hu en hu en hu hu hu hu en en hu en hu hu hu hu hu nb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en en en en en en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu eo
dr. Bécsy Tamás a színháztudományról
Egy elmélet úgy alakul ki, mint a cseppkő
Több évtizedes elméleti munkássága során megalkotott nézeteit van, aki elfogadja, van, aki cáfolja, de ha drámaelméletről van szó, dr. Bécsy Tamás neve megkerülhetetlen. A József Attila-díjas irodalomtörténész, akinek nevéhez fűződik több száz elméleti írás mellett a Veszprémi Egyetem színháztudományi tanszékének létrehozása is, februártól nyugdíjba vonul. Ebből az alkalomból beszélgettünk a professzorral a hosszúra nyúlt tanulóévekről, a magyar nyelv szépségeiről, külföldi tapasztalatairól.
– Magyar-történelem szakon szerzett diplomát. Mindig is humán beállítottságú volt?
– Igen, egyértelműen. A gimnáziumban elég rossz tanuló voltam, csak az irodalom, a történelem és az idegen nyelvek érdekeltek igazán. Ezért iratkoztam be a szegedi egyetem bölcsész karára. Magyar-angol szakon kezdtem meg a tanulmányaimat, de rövid idő múlva a nyelvszak megszűnt, ezért választottam az angol helyett a történelmet.
– Már ezekben az években is a drámaelmélet érdekelte leginkább?
– Többé-kevésbé igen, de igazán az egyetemi évek végén fordult a figyelmem ebbe az irányba. Egy ötödéves egyetemista általában azt hiszi, hogy már mindent tud, de ez egyáltalán nem így van. Ha az ember jól akarja a pályáját felépíteni, akkor az egyetem után még jó pár évig tanulnia kell. Ennek is köszönhető, hogy viszonylag későn indult a szakmai pályám, negyvenéves korom tájékán kezdtem el behatóbban foglalkozni a drámaelmélettel.
– Mivel foglalkozott a közbeeső időben?
– Tanítottam és tanultam. Folyamatos olvasással és tanulással teltek az évek, bár az ember nem úgy kezd el drámaelméletet írni, hogy elolvassa a világ összes drámáját. Minden elmélet egy adott kor eszmetörténeti környezetében születik meg. Az 1974-ben megjelent első drámaelméleti könyvem a strukturalista irányzaton alapult.
– Hogyan terelődött a tanári pályáról a tudományos munka felé?
– Ez nem elhatározás kérdése volt. Egy elmélet nem egyszerre jön létre, hanem úgy alakul ki, mint egy cseppkő. Másrészt nem biztos, hogy az ember az első pillanatban beletalál a tízesbe.
– A pályája kezdetén megfogalmazott drámaelméleti elveket ma is ugyanúgy gondolja?
– Néhány éve készült egy felmérés, melyek azok a könyvek, amiket sokan keresnek a könyvtárakban, de nem lehet hozzájutni. Ezek közé tartozott az én első könyvem is, ezért aztán újra kiadták. Akkor lehetőségem nyílt arra, hogy átnézzem, kell-e valamit változtatnom a leírtakon, de erre voltaképpen nem volt szükség.
– Milyen változáson ment keresztül a színháztudomány az elmúlt néhány évtizedben?
– A színházelmélet elsősorban a második világháború után nőtt naggyá. Ettől kezdve jöttek létre azok az előadások, amelyek egyre inkább a színészek metakommunikációjára és a színpad nem verbális elemeire alapultak. Ez bontakoztatta ki azt a színházelméletet, ami a videofelvétel megjelenésével kezdi pótolni azt a hiányosságát, hogy idáig nem tudtunk összehasonlítani egy tíz évvel ezelőtti színházi előadást egy maival. A videofelvételnek hihetetlen előnyei vannak a színháztudomány szemszögéből. Ma már azt sem tudjuk, hogyan játszottak a harmincas években, nemhogy a romantikában. A ma felvett darabokat azonban akár száz év múlva is meg lehet majd nézni.
– Többször is járt külföldön. Mik a tapasztalatai, mennyire ismertek a mi drámáink más országokban?
– Jóformán Molnár Ferenc az egyetlen szerző, aki valahogy átjutott a világ színpadjaira. Ennek a fordítás problematikussága lehet az oka, na nem azért, mintha a magyar irodalom nyelvileg annyira különleges lenne. Minden nyelvben vannak olyan kifejezések, amiket nem lehet lefordítani. A nyelvújítás során eltűntek nyelvünkből azok a nyelvtani alakzatok, amik a beszédet pontossá tették. Egyébként is illik a magyar gondolkozásmódhoz az érzelemből fakadó gondolkozás és a metaforákban való fogalmazás. Értjük, értjük, de mégsem pontos. Másrészt be kell látnunk, hogy olyan nagyon magas színvonalú drámáink nincsenek.
– Február elsejétől nyugdíjba vonul. Nyugodt szívvel teszi?
– Nézze, ha valaki létrehoz egy tanszéket, és annak az irányítását másvalaki átveszi, az szükségszerű változást eredményez. Én az elmúlt tíz évben létrehoztam valami maradandót. Ezt már tönkretenni semmiképpen nem lehet, de ennek a veszélye szerencsére nem is fenyeget.
– Elméleti munkásságával szemben sokan ma is fenntartással viseltetnek. Ön szerint mi ennek az oka?
– Az én elgondolásom az, hogy a dráma lényege a viszonyváltozás, vagy a drámán belüli élet olyatén bemutatása, hogy a viszonyoknak változnia kellene, de nem változik. Sok nyílt vagy kevésbé nyílt bírálat és elhallgatás ért engem ezért az elméletért a pályám kezdetén. Sokan még ma is kételkedve fogadják. Másrészt pedig úgy gondolják, ha mindez ilyen egyszerű, miért a Bécsy Tamás találta fel, miért nem ők?
Click to share on Facebook (Opens in new window)
Click to share on Pinterest (Opens in new window)
Click to share on LinkedIn (Opens in new window)
Click to share on WhatsApp (Opens in new window)
Click to share on Skype (Opens in new window)
Click to email a link to a friend (Opens in new window)
Leave a Reply Cancel reply
Ez az oldal az Akismet szolgáltatást használja a spam csökkentésére. Ismerje meg a hozzászólás adatainak feldolgozását .
#örömblogolás (10) blogolás (8) olvasószerzés (3) podcast (2) social media (3)
Cikkeim Kategória kijelölése Blog Interjúk Kritikák Publicisztika
A www.donaszi.hu weboldal magára nézve kötelezőnek ismeri el jelen jogi közlemény tartalmát. Kötelezettséget vállal arra, hogy tevékenységével kapcsolatos minden adatkezelés megfelel a jelen szabályzatban és a hatályos jogszabályokban meghatározott elvárásoknak. Tovább
©2020  www.donaszi.huAz oldal, valamint a rajta található szöveges és képi tartalom szerzői jogvédelem alatt áll.
Örömmel veszem, ha megosztod mással is, amit nálam olvastál, de kérlek minden esetben legyen teljes forrásmegjelölés (link és név). Köszi!
A weboldal cookie-kat használ, hogy biztonságos böngészés mellett a legjobb felhasználói élményt nyújthassa. További információ Engedélyezem
A süti beállítások ennél a honlapnál engedélyezett a legjobb felhasználói élmény érdekében. Amennyiben a beállítás változtatása nélkül kerül sor a honlap használatára, vagy az "Elfogadás" gombra történik kattintás, azzal a felhasználó elfogadja a sütik használatát.