hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu en en en en en en en hu hu hu en en en en en en en en en hu en en en en en en en en en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
Első Magyar Fenntarthatósági Csúcs Konferencia – CCO Magazin
Az Első Magyar Fenntarthatósági Csúcs Konferencia a felelősségvállalás jegyében zajlott
Ennek keretében került sor a CSR Szakmai fórumra, amely “A CSR, és  a fenntarthatósági szakma új utakon” címet viselte. A fórumot Lakatos Zsófia, a PR-Szövetség alelnöke, a Hill and Knowllton ügyvezető igazgatója vezette.
A Fórum résztvevői Ligeti György CSR-szakértő, a Budapesti Kommunikációs Főiskola, Barát Tamás public relations és CSR szakértő, Angyal Ádám a Corvinus Egyetem tanára, a Gazdasági és Szociális Tanács CSR munkacsoportja, valamint Beke Zsuzsanna, a Richter Gedeon Nyrt. Kommunikációs igazgatója voltak.
Az első kérdés, ami a szakmai fórumpon felmerült: Milyen a felelős vállalat? Amelynek nem kell bocsánatot kérnie? Vagy amelyik képes megtenni ezt, ha mégis szükség van rá? Annyi bizonyos, az Első Magyar Fenntarthatósági Csúcs CSR szakmai fórumán elhangzottak alapján, hogy a felelősségnek nem csak kifelé kell látszódnia, hanem minden szervezetet átható működési modellé kellene válnia.
Lakatos Zsófia a Hill&Knowlton ügyvezető igazgatója, a PR Szövetség alelnöke felvezetőjében egy házhoz hasonlította a CSR-t, melynek falai olyan nem látható részekből állnak, mint a szelektív hulladékgyűjtés vagy az alkalmazottakkal szembeni etikus magatartás, míg szép, csillogó tetejét az óvoda felújítások, faültetések és más látható, kommunikálható dolgok adják. A tető azonban ledől, ha nem tartják a falak. Lakatos szerint bár Magyarország lassan a régióban vezető helyre jutott a CSR aktivitás tekintetében, sajnos ez sokszor üres, tartalom nélküli „marketing fogás”.
Barát Tamás CSR szakértő hasonlóan negatívan látja a jelenleg zajló folyamatokat, ezért azt hangsúlyozta: a CSR nem marketing, nem adományzás, nem környezetvédelmi aktivitás, valamint maga a fogalom magyarítása is kérdéseket vet fel véleménye szerint. Nem vállalatok, hanem szervezetek társadalmi felelősségvállalásáról kellene ugyanis beszélni.
Ligeti György CSR szakértő, a Budapesti Kommunikációs Főiskola tanára szerint viszont CSR a PR, a marketing és az adomány is, hiszen ez mind vállalati tevékenység. Vagyis a CSR egy színezet, egy módszer, ahogy mindezeket csinálni kellene.
Beke Zsuzsanna a Richter Gedeon Nyrt. Kommunikációs igazgatója egyetért, hogy Magyarországon nem megfelelően kezeljük a CSR-t. Mint mondja, annak éppúgy része a vállalatirányítás, mint a mecenatúra, vagyis az egész céget átható gondolatként kell tekinteni rá. Ugyanakkor úgy látja, sok cég – kisebbek is felelősen működnek, legfeljebb nem CSR-ként definiálják mindezt. Kürti Sándorra hivatkozva említi, hogy a CSR tulajdonképpen a versenyképesség meghatározó paramétere, de olyan paraméter, amely minden más paraméterben meg kell, hogy jelenjen. Ligeti szerint ugyanakkor a felelős működés nem homogén. Vagyis könnyedén elképzelhető, hogy egy bizonyos területeken felelősen működő cég más szegmensben nem éppen követendő.
Soha ne kelljen bocsánatot kérni
Lakatos szerint a felelős vállalat onnan ismerszik meg, hogy soha nem kell bocsánatot kérnie. Ezzel azonban Beke nem ért egyet. Véleménye szerint fontosabb ennél, hogy ha mégis baj történik, nyilvánosan vállaljuk érte a felelősséget. Példaként a Johnson&Johnson néhány évvel ezelőtti botrányát említette, amikor egy rosszul tesztelt késztítmény több ember halálát okozta. A cég vezetője akkor nyilvánosan kért bocsánatot, valamint a vállalat hatalmas pénzekkel támogatta ezen tesztelési szakasz fejlesztését, végső soron pedig pozitívan – vagyis részvényeik esése nélkül kerültek ki a történetből.
Kapusy Pál, a Mol Fenntartható Fejlődés vezetője hozzászólásában hangsúlyozta, mindig lehetnek olyan balesetek, amelyek után indokolt és szükséges a bocsánatkérés. Hajnal Klára a Pécsi Tudmányegyetem adjunktusa erre reagálva kijelentette mindent meg kell tenni azért, hogy elkerülhető legyen, hogy bocsánatkérésre legyen szükség.
Angyal Ádám, a Corvinus Egyetem tanára szerint öt dolog kell ahhoz, hogy egy cég felelős legyen, vagyis ne kelljen bocsánatot kérnie: jogkövető, etikus, környezettudatos magatartás, emellett olyan működés, amely az érintettek és a vállalattól független kívülállók elégedettségét, a velük való jó kapcsolatot szolgálja.
Egy hallgató a társadalmi és jogi felelősség értelmezési különbségének problémáját vetette fel a pulpituson ülőknek. Konkrét kérdése arra vonatkozott, mit tanácsolnának a MAL Zrt-nek a vörösiszap katasztrófával kapcsolatban ebben a megközelítésben. Angyal Ádám – hangsúlyozva, hogy fontos nem összekeverni a PR-t és a CSR-t ebben a kérdésben sem – a lehetőségek határáig segítene a bajbajutottakon és kártalanítaná a károsultakat, miközben harcolna azért, hogy a jogi felelősséget ne viselje indokolatlanul. Barát Tamás szerint, ha valaki tényleg elkövetett valamit, akkor orvosolja a bajt, de beszéljen is róla, mert az őszinteség a leginkább kifizetődő magatartás. Beke Zsuzsanna hangsúlyozta, a jogi ügyek más síkon mozognak, a nagyvállalati gyakorlatban a jogi tanácsadók javaslata minden esetben felülírja a kommunikációs érveket. Vagyis bármennyire jó kommunikációs stratégia is az őszinteség, a megszólalásokat általában – és feltehetőleg a vörösiszap katasztrófa kapcsán is – a jogi tanácsadók határozzák meg.
tói felvetésre került szóba, hogy a civil szervezetek mit tehetnek a cégek nagyobb jóindulatának, jelentősebb támogatásának elnyeréséért. Ligeti szerint az erős, menedzser személetű vezetés lehet a siker titka, Barát viszont azt emelte ki, hogy az év 365 napján láthatónak kellene lenniük, ahelyett, hogy a többség pillanatnyilag kizárólag az „1 százalékos kampány” néhány hetére koncentrál. Angyal, Beke és Lakatos egyaránt az átláthatóság és elszámoltathatóság fontosságát emelte ki, ami a civilekkel szemben is a legfontosabb elvárás a nagyvállalatok részéről.
A szakmai fórumról szóló beszámolót a KlímaBlog készítette: http://www.piac-profit.hu/csr/milyen_a_felelos_vallalat.html
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin