hu hu hu hu hu hu hu hu en en es hu id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de id hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es es tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu el hu
Durva különbségek a magyar bérek között • SZEF - Szakszervezetek Együttműködési Fóruma
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
A NYUSZET nyílt levele a Miniszterelnöknek
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
Home » Durva különbségek a magyar bérek között
Frissítve: január 22, 2015
Durva különbségek a magyar bérek között
Tavaly január-novemberi időszakban 2,7 százalékkal nőttek az átlagkeresetek az egy évvel korábbihoz képest. A teljes munkaidőben alkalmazásban állók átlagos bruttó keresete 235 900 forint volt.
Tavaly január-novemberi időszakban 2,7 százalékkal nőttek az átlagkeresetek az egy évvel korábbihoz képest. A teljes munkaidőben alkalmazásban állók átlagos bruttó keresete 235 900 forint volt.
2,7 százalékkal nőttek az átlagkeresetek az egy évvel korábbihoz képest a legalább 5 főt foglalkoztató vállalkozások, a költségvetési intézmények és a megfigyelt nonprofit szervezetek körében – derül ki a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) szerdai közleményéből.
2014. január–novemberben a teljes munkaidőben alkalmazásban állók átlagos bruttó keresete 235 900 forint volt. A vállalkozásoknál dolgozók átlagosan 250 500, míg a költségvetési intézményeknél 208 900 forintot kerestek. A nem közfoglalkoztatás keretében foglalkoztatottak bruttó keresete a nemzetgazdaságban átlagosan 248 000, a vállalkozásoknál 251 900, a költségvetésben dolgozóké 239 900, a nonprofit szervezeteknél pedig 229 700 forint volt. A közfoglalkoztatottak átlagosan 78 100 forintot kerestek.
A legjobban és leggyengébben fizető szektorok
A bruttó átlagkeresetek a pénzügyi, biztosítási tevékenység gazdasági ágban voltak a legmagasabbak (480 900 forint), ezt az információ és kommunikáció (447 500 forint), valamint az energiaipar (vilamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás) követte (416 300 forint). A legkevesebbet a humán-egészségügyi, szociális ellátás (143 000 forint), a szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás (153 000 forint), illetve a mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat (175 800 forint) ágakban dolgozók kerestek.
2014. január–novemberben a költségvetési szférában és a nonprofit szervezeteknél dolgozók egy része, mintegy 217 ezer fő – az adó- és járulékváltozások ellentételezését szolgáló, a keresetbe nem tartozó – kompenzációban részesült. A költségvetési szférában az erre jogosultak átlagosan 9700, a nonprofit szervezeteknél 9400 forintot kaptak ezen a címen.
Nemzetgazdasági szinten az átlagos – családi kedvezmény nélkül számított – nettó kereset 154 500 (ezen belül a fizikai foglalkozásúaké 105 700, a szellemi foglalkozásúaké 209 100) forint volt, 2,7 százalékkal magasabb, mint 2013. január–novemberben.  A családi kedvezmények 2014. évi változása további 0,8 százalékpontos emelkedést eredményezett a nettó keresetek előző évi átlagához viszonyítva. Ezt figyelembe véve a nettó kereseti átlag 161 300 forintra becsülhető.
A közfoglalkoztatottak átlagkereseti adatait figyelmen kívül hagyva a nemzetgazdaságban 4,8, a vállalkozásoknál 4,4, a költségvetés területén 5,6, a nonprofit szervezeteknél 6,4 százalékkal nőttek a keresetek 2013 azonos időszakához hasonlítva.
2014. január–novemberben a rendszeres (prémium, jutalom, egyhavi különjuttatás nélküli) keresetek az átlagkeresetekkel szinte azonos mértékben változtak.
A 248 300 forintos nemzetgazdasági szintű, átlagos havi munkajövedelem 2,2 százalékkal haladta meg az előző év azonos időszakit. A munkajövedelmen belül az egyéb munkajövedelem aránya átlagosan 5,0 százalék.
A NYUSZET nyílt levele a Miniszterelnöknek
A NYUSZET szeptember 25-én nyílt levelet intézett az Idősek Tanácsa elnökéhez, Orbán Viktor miniszterelnökhöz. A szervezet — melynek tagja a SZEF Nyugdíjas Választmánya is — ebben a válságos, régen nem
09.27-én kerekasztal beszélgetés a szolidaritásról
A szolidaritás esélyei a válságban Meghívó a Nyomtass te is! klubeseményére   Időpont: 2022. szeptember 27. kedd, 19:00 óra Téma: Működhet-e a szolidaritás a válságban? Van-e esélye a szakszervezetek összefogásának,
SZEF Oktatás ciklus 1/1 Budapest
A három szakszervezeti szövetség nyilatkozatáról a Mérce hasábjain
A nyilatkozatról tudósított a Mérce, az alábbi cikkében: Három szakszervezeti szövetség is mozgósít a pedagógusok világnapjára meghirdetett tüntetésre
A SZEF, a MASZSZ és az ÉSZT közös nyilatkozata a pedagógusok mellett!
SZAKSZERVEZETEK EGYÜTTMŰKÖDÉSI FÓRUMA - A KÖZSZOLGÁLAT VÉDELMÉBEN
A Szakszervezetek Együttműködési Fóruma (SZEF) a politikai és gazdasági rendszerváltás (1989–90) során átalakult magyar szakszervezeti mozgalom egyik új szövetségi rendszere.
Városligeti fasor 10. Budapest H-1068
© 2022 MINDEN JOG FENNTARTVA © 1995 - 2022 SZEF
A weboldalon cookie-kat használunk
A weboldalt a MDNGroup és a DellART Studio készítette 2022-ben.