hu hu hu hu hu hu hu hu en en es hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu fr en hu hu hu hu fr en en hu es es tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu el hu
Cikkajánló 2017. szeptember 14. • SZEF - Szakszervezetek Együttműködési Fóruma
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
Földiák a Klubrádióban. Tovább tárgyalnak a köztisztviselői bérről. Bürokráciacsökkentés? 3,8 százalék mégiscsak kevesebb, mint 5,2.
A szociális szférába kellett volna tenni, amit a közszférából vettek el és az egyházaknak adták
A szociális szféra égetőbb problémáira kellett volna fordítani azt a pénzt, amit a közszférában dolgozók bérkompenzációjából az egyházi intézményeknek csoportosított át a kormány – így látja a Szakszervezetek Együttműködési Fórumának elnöke. Egy új kormányhatározat szerint 900 millió forint azonnali átcsoportosításáról döntött az egyházi intézményekben dolgozók javára. Földiák András szerint ennél a szektornál jóval nagyobb szüksége lenne a pluszforrásra például a szociális szférában, amelynek bizonyos területein 8 éve nem emelték a béreket.
MOST ÉPP A KÖZSZFÉRA LEGROSSZABBUL KERESŐ DOLGOZÓITÓL VESZ EL PÉNZT ORBÁN!
900 millió forintot vesz el a közszféra legrosszabbul kereső dolgozóinak bérkompenzációs alapjából Orbán Viktor parancsára a magyar állam, hogy az összeget az egyházaknak adja. Pedig ha lehet a dolgozói szegénység által leginkább érintett, Magyarországon legrosszabbul kereső csoportot megnevezni, azt pont a közszférában találjuk.
Tovább tárgyalnak a köztisztviselői bérről
Újra a kormány elé kerül a polgármesteri hivatalokban dolgozó köztisztviselők béremelése, amit egyszer már tárgyalt a kabinet – erről beszélt tegnap lapunknak a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége (TÖOSZ) elnöke. Schmidt Jenő elmondta, erre azért van szükség, mert pontosítani kell az eredeti javaslatcsomagot. – Január elsejétől szerintem megérkezik a béremelés, már csak annak mértéke kérdéses – szögezte le. A TÖOSZ elnöke rámutatott arra, hogy a kormány valószínűleg egy ahhoz hasonló megoldást fogad majd el, mint amit korábban ők nyújtottak be. Úgy véli, hogy a kabinet is a finanszírozás felől közelít a kérdéshez.
Bürokráciacsökkentés. Komoly probléma, hogy ebből semmi sem lett
Miközben az országban mindenhol munkaerőhiány van, az állami szektorban több százezren dolgoznak feleslegesen. A helyzetet rég felismerte a kormány, komoly tervek voltak arra, hogy áttereljék az embereket a piaci szektorba. Ebből lényegében semmi sem lett, pedig a versenyképességünk múlik rajta. A bürokráciacsökkentésnek mégis vannak sikerei, amelyekkel 12 milliárdot spórolt már az állam. Elektronikus közigazgatásban viszont nagyon lemaradtunk, nemcsak Nyugat-Európától, de még a régióban is. Még ebben a ciklusban át lehetne terelni 100-200 ezer embert az állami szektorból a versenyszférába – mondta Csepreghy Nándor államtitkár 2016. januárban. Arról is beszélt, hogy optimális esetben a Magyarországon dolgozók között – a skandináv modellt követve – tíz százalékra csökkenne azok száma, akik közpénzből kapják a fizetésüket. Ez nem azt jelenti – fűzte tovább –, hogy kapásból kirúgnak 600 ezert embert az állami szektorból, de ennek az aránynak az elérésére kellene törekedni. Amikor szeptember elején a kormányinfón rákérdeztünk Lázár Jánosnál, hogy áll a Csepreghy által felvázolt folyamat, a miniszter azt mondta: Szerencsére az államtitkár úr azt mondta, hogy lehetne, és nem azt, hogy kell. (…) Lehetne, de nem lesz. Pedig Lázár szerint nemcsak hogy lehetne csökkenteni a közfoglalkoztatottak számát, hanem kellene is. 2016 tavaszán a Német–Magyar Ipari Kamara rendezvényén ugyanis azt mondta: A következő években mintegy 300 ezer alkalmazottal kellene csökkenteni a közszférában dolgozók létszámát. De hiába kellene, a választásokig ez egész biztosan nem fog megtörténni.
Inkább külföldre mennek, hatalmas a hiány a gyógypedagógusokból
Inkább a külföldi munkát választják az itthon kitanított gyógypedagógusok. 2015-ben több mint 580 ezer gyermekre csupán 9000 szakember jutott. A szakma szerint a bérezés is megalázó, ahogy a munkakörülmények is.
Palkovics felkerekít, az OECD kigazít
Magyarország az OECD és az unió átlagánál is többet költ az oktatási rendszer fejlesztésére – jelentette ki a közelmúltban Palkovics László oktatási államtitkár. Csakhogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Oktatási körkép 2017 című kiadványa szerint Magyarország a GDP 3,8 százalékát költötte oktatásra, ami pedig jelentősen elmarad az OECD-országok 5,2 százalékos átlagától, mi több, a lista utolsó harmadában foglalunk helyet.
A közoktatással kapcsolatos, jó féléves tiltakozások és a hosszú ideje tartó viták aligha szűnnek meg a nyári iskolai szünet alatt – még akkor sem, ha a kormány rohamtempóban módosítja a kifogásolt előírások egy részét és ugyancsak rohamtempóban kisajátítja az iskolák fenntartását és működtetését, mondhatnám kiteljesíti az államilag központosított közoktatási rendszert. Gondoltuk megkérdezünk egy szaktekintélyt, aki közvetlenül nem vett részt az elmúlt fél év vitáiban, de sokat tud a gyerekekről és nagyon sok éve ismeri és elemzi a magyar közoktatást.
Szakképzés. Elképesztő hír: Orbán Viktor szakmunkásnak adja a gyermekeit
Orbán Viktor kijelentette: Magyarország jövőjének, a magyarok sikerességének és életszínvonal-emelkedésének kulcsa a munkaalapú gazdaság. A szakképzési rendszert ezért össze kell hangolni a gazdaság igényeivel, helyre kell állítani a kétkezi munka becsületét, és átláthatóbbá, egységesebbé kell tenni az oktatási rendszert. Egy jó szakma felér egy diplomával – mondta volt a drága miniszterelnökünk, és egyúttal hozzátette: “Most azonban már azt is tudjuk, hogy ennek a mondatnak a fordítottja is igaz: nem minden diploma ér fel egy jó szakmával”. Nem kérdés, hogy gyermekeit, de legalábbis egy részüket arra ösztönzi, hogy saját lábukon állva tegyenek le egy “rendes szakmát,” mégpedig abban a rendszerben, ahol a szakmunkás megbecsülése, mint fogalom egyáltalán nem is létezik.
„Egészséges viszonyokat az egészségügyben”
Az Európai Unió foglalkoztatásért és szociális ügyekért 5.Főigazgatósága támogatásával, 2017. 08.30.- 09.01. között Budapesten szakmai konferencia került megrendezésre. A bolgár, német, francia, magyar és szerb szakértők a „pszicho-szociális kockázatok, terhelés és stressz az egészségügyben” kérdéskörével foglalkoztak. Részt vett a SZEF tagszervezete, az Egészségügyben Dolgozók Független Szakszervezete (EDFSZ) is.
Ez év szeptember havának 11. napján rendeztük meg a SZEF Zalaegerszegi (Zala megyei) Első Őszi Összetartás rendezvényét.
Szociális jogok európai pillére
Új lehetőség előtt állunk az EU által tervezett munkaügyi, oktatási, szociális, ápolási, stb. területeket érintő változások révén. Összefoglaló háttértanulmányunk segíti az eligazodást.
Az Európai Jogok Szociális Pillérének érvényesülése érdekében
Budapesten tárgyalt 2017. szept. 8-án Luca Visentini az Európai Szakszervezeti Szövetség (ETUC) főtitkára, az Európai Unió miniszterelnökeinél és minisztereinél tett látogatás-sorozat egyik állomásaként. Látogatásának fő célja az ETUC magyar tagszakszervezeti vezetőivel és Orbán Viktor miniszterelnökkel való egyeztetés az Európai Jogok Szociális Pilléréről.
Ezért szüntették meg a műemlékvédelmet
A kormány szereti a műemlékeket, de nem szereti a műemlékvédelmet – Európában egyedülálló módon teljesen megszűnt a kulturális örökség intézményes védelme. A művészettörténész kutatókat a Miniszterelnökség átirányította borítékot címkézni. Részletes háttér a csütörtöki Heti Válaszban.
900 millióért árulják Makovecz híres alkotását
Árverésen kínálják megvételre hárommillió euróért (918 millió forintért) a 25 évvel ezelőtti sevillai világkiállítás magyar pavilonját, Makovecz Imre híres munkáját.
Ismét látogatható a Mária Magdolna Torony
A csaknem 600 éves műemlék Buda egyetlen, eredeti állapotban megmaradt, gótikus stílusban emelt középülete. Első emeleti ablakában 24 tagú harangjáték működik. A toronyban jövőre kulturális-turisztikai központ kialakítása kezdődik.
A bankban dolgozók harmada köszönhet el az állásától öt éven belül
Vikram Pandit, a Citi korábbi vezérigazgatója szerint a banki munkahelyek 30 százaléka tűnhet el 5 év alatt, méghozzá a technológiai fejlődés miatt.
Miért alacsonyak a bérek?
(09. 11.) Egyre többet kutatott kérdés a közgazdászok körében, hogy miért alacsonyabb a munkaerő nemzeti jövedelemből való részesedése Közép-Európában, mint nyugatabbra. Noha 2015 után enyhe javulás figyelhető meg, 1995 és 2015 között a visegrádi országok bérhányada 3,4 százalékponttal csökkent, ennek következtében a 2015-ben átlagosan 46 százalékos munkahányaduk tíz százalékponttal alacsonyabb volt az uniós átlagnál és az eurózóna átlagánál is. A bérarány nyolcvanas években kezdődő csökkenését több tényezővel is magyarázhatjuk az ezredfordulót követően megjelent szakirodalmi elemzések alapján, ám e tényezők többsége a pénzügyi és a kereskedelmi globalizációhoz köthető, ezért erre térünk ki részletesebben.
A hazai kis- és középvállalkozások (kkv) már az idén is nehezen gazdálkodták ki a kötelező bérelmeléseket.
KÖNNYEBBEN VÁLLALHATNAK MUNKÁT A NYUGDÍJASOK
A BÉRPLAFON ELTÖRLÉSE ÉS A JÁRULÉKTERHEK MÉRSÉKLÉSE LENNE A LEGFONTOSABB. Mind a munkavállalói, mind a munkaadói oldal egyetért abban, hogy a kormány könnyítsen a nyugdíjasok munkavállalási lehetőségein. A Magyar Idők úgy tudja, ezzel kapcsolatban több javaslat is a kormány asztalára került, így akár a munkahelyvédelmi akció kiszélesítése, akár az öregségi nyugdíj előtt ellátásban részesülőkre vonatkozó bérplafon eltörlése is szóba jöhet ősszel. Korábban Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter arról beszélt, hogy a nyugdíjas-szövetkezeti modell jó megoldás, ugyanakkor az idősek egyéni munkavállalásán is könnyíteni kell…. A szakszervezetek a korkedvezményes, valamint a Nők 40 ellátásban részesülők bérplafonját szüntetnék meg. Mészáros Melinda, a Liga Szakszervezetek elnöke lapunk kérdésére felidézte: a bérplafon bevezetésekor még a munkanélküliség jelentette a problémát, mára viszont a munkaerőhiány okoz gondot, sok munkavállaló pedig e miatt a korlát miatt nem akar vagy nem mer újra elhelyezkedni, habár a munkaadónak is szüksége lenne az érintett tudására…
Ha valaki demagógnak gondolja a „Fizessenek a gazdagok!” szlogent, mint szól vajon a „Gazdagodjanak a fideszesek!” változathoz. Merthogy az utóbbi – anélkül, hogy az érintett párt föl merte volna hímezni a zászlajára – mára maradék nélkül megvalósult
Erősítené a szakszervezeteket az MSZP
Az MSZP kormányra kerülve szövetkezni fog a szakszervezetekkel és a munkaadói érdekképviseletekkel is, mert ez hozhatja el a munkabékét, amely a tisztes megélhetéshez szükséges fizetés mellett a legfontosabb dolog – közölte az ellenzéki párt alelnöke szerdán Budapesten sajtótájékoztatón.
Lemondott a Momentum pénzügyi igazgatója
Személyes elfoglaltságaira hivatkozva felállt a pénzügyi vezetői posztjáról Szauer Tamás a Momentum pénzügyi igazgatója – írta meg az Origo. A kormánypárti portál ezt a fiatal párt „szétzilálódásának” a bizonyítékaként tálalta. Papp Gergely a Momentum sajtósa ellenben közölte: Szauer Tamás nem távozik a Momentumból, továbbra is a párt tagja marad, pusztán arról van szó, hogy Szauernek a párt mellett egy másik munkája is volt, és már nem tudta egyszerre ellátni a két feladatát.
Gulyás Gergely lett a Fidesz frakcióvezetője
Megválasztották a Fidesz-frakció új vezetőjének Gulyás Gergelyt a nagyobbik kormánypárt képviselőcsoportjának velencei ülésén.
Offshore-gyanúban Gyurcsány Ferenc embere – meg Orbán Viktoré is!
Oknyomozást folytat a kormánypárti sajtó a Demokratikus Koalíció (és az MSZP) ellen. Hajrá, hajrá! Segítünk is egy kicsit. Tegnap és ma végighasított a kormánypárti sajtón a PestiSrácok.hu információja, mely szerint létezik egy Gyurcsány-közeli offshore-társaság, ahová annak idején titkos MSZP-s pénzek folyhattak. A szerző nélküli cikkben egyetlen konkrét bizonyíték sincs arra nézvést, hogy pártfinanszírozási ügyről van szó, de bízunk benne, hogy a következő hetekben tényekkel is alátámasztja majd valaki e névtelen forrásokra alapozott szórengeteget.
25 nap óta!!! Szennyezett-e Budapest levegője?
Budapest egyetlen mérőállomásáról sem érkeznek légszennyezettségi adatok augusztus 18-a óta a Levegő Munkacsoport honlapjának írása szerint. A civil szervezet elfogadhatatlannak tartja, hogy 25 napja a 12 automata mérőállomás egyikétől se juthatnak semmiféle adathoz a fővárosi levegő minőségéről sem a hivatalos szervek, sem az állampolgárok, sem civil szervezetek.
ÖT ÉV ALATT MAJDNEM MEGDUPLÁZÓDTAK A LAKBÉREK, PEDIG LENNE KIÚT A KATASZTROFÁLIS LAKÁSHELYZETBŐL
Aligha lehet vitatkozni azzal, hogy Magyarországon az utóbbi években óriási problémák vannak a lakhatással, aminek számos és összetett oka van. Az tény, hogy jelenleg mintegy 840 ezer ember kerül szembe súlyos megfizethetőségi problémákkal, már ami az egyik legalapvetőbb emberi szükségletet, a lakhatást érinti. Ez a probléma azokat a háztartásokat érinti, ahol a rendelkezésre álló bevételek több mint 40%-át lakhatási költségekre fordítják.
Durván drágul a vendéglátás
Ötödével többe kerülnek a szállások, mint egy évvel ezelőtt – a statisztikai hivatal kimutatása alapján. A forgalmasabb éttermek pedig az ÁFA-csökkentés ellenére, 5-10 százalékkal emelték áraikat – a Szállodák és Éttermek Szövetsége szerint. Ők amúgy a betöltetlen turisztikai álláshelyekre hivatkoznak, és azt mondják, béremelésre kell a pénz. A Pénzcentrum úgy számol, egy átlagos családnak legalább 100 ezer forintjába kerül majd a pihenés a közelgő, októberi hosszú hétvén, 20 ezerrel többe, mint tavaly.
A francia kormány a tüntetések ellenére sem enged a munkajogi reformból
A francia kormány figyel a munkajogi reform elleni tiltakozásra, de nem vonja vissza a tervezett intézkedéseket – mondta szerdán Edouard Philippe miniszterelnök a kormánnyal szembeni előző napi, első jelentősebb szakszervezeti megmozdulást követően. A belügyminisztérium  összesítése szerint kedden országszerte 223 ezren tiltakoztak, a tiltakozást szervező CGT szakszervezet szerint 400 ezren vettek részt a mintegy kétszáz megmozduláson. A francia sajtó felemásként értékelte a tüntetést, miután sem a többi nagy szakszervezet, sem a parlamenti pártok nem támogatták az utcai tüntetést, a CGT-nek ugyanakkor egyedül sikerült mindenhol az országban tömegesen embereket vinnie az utcára. A részvétel azonban nem érte el az előző kormányok elleni szakszervezeti megmozdulások mértéket.
MEGMENTHETI-E EMMANUEL MACRON A KELET-EURÓPAIAKAT A KIZSÁKMÁNYOLÁSTÓL?
( Nagyon fontos cikk, szerintem..- Szerk.) Miközben a magyar közvélemény Szijjártó Péter és Hollandia csörtéjével volt elfoglalva, kevesebb figyelem jutott a múlt hét vége másik európai „diplomáciai krízisének”, amely a Várna-Varsó tengelyen jött létre Emmanuel Macron és a lengyel kormány között. A francia elnök három napos kelet-európai útja végén, a gall sajtót is meglepve, erőteljesen beszólt a lengyel vezetésnek, amely nem maradt el a gáláns válasszal. A nyárvégi minibotrány jól jöhetett Macron szezonindító kampányához, de arra is rávilágíthat, hogyan óhajtja kezelni keleti partnereit az Európai Unió megújítására készülő francia államfő.
Ismét rekordot döntött a foglalkoztatottak száma az EU-ban és az euróövezetben
Április-júniusban már a második egymást követő negyedévben emelkedett újabb történelmi rekordra a foglalkoztatottak száma az Európai Unióban és az euróövezetben. Az uniós statisztikai hivatal (Eurostat) szerdán kiadott jelentése szerint az idei második negyedévben 235,4 millió munkavállaló dolgozott az Európai Unióban, ebből 155,6 millió az euróövezetben. Még soha nem dolgoztak ilyen sokan, minden idők rekordja megdőlt az unióban és az euróövezetben is. Az Eurostat becslése szerint a 28 tagú unióban, az előző negyedévhez képest, 0,4 százalékkal, éves összevetésben pedig 1,5 százalékkal gyarapodott a foglalkoztatottak száma. A 19 uniós országot tömörítő euróövezetben negyedéves összehasonlításban szintén 0,4 százalékos, éves alapon pedig 1,6 százalékos növekedést mértek.
Mehetnek a kéksisakosok Ukrajnába
Vlagyimir Putyin orosz elnök beleegyezett abba, hogy ENSZ-békefenntartók érkezzenek Kelet-Ukrajnába, akik nemcsak a demarkációs vonal mentén tevékenykedhetnek majd, hanem a teljes konfliktusövezetben védelmezhetik az EBESZ-megfigyelőket – jelentette az AFP hírügynökség. Ukrajna hosszú ideje sürgeti az ENSZ békefenntartók – sőt akár nemzetközi harci egységek – jelenlétét, de Oroszország mindeddig mereven elutasította a lehetőséget, majd később kizárólag a demarkációs vonal mentén való jelenlétükre bólintott rá. Putyin egy hétfői, Angela Merkel német kancellárral folytatott telefonbeszélgetés után bólintott rá az ukrán igényre.
Jöhet a jó minőségű ingyen wifi
Az Európai Parlament strasbourgi plenáris ülésén az Európa közterületein ingyenesen használható vezeték nélküli internethálózat kiépítéséhez szükséges pénzügyi forrás első csomagját szavazták meg, 582 szavazattal 98 ellenében, 9 tartózkodással. A kezdeményezés célja, hogy a közterületeken és közintézményekben mindenki ingyenesen, jó minőségű internethez férjen hozzá. Ennek jegyében 2020-ig mintegy 6000, eddig ingyenes wifivel le nem fedett településen építenek ki hotspotokat a közösségi élet helyszínein. Az EU az infrastruktúra kialakítását támogatja. A tájékoztatás szerint főként a közintézmények és fenntartóik pályázhatnak majd a támogatásra, hogy a települések főterein, parkjaiban, múzeumaiban, könyvtáraiban, vasútállomásain, kórházaiban elérhető legyen a nagysebességű és ingyenes wifi. Az erre elkülönített összeg jelenleg 120 millió euró. A pályázatok benyújtásának lehetősége várhatóan 2018 elején nyílik meg.
Zavar a keresztényvédelemben – Menesztik a helyettes államtitkárt
Az Emmi nem cáfolta értesülésünket, amely szerint menesztik Török Tamást, az üldözött keresztények helyettes államtitkárát.
Megvenné Isten hajlékát – állt a meglepő ötlettel az egyházmegyei vezetők elé Ágh János, bábonymegyeri földbirtokos.
Bartókot hazaárulónak nevezték, mert a közös életről gondolkodott
Dokumentumfilm készült a világhírű magyar zeneszerzőről, az eddig soha meg nem szólaló fia szereplésével, Sipos József rendezésében.
Nemzeti rockra is jut 30 millió forint
A miniszterelnökség és az Emmi döntése alapján 30 millió forintnyi közpénzt ítéltek meg a Csaba királyfi című, műfaja szerint nemzeti rockopera bemutatására. Ez az összeg feltehetően Debrecenbe kerül, ugyanis a darab szeptember 17-én ott lesz – ingyenesen – látható.
Nagy “biznisz” a parlagfű
Csaknem 40 milliárd forintot költenek az allergiások évente a tüneteik enyhítésére Magyarországon. Legalább kétmillió ember küzd parlagfű-allergiával, de egyelőre eredménytelen a harc a gyomnövénnyel szemben – írja a Világgazdaság.
Autópálya alagútban Angliában. Nem tűnik el a naplemente
A brit kormány jóváhagyta az ikonikus műemlék látványát elcsúfító autópálya alagútba rejtésének tervét. Az építményt a szigeteken élő népcsoportok közösen építettek, és a törzsek egységét jelképezte.
Transzplant. Egy lépéssel közelebb
A jövőben egy új eljárással génmódosított malacok rövidíthetik le a transzplantációra várók listáját.
A munka, a sport, sőt a helytelen testtartás is okozhat túlterheléses fájdalmat, ami akár meg is akadályozhatja azt a tevékenységet, ami miatt kialakult.
MILYEN EGY MUNKAHELYEN MINDENKIVEL EGYENLŐNEK LENNI – TE DOLGOZNÁL EGY SZÖVETKEZETBEN?
(Aug. 2.) Fiatalkorunkban sokan ábrándozunk arról, hogy saját helyet csinálunk, amit be lehet lakni, és ahol közösségi vágyakat lehet megvalósítani. Józsefvárosban néhány éve létezik egy ilyen hely, a Gólya, és ami egyedivé teszi a vállalkozást, az a szövetkezetiség, amiről a legtöbbünknek leginkább valami rendszerváltás előtti, meghaladott dolog jut eszünkbe. A Gólya azonban köszöni jól van, és épp új tagokat toboroz, ebből az alkalomból kérdeztünk két szövetkezeti tagot – Jagodits Esztert és Karas Dávidot – a működés részleteiről, nehézségeiről és persze előnyeiről.
A fotós nyerte meg a “majomszelfipert”
Megnyerte a brit fotós a két éve húzódó szerzői jogi pert a majomszelfi ügyében: egy amerikai bíróság a fotósnak adott igazat, aki viszont önként lemondott a fotóval kapcsolatos jövőbeni bevételei negyedéről a fényképezőgépével véletlenül magát lefotózó makákó javára. (Első olvasásra magam se hittem, hogy „mik vannak”…- Szerk.)
Krasznahorkai és Nádas újra esélyes a Nobel-díjra
Krasznahorkai László és Nádas Péter Nobe-díjára is fogadhatunk az angol Ladbrokes fogadóirodánál. A Ladbrokesnál sportesemények, és díjak mellett természetesen irodalmi Nobel-díj is fogadás tárgyát képezi. Krasznahorkai Lászlónak 20/1, Nádas Péternek jelenleg 28/1 az esélye a fogadók szerint.
A Man Booker-díjas Krasznahorkai holtversenyben a 9. helyen áll. Nádas, aki korábban a második helyen is szerepelt, most a 11.
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A szolidaritás esélyei a válságban Meghívó a Nyomtass te is! klubeseményére   Időpont: 2022. szeptember 27. kedd, 19:00 óra Téma: Működhet-e a szolidaritás a válságban? Van-e esélye a szakszervezetek összefogásának,
SZEF Oktatás ciklus 1/1 Budapest
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A nyilatkozatról tudósított a Mérce, az alábbi cikkében: Három szakszervezeti szövetség is mozgósít a pedagógusok világnapjára meghirdetett tüntetésre
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
Régiós szakszervezeti szervezkedés Bécsben
Közép-Európai Szakszervezetek Találkozója   Az Osztrák Szakszervezeti Szövetség (ÖGB) meghívására 2022. szeptember 5-6-án Bécsbe látogatott 5 ország 6 szakszervezeti konföderációja – köztük a SZEF és a MASZSZ delegációja -, hogy
SZAKSZERVEZETEK EGYÜTTMŰKÖDÉSI FÓRUMA - A KÖZSZOLGÁLAT VÉDELMÉBEN
A Szakszervezetek Együttműködési Fóruma (SZEF) a politikai és gazdasági rendszerváltás (1989–90) során átalakult magyar szakszervezeti mozgalom egyik új szövetségi rendszere.
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
© 2022 MINDEN JOG FENNTARTVA © 1995 - 2022 SZEF
A weboldalon cookie-kat használunk
A weboldalt a MDNGroup és a DellART Studio készítette 2022-ben.