidrológiai és hidromorfológiai szempontból a rehabilitációra legalkalmasabbnak a medvei és a kulcsodi oldalágak bizonyultak. Ezeknek az ágaknak jelentős árvízvédelmi szerepe is van.
A.3:  Part menti növényzet felújítását elemző szaktanulmány
A CHVÚ Dunajské luhy és CHVÚ Záhorské Pomoravie madárvédelmi területek part menti növényzetének felújítását elemző szaktanulmány elkészítése folyamatban van. A kidolgozás során több találkozás és eszmecsere folyt le a Lesy SR állami erdőgazdálkodási szervezet szakembereivel.
Az előkészítő feladatok részét képezi a part menti növényzetek monitorozása is különös tekintettel az idős fák feltérképezésére. A projekt kezdete óta mintegy 200 idős faegyed lett feljegyezve, és GPS koordinátái bemérve.
C.1:  Fészkelésre alkalmas meredek partfalak és szakadásfalak helyreállítása
A projekt kezdete óta a C.1 tevékenységek keretén belül összesen 1099 m hosszúságban lettek helyreállítva meredek partfalak. Az élőhely-rehabilitálások a CHVÚ Dolné Pohronie, a CHVÚ Dunajské luhy és a CHVÚ Záhorské Pomoravie madárvédelmi területeken valósultak meg. Az év végéig további jelentős területek kerülnek helyreállításra a projekt célterületein belül.
CHVÚ Záhorské Pomoravie madárvédelmi terület:
2020 folyamán fészkelési falak kerületek helyreállításra a CHVÚ Záhorské Pomoravie madárvédelmi területen. A célfajok számára sikerült kialakítani 115 + 20 m potenciális fészkelőhelyet. A helyszínen a gyurgyalagok nagy telepe volt feljegyezve a költési időszak során. Az élőhely-rehabilitálási munkálatok a CHKO Záhorie (ŠOP SR) tájvédelmi körzet képviselőivel együttműködve lettek megvalósítva. Az érintett homokkőfal és annak közvetlen környezetének módosítása szakértői felügyelet alatt történt.
2020-ban megkezdődtek a tárgyalások a Morva-folyót felügyelő vízgazdász szervezettel (SVP, š.p. Správa povodia Moravy) a folyópart 3 jelzett szakaszának helyreállítása ügyében. A rehabilitálásra alkalmas szakaszok kiválasztása meg lett tárgyalva CHKO Záhorie tájvédelmi körzet képviselőivel.
CHVÚ Dunajské luhy madárvédelmi terület:
október 2.-án a ligetfalui Duna parton át lett adva a kivitelezési munkaterület, ahol 422 méternyi meredek partfal kerül helyreállításra. A közelmúltban ezen a helyen megtalálható volt a partifecskék egyik költőhelye. A munkálatok befejezésének tervezett határideje 2020 vége.
Miután a VVB vállalat képviselői megszerezték az érintett terület tulajdonosának beleegyezését a Helemba község határában tervezett partfalmódosításhoz, megkezdték az összes többi szükséges jóváhagyás beszerzését is. Céljuk, hogy 2021 tavaszáig a part elkészüljön az ide érkező fészkelő madarak számára.
C.2: A folyóágak folyásának helyreállítása – a merőleges folyópartok fészkelési lehetőségeinek hosszútávú biztosításához és természetes helyreállításához
2019 novemberében több évtized után és több éves erőfeszítést követően megújult a kulcsodi mellékág-rendszer alsó részének közvetlen összeköttetése a Duna fő medrével. Az 1802,5 folyami kilométeren az ágrendszer egyik eredeti beáramlási medrét ismét megnyitották s fenékküszöbbel látták el. Ennek köszönhetően a Duna vize ismét szabadon áramlik az ágrendszerben. A megnyitott meder egy kilométer hosszú szakaszát ki is tisztították, ami hozzájárul a mellékág vízdinamikájának helyreállításához, és egyúttal jelentősen növeli az ágrendszer kapacitását az áradások idején.
Az ágrendszer megújult dinamikájának hatása már 2020-ban tapasztalható volt a kulcsodi mellékág helyreállított szakaszától kezdve egészen a meder Dunába történő torkolatáig. A folyam bőséges vízhozamának köszönhetően 2020 második felében a Duna már maga formálta a megújult mellékág medrét. A halak számára is szinte szüntelenül szabad volt az út a mellékág vizeibe.
A helyreállítási beavatkozásoknak köszönhetően új táplálékszerzési és költőhelyek alakultak ki a projekt célfajai, valamint számos más állat- és növényfaj számára is.
Folytatódnak az előkészületek a sülyi Duna-ág vízrendszerének helyreállításán. Az SVP, š. p. vízgazdálkodási vállalat tervezői elkészítették a mellékágat keresztülszelő duzzasztógát helyreállításának és egy hallépcső megépítésének műszaki dokumentációját. Jelenleg folyamatban van a közbeszerzési eljárás és a szükséges engedélyek beszerzésének ügymenete. A tervezett beavatkozásoknak köszönhetően ebben a Duna-ágban is javulhatnak az életkörülmények az eredeti élővilág képviselői számára. Az élőhely-rehabilitálás következő üteme – a duzzasztó alatti mederszakasz tisztítása és helyreállítása – előkészítési fázisban van.
C.3: A partmenti növényzet helyreállítása és védelme a Jégmadár fészkelőterületei közelében
A CHVÚ Dunajské luhy és a CHVÚ Záhorské Pomoravie madárvédelmi területeken ki lett jelölve az összes tervezett idős és értékes faegyed (1500 egyed).
2016-ban a projekt keretén belül 7600 honos fajú facsemete lett kiültetve. Mindegyiket a CHVÚ Dunajské luhy madárvédelmi területen telepítették ki. 2017-ben további 11 400 honos fajú facsemete került kiültetésre. 2017-2019 folyamán a csemeték rendszeres ültetés utáni gondozásban részesültek, minek köszönhetően megnőtt a fiatal fák túlélési esélye.
A magas vadállománnyal (főleg szarvas-állománnyal) rendelkező területeken található facsemetéket kerítés védi, hogy megakadályozza a vadrágás által keletkező károkat. Amint a fák elérik a megfelelő méretet ahhoz, hogy ellenálljanak a hasonló rongálásnak, a kerítés el lesz távolítva az adott helyszínekről. Az ültetés utáni gondozás része a kerítés ellenőrzése és karbantartása is.
C.4: A célfajok élelmezési élőhelyeinek helyreállítása
A nedves rétek máig 4 területen lettek helyreállítva, illetve kialakítva összesen 1,77 hektárnyi területen.
2020 október elején át lett adva egy munkaterület Kolozsnéma község határában (CHVÚ Dunajské luhy madárvédelmi terület), amivel megkezdődött a nedves rétek élőhely-rehabilitálási folyamata ebben a térségben is. A felszínmódosításoknak köszönhetően a környéken várhatólag felújulnak az időszakos, valamint az állandó nedves réti élőhelyek is. Az érintett területek összkiterjedése a Duna vizének szintmagasságától függ. Magasabb szint mellett a kiterjedés elérheti a 20 hektárt. Furcsa módon, de legnagyobb folyónk mentén hiányoznak a sekély vizes láprétek, illetve nedves rétek. A beindított intézkedés eredményeként javulni fog a táplálékkínálat nem csupán a célfajok, hanem más élőlények számára is.
A tevékenység keretén belül sikerült helyreállítani összesen 112 hektárnyi réti élőhelyet, melyekből 76,1 ha kaszáló, 35,9 ha pedig legelőként van hasznosítva. A legelőkön marhák, lovak, kecskék, juhok csapatai legelésznek.
Az élő fűnyírók természetes úton tartják fenn, és jelentősen gazdagítják a réteket Dunaradvány (CHVÚ Dolné Pohronie madárvédelmi terület) és Nagykeszi határában, valamint közvetlenül Pozsony egyik városrésze – Ruzsinó területén (CHVÚ Dunajské luhy madárvédelmi terület) is. A legeltetésnek köszönhetően megszűnt az özönnövények terjeszkedése a megművelés nélkül hagyott területeken. A növények és az állatok biológiai sokfélesége pedig jelentősen emelkedett, minek következtében kibővült a táplálékkínálat a rovarevő partifecskék és a gyurgyalagok számára is.
2020-ban sikerült kibővíteni a szarvasmarha és lótartásra szolgáló tartósan bekerített legelők területét a CHVÚ Dolné Pohronie madárvédelmi terület térségében. A 2019 folyamán helyreállított, de korábban szántóként felhasznált réti élőhelyet, most már az élő fűnyírók fogják tovább kezelni. A bővítésnek köszönhetően a Dunaradvány határában található csodálatos legelők kiterjedése 2,4 hektárral növekedett. A közelben fészkelő gyurgyalagok és partifecskék így nagyobb vadászterülethez jutottak, ahol gazdagabb a táplálékkínálat is.
CHVÚ Dunajské luhy madárvédelmi terület, Pozsony- Ligetfalu, Főrév
CHVÚ Dunajské luhy madárvédelmi terület – Bős
C.5: Az érintett madárfaj fészkelőhelyeinek védelme
2017-ben Bátorkeszi területén mozgó kerítés telepítésére került sor a helyreállított fészkelő falak védelme érdekében. Ezzel egyidőben egy kamerarendszer felszerelésére is sor került, amely az érintett madárfajok fészkeinek nem kívánt beavatkozásának rögzítésére szolgál. 2018-ban rámpák is felállításra kerültek, megakadályozván a gépjárművek közel kerülését az érintett madárfajokhoz, ezzel megzavarva nyugalmukat.
2019-ben és 2020-ban tilalmi és tájékoztató közúti jelzőtáblák lettek kihelyezve a célfajok ismert fészkelő és táplálékszerzési területei közelében. A táblákat a fészkelőhelyekhez vezető bekötőutakra is kihelyezték.
A CHVÚ Dunajské luhy madárvédelmi területen máig összesen 7 tilalmi és 7 tájékoztató tábla lett felállítva.
D. Projekttevékenységek hatásának monitorozása
D.1: A projekttípusok nyomon követése és a projekt tevékenységek hatása
A Comenius Egyetem Természettudományi Karának munkatársai minden évben elkészítenek egy megfigyelő jelentést, amely a projektterületek madárfajainak fészkeinek megfigyelésénekaz eredménye. Különös figyelmet fordítanak a gyurgyalag madárfaj ételeinek összetételének tanulmányozására.
D.2: A projekt társadalom-gazdasági hatásainak figyelemmel kísérése
A Comenius Egyetem Természettudományi Karának szakemberei nyomon követik a projekt társadalom-gazdasági hatásat. Az eredményeket ezután  az ellenőrző jelentésben értékelik.
E. Véleményalakító tevékenységek és a projekteredmények propagálása
E.2: Az érdekeltekkel való komunikáció és találkozók
A projekt érdekterületének különböző részein (pl. Doborgaz, Malacka, Bős, Kislévárd, Csallóközaranyos) eddig több mint 43 találkozó valósult meg 359 partner részvételével. A találkozókon részt vettek a Szlovák Köztársaság Állami Természetvédelmi Hivatalának (ŠOP SR), a Szlovák Köztársaság Erdőgazdálkodási Vállalatának (Lesy SR), a projekt területén működő önkormányzatok, a Vízgazdálkodási Építkezési Vállalat (VV), a Szlovák Vízgazdálkodási Vállalat (SVP) és különböző helyi vállalatok képviselői is. A megbeszélések során elemezve voltak a projekt célkitűzései, és az azok elérésére irányuló intézkedések bizonyos részletei is.
Mindhárom tervezett kétnapos tanulmányutat végrehajtottuk, ahol a résztvevők láthatták az Osztrák Köztársaságban (NP Donau Auen), továbbá Csehországban a Morava folyó mentén való és Magyarországon a Szigetközi területen végrehajtott revitalizációs intézkedéseket.
E.3: Információs panelek telepítése
A tervezett 10 információs panelből eddig 7 lett kihelyezve. Közülük 4 a pozsonypüspöki ártér (Biskupické luhy) területén (bevezetve a legeltetés és tervbe véve a meredek folyópart helyreállítása), 2 tábla Bátorkeszi határában (helyreállított gyurgyalag- és partifecske-költőfalak), 1 tábla pedig Kulcsod határában található a helyi Duna-ágrendszer megújított leágazási oldalán. További panelek azokon a helyeken lesznek kihelyezve, ahol megvalósulnak a projekt keretén belül tervbe vett beavatkozások.
E.4 Publikovanie informačných, vzdelávacích a propagačných materiálov
Elkészítettünk egy kedves memóriajátékot, hogy a legkisebbeknek is lehetőségük nyíljon megismerkedni a dunai természet szépségeivel. Türkiz nevű barátunk kalauzolja majd őket élete csodálatos világába.
A projekt keretén belül tehetséges művészek gyönyörű jégmadáralakú medálokat készítettek számunkra, ezért örömmel várjuk, hogy rendezvényeink során kioszthassuk ezeket a medálokat a vetélkedők sikeres győztesei között.
“Meredek folyópart – a legjobb otthon” című interaktív kiállításunk ünnepélyes megnyitója 2016. február 2-án valósult meg a vizes élőhelyek világnapja alkalmából a Környezetvédelmi Minisztérium előcsarnokában.
A vándorkiállítás összesen 17 helyen volt megtekinthető (13 helyszínen Szlovákiában, 4 helyszínen Magyarországon), és több mint 10 000 látogató ismerkedett meg általa a Duna menti élővilággal.
A kiállítás mára befejezte vándorútját, és a nagyléli Sziget ökofarm kiállítótermének vált állandó tárlatává.
E.7:  Bemutatók és tereplátogatások diákok és a nyilvánosság számára
A projekt kezdete óta 75 rendezvényt szerveztünk meg 1788 résztvevő jelenlétével: 15 előadás diákok számára 478 hallgató részvételével, 21 tereplátogatás diákoknak 620 résztvevővel, 14 előadás a nyilvánosság számára 411 résztvevővel és 25 tereplátogatás a nyilvánosság számára 279 résztvevővel. Az előadások és tereplátogatások során bemutattuk az érintett madárfajokat, a projekt célterületeit és célkitűzéseit, valamint a LIFE és a Natura 2000 természetvédelmi programokat.
F.3:  Networking hasonló szférában dolgozó projektekkel és szervezetekkel
RNDr. Tomáš Kušík, PhD. – projektmenedzser
Previous tab Next tab
Bratislavské regionálne ochranárske združenie
© 2022 BROZ. Všetky práva vyhradené.