hu hu hu hu hu hu hu hu en pt es id hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu ca en en en en az hu hu hu de hu de hu de hu de hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es pt es en en es pt hu en hu
Innovatív, környezetkímélő szőlőtermesztés a Pécsi Tudományegyetemen – pécsiérték.hu
Több színes programot kínál szeptemberben a Duna-Dráva Nemzeti Park
A Magnus Aircraft Fusión 212 kisrepülőgépe bemutatkozik az Egyesült Államokban
Pécs díszpolgára lett Uhrik Teodóra táncművész
Könyvbemutatót tart Bognár Papp Irén Pécs Város Napján
Megújult a Zrínyi-várat övező park Szigetváron
Innovatív, környezetkímélő szőlőtermesztés a Pécsi Tudományegyetemen
Facebook Twitter Tumblr Pinterest
Jó terméshozamú, kiemelkedő bort adó szőlőfajták nemesítésén dolgoznak a Szőlészeti és Borászati Kutatóintézetben, amelyek lépést tartanak a klímaváltozás okozta kihívásokkal, és ellenállnak a kórokozókkal szemben, így sokkal kevesebb permetezés mellett, környezetkímélőbben termeszthetők. Dr. Kozma Pál, a Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet (SZBKI) Szőlőnemesítési és Génmegőrzési Osztályának vezetője a PTE Egyetemi Könyvtár és Tudásközpont Zöld Könyvtár munkacsoport szemeszternyitó előadásán szeptember 21-én a Tudásközpontban bemutatta a kutatási folyamat eredményeit, jelenlegi állását és a kihívásokat. Előadása után kérdéseikre is választ kaphattak a szakembertől az érdeklődők
Meglepő tény, hogy az Európai Unió mezőgazdasági területén felhasznált összes növényvédőszer mennyiségének a felét a szőlőültetvényeken használják fel, amelyek mindössze az összes terület 2%-án terülnek el, ebből is egyértelműen látszik, mennyire környezetszennyező a szőlőtermesztés. De természetesen ez nem volt mindig így. A 19. század közepéig nemigen volt szükség növényvédelemre a szőlő esetén, számottevő kártevő, kórokozó nem nehezítette a termesztést. Azonban a társadalmi változások, a fokozódó kereskedelem, a közlekedés fellendülése nyomán Észak-Amerikából több szőlőkórokozót behurcoltak. Így Európában is megjelent a lisztharmat (1845), filokszéra (1863), a peronoszpóra (1878) és a feketerothadás (1885), amelyek óriási károkat okoztak a szőlőtermesztésben. Az állomány kétharmada elpusztult, amely társadalmi katasztrófát is magával vont.
A megoldási lehetőségek egyik fő iránya a kémiai védekezés növényvédőszerekkel, amely súlyos következményekkel jár mind a környezetünkre, mind az egészségünkre. A másik, innovatív megoldás a szőlő rezisztenciára nemesítése, amely a magasfokú, tartós ellenállóság mellett magas minőségű csemegeszőlő és borszőlő termesztést tesz lehetővé, emellett környezetkímélő és sokkal egészségesebb a fogyasztók szempontjából is. Ez utóbbi területen végez fontos és hiánypótló kutatásokat a Szőlőnemesítési és Génmegőrzési Osztály Dr. Kozma Pál vezetésével a PTE Szőlészeti és Borászati Kutatóintézetében.
Dr. Kozma Pál A szőlő környezetkímélő termesztése, innovatív rezisztens fajták nemesítése, használata című előadásában ismertette a szőlő rezisztenciára nemesítésének főbb állomásait, a több évtizedre visszanyúló szisztematikus, kitartó, felelősségteljes, ugyanakkor jövőbe tekintő, arra felkészülni vágyó kísérleti törekvéseket.
„Fontos a minél változatosabb génanyag megőrzés, a fenntartható szőlőtermesztés. Átütő erejű fajtát kell előállítani, és legalább tizenöt évvel előre kell gondolkodnunk” – hangsúlyozta Dr. Kozma Pál. Előadása során felhívta a figyelmet arra, ha valaki szőlőt ültet, nagyon oda kell figyelni, hogy az egyes szőlőfajták pontosan mire és milyen mértékben rezisztensek.
A PTE SZBKI rezisztencia nemesítési célja a minőség és rezisztenciák kombinálása génpiramidálás segítségével. A várható eredmény pedig az lesz, hogy járványos helyzetben sem kell majd védekezni, a rezisztancia áttörésének megakadályozásával pedig hosszú távú stabilitást lehet létrehozni.
Így az új szőlőfajták környezetbarát, versenyképes, és nem utolsósorban jövedelmező lehetőséget nyújtanak.
Dr. Kozma Pál részletesen bemutatta a már államilag elismert innovatív rezisztens szőlőfajtákat: Jázmin, Sylver, Andor, Borsmenta, Pinot regina, Csanád, Pálma. Az ígéretes, állami elismerésre bejelentett innovatív rezisztens szőlő fajtajelölteket is megismerhették az érdeklődők, köztük a Pamerzs, Merlin, Caberson, Abigél, valamint a Don Tillia.
Click to share on Facebook (Opens in new window)
Click to share on Twitter (Opens in new window)
Click to share on Tumblr (Opens in new window)
Click to share on Pinterest (Opens in new window)
Pécsi Tudományegyetem Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet szőlő Tudásközpont
Verskiállítás a pécsi Alma galériában
Gulyás Gergely: Újabb egy héttel meghosszabbítják az oltási akciót
Egyre több rókát látni Pécs lakott területein
Egyre gyakrabban várható egyszerre hőség és szárazság
A városfejlesztési terveket hamarosan le kell adni…
Ön szerint milyen városképe legyen a jövőben Pécsnek?
Pécsi polgárok hívták életre a Pécsi Értékközösség...
BIOKOM Dr. Őri László előadás fejlesztés felsőoktatás felújítás Janus Pannonius Múzeum Kerek Világ Alapítvány kiállítás koronavírus Kővári János oltás orbán viktor Pannon Filharmonikusok programok Pécsi Nemzeti Színház pécsi tudományegyetem támogatás
© Copyright 2022, Minden jog fenntartva. |  Pécsi Értékközösség Alapítvány
Facebook Twitter WhatsApp Telegram