hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat en pt pl tr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu en
A D-vitamin típusai, forrásai és hatásai | Cédrus Patika
A D-vitamin (D-hormon) elnevezés több, zsírban oldódó vitamint foglal magába. Legfontosabb feladata a kalciumháztartás szabályozása, valamint a csontok ásványosítása.
A D-vitamint szervezetünk saját maga állítja elő napfény hatására. Emiatt hazánkban a lakosság D-vitamin-szintje rendszerint tél végére már nagyon alacsony, hiszen a zsírraktárak 2-3 hónap alatt teljesen kiürülhetnek pótlás nélkül. Amint azonban beköszönt a napsütéses időszak, testünk vitaminkészlete ismét feltöltődhet a bőrünket érő napfény hatására. Az egészséges felnőttek D-vitamin-szükségletét fedezi, ha elegendő időt töltenek a napfényen. A táplálkozással felvett mennyiség minimális, ezért a hiányállapot általában nem kerülhető el általa.
A D-vitamin (kalciferol) egy összefoglaló név, amely alatt kétféle vitamint értünk: a D2- és a D3-vitamint. A két vitamin biológiai értéke a szervezetünk számára azonos, ugyanakkor a D3-vitamin biológiai hatását tekintve aktívabb a D2-vitaminnál, vagyis a szervezet számára legjobban felhasználható formája a D3-vitamin.
A D2-vitamin (ergokalciferol) a növényi eredetű elővitaminból, az ergoszterinből keletkezik ultraviola (UV-B) sugárzás hatására. Nagyobb mennyiségben az élesztő, néhány gombafaj és az anyarozs tartalmazza. Állati eredetű D2-vitamint pusztán néhány halmájolaj-féleség tartalmaz.
A természetben előforduló D-vitaminok többsége a D3-vitamin (kolekalciferol), amely az állati eredetű 7-dehidro-koleszterin elővitaminból alakul ki napfény vagy mesterséges besugárzás hatására. Az emberi bőr felszínét érő napsugárzás következtében szintén ebből az elővitaminból képződik a D3-vitamin.
A szervezetünk számára szükséges mennyiséghez képest az élelmiszereinkben elenyésző a D-vitamin-tartalom (kivéve a halmáj olajak), tehát pusztán étkezéssel nem tudjuk fedezni a D-vitamin-szükségletünket. A D-vitamin megtalálható zsíros halakban, halak májában, a tojássárgájában, valamint a dúsított élelmiszerekben (pl. gabonakészítmények, tejtermékek, margarinok), de ezekből nagy mennyiséget kellene naponta elfogyasztani, hogy elegendő vitaminhoz juthasson szervezetünk.
A kielégítő vitaminellátottság feltétele a szabadlevegőn, napfényen való tartózkodás naponta minimum 15-30 percig. Akár az elővitaminok, úgy a szintetikusan előállított D-vitaminok egyaránt a zsírokkal szívódnak fel a vékonybélből. A téli, késő őszi és kora tavaszi napsugárzás még nem elegendő a D-vitamin-képződéshez, ezért tanácsos ebben az időszakban a szintetikus D-vitamin-pótlás.
A D-vitamin-kiegészítést egyénre szabottan kell alkalmazni, figyelembe véve az életkort, az egészségi állapotot, az esetlegesen szedett gyógyszereket, a lakókörnyezetet, a szabad levegőn eltöltött időt stb. Egészséges ember számára az étrend-kiegészítő szedése nem jelent egészségügyi kockázatot, amennyiben betartja a szedési előírásokat. Fontos azonban, hogy kizárólag megbízható és jó minőségű terméket szedjünk.
Régóta bizonyított már, hogy D-vitamin szükséges a csontképződéshez, gyermekeknél a csontrendszer és a fogak egészséges fejlődéséhez, emellett elősegíti a kalcium és a foszfor felszívódását a bélrendszerből. Hiányában gyermekeknél angolkór (rachitis), felnőttek esetén csontlágyulás, csontritkulás, fogromlás jelentkezhet, ugyanis a kalcium nem képes D-vitamin hiányában beépülni a csontokba és a fogakba. Jelenleg kutatásokat végeznek, melyekben azt vizsgálják, hogy gátolja-e a daganatos sejtek képződését a D-vitamin.
A D-vitamin szerepe a kalcium-anyagcserében
Ha a vérben lévő kalcium mennyisége csökken, a D-vitamin inaktív előanyaga aktív D-vitaminná (kalcitriol) alakul, ami a parathormonnal együtt kalciumot szabadít fel a csontokból, így a szervezet több kalciumot tud felvenni a bélrendszerből, és a vér kalciumszintje is emelkedik. Ha a szervezetben elegendő kalcium van, kevesebb aktív D-vitamin termelődik.
A megfelelő D-vitamin bevitel  A hazai ajánlás napi D-vitamin-bevitelre (NE=Nemzetközi Egység, 1 NE = 0.025 ug D3-vitamin):
Csecsemők számára: 400-1000 NE
Gyermekek számára: 600-1000 NE
Serdülők számára: 800-1000 NE
Felnőttek és várandósok számára: 1500-2000 NE
Az élelmiszerek D-vitamin-tartalmát az élelmiszercímkéken jelenleg 200 NE ajánlott napi beviteli értékhez (RDA) képest tüntetik fel, százalékban kifejezve.
Mitől alakulhat ki D-vitamin-hiány?
Abban az esetben áll fenn D-vitamin-hiány gyanúja, ha a D-vitamin anyagcsere valamilyen oknál fogva zavart szenvedett, ilyenkor az orvos a vér megemelkedett kalciumszintjének okára kíváncsi. Az aktív D-vitamin szintet szokták meghatározni vérmintából.
Ha túl kevés napsütés éri a szervezetet. Főleg idős embereknél fordul elő, vagy bizonyos ruházat (például csador) viselése esetén.
A belekből való csökkent D-vitamin-felvétel (pl. coeliakia).
Megnövekedett igény (terhesség, szoptatási időszak, gyerekek).
Bizonyos gyógyszerek szedése (antiepileptikumok).
A vese fokozott működése.
Angolkór (rachitisz) egyes típusaiban.
A D-vitamin hiánya a felnőtteket is fenyegeti: csontritkulás, csontlágyulás jelentkezhet, izomgörcsök léphetnek fel, gyorsan romlik a fogak állapota.
Mikor fordulhat elő túl magas D-vitamin-szint?
D-vitamin túlzott mértékű bevitele.
II-es típusú rachitisz esetén (angolkór).
Cím: Budapest XX. kerület
Nyáry Pál utca 101.
Internetes és telefonos rendelés feltételei
© 2016 All rights reserved. - sitebuild and design by netDesign