hu hu es hu hu hu hu fi hu hu hu hu hu hu en es zh ru hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en
Alapszabály – 3. Az egyesület közgyűlése – ABFA
Az egyesület legfőbb, döntéshozó szervének megnevezése közgyűlés. A közgyűlés az egyesület tagjaiból áll.
A közgyűlés nem nyilvános; azon a tagokon és az ügyvezetésen kívül a közgyűlés összehívására jogosult által meghívottak és az alapszabály vagy a közgyűlés határozata alapján tanácskozási joggal rendelkező személyek vehetnek részt.
A közgyűlés összehívására az elnökség tagjai jogosultak.
A közgyűlést évente legalább egyszer össze kell hívni. De ennél gyakrabban is lehetséges.
A meghívót a közgyűlés kezdő napját 30 nappal megelőzően kell a tagoknak megküldeni az általuk erre a célra megadott e-mail címekre.
Biztosítani kell, hogy a meghívó kiküldését megelőzően az egyesület tagjai a közgyűlés napirendi pontjára javaslatot tehessenek (5–10 nappal a meghívó kiküldése előtt a tagok által erre a célra megadott e-mail címekre küldött felhívással figyelmeztetve őket).
A közgyűlést igazolható módon az időpont és helyszín megjelölésével, a napirend közlésével kell összehívni.
A meghívót az egyesület honlapján is közzé kell tenni.
A közgyűlést az alábbi esetekben mindenképpen össze kell hívni:
az egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi;
az egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni;
az egyesület céljainak elérése veszélybe került;
az egyesület tagjainak legalább egytizede az ok és a cél megjelölésével kéri.
Az e) bekezdés alapján összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az egyesület megszüntetéséről dönteni.
3.2.3. A közgyűlés helyének meghatározása
A közgyűlés helyét az elnökség határozza meg, amely különösen indokolt esetben Budapesten kívüli helyszín is lehet.
3.3. A közgyűlés tisztségviselői
A közgyűlés jegyzőkönyvvezetője megválasztható a közgyűlés kezdetén (nem kötelező). A választás hiányában az egyesület titkára, vagy helyetteseként az egyesület alelnöke lesz a jegyzőkönyvvezető.
A jegyzőkönyvvezető felel a közgyűlés jegyzőkönyvének pontos és tényszerű vezetéséért, a határozatok határozati formában való rögzítéséért.
A közgyűlés levezető elnöke megválasztható a közgyűlés kezdetén (nem kötelező). A választás hiányában az egyesület elnöke, vagy helyetteseként az egyesület alelnöke lesz a levezető elnök.
A levezető elnök vezeti a közgyűlést, ügyel a napirendszerű ügymenetre és a közgyűlés általános rendjére.
3.3.3. A szavazatszámlálók és a jegyzőkönyvet hitelesítő tagok
Az egyesület húsz szavazati joggal rendelkező tag alatt nem választ szavazatszámlálókat, ezt a feladatot az elnökség látja el. Húsz szavazati joggal rendelkező tag felett két tagú, harminc szavazati joggal rendelkező tag felett három tagú szavazatszámláló bizottságot állít fel a közgyűlés kezdetén.
A szavazatszámláló bizottság tagja bármely nagykorú természetes személy tag lehet (pártoló vagy tiszteletbeli tag is). A személyeket önként jelentkezés után egyszerű szótöbbséggel választja meg a közgyűlés. A jegyzőkönyveket bármely nagykorú természetes személy tag hitelesítheti a közgyűlés után. Nem szükséges választani.
3.4. A közgyűlés hatásköre
A közgyűlés dönt az alapszabály elfogadásáról és módosításáról. A közgyűlés dönt továbbá
az egyesület megszűnéséről, más egyesülettel való egyesüléséről és a szétválásról;
az ügyintéző és képviseleti szerv (elnökség) tagjainak (tisztségviselő) megválasztásáról, visszahívásáról és díjazásáról;
az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvényben meghatározott beszámoló és közhasznúsági melléklet elfogadásáról;
a tagdíj összegének és esedékességének megállapításáról;
tagsági jogviszony megszüntetése a 2.3. pont alapján;
az éves beszámoló – ezen belül az ügyvezetésnek az egyesület vagyoni helyzetéről szóló jelentésének – elfogadásáról;
az egyesület éves költségvetésének elfogadásáról.
A közgyűlés gyakorolja a következő jogokat:
a vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő az egyesülettel munkaviszonyban áll;
az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőjével vagy ezek hozzátartozójával köt;
a jelenlegi és korábbi egyesületi tagok, a vezető tisztségviselők és más egyesületi szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés;
A közgyűlés csak olyan kérdést tárgyalhat meg, amely a közgyűlés napirendjében szerepel.
3.5. A közgyűlés határozatképessége és határozathozatala
3.5.1. A közgyűlés akkor határozatképes, ha azon a szavazati joggal rendelkező tagok több mint fele részt vesz (50% feletti arány).
3.5.2. Döntéseit általában a jelenlévő tagok szótöbbségével, nyílt szavazással hozza.
3.5.3. A 3.5.2. ponttól eltérően név szerinti írásbeli szavazással dönt a 2.3.1.3. pont szerinti kizárással kapcsolatban kétharmados szótöbbséggel.
3.5.4. A 3.5.2. ponttól eltérően az egyesület céljainak vagy az alapszabályának megváltoztatásához a közgyűlésnek minimum háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges.
3.5.5. A 3.5.2. ponttól eltérően az egyesület más egyesülettel való egyesüléséről, szétválásáról és megszűnésének elhatározásához a teljes szavazati joggal rendelkező tagság egyszerű szótöbbsége (50%-nál nagyobb arány), ezen felül a közgyűlésnek minimum háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges.
3.5.6. Az elnökség tagját csak akkor lehet visszahívni, ha az új elnökségi tagot megnevezik. E két kérdésről egyszerre kell határozni. Az elnökség valamely tagjának visszahívásáról a tagok legalább 10%-ának indítványára határozhat a közgyűlés, ha az elnökség tagja az egyesület céljaival ellentétes tevékenységet folytat. Az elnökség valamely tagjának visszahívásához az összes tag több mint fele szükséges.
3.5.7. A közgyűlés kezdetén szükséges a levezető elnököt, a szavazatszámláló bizottságot, a jegyzőkönyvvezetőt és a jegyzőkönyvet hitelesítő két tagot megválasztani a 3.3. pont szabályai alapján.
3.5.8. A közgyűlés a tagok 20%-ának indítványára írásban, titkosan szavaz.
3.6. A közgyűlés napirendje
A közgyűlés napirendjét a meghívóban meghirdetett napirendnek megfelelően a levezető elnök ismerteti. Napirendi pontokra javaslatot tenni, azokat kiegészíteni a 3.2.2. pont b) bekezdése alapján lehet indoklással. Az elnökség által elutasított vagy nem megválaszolt javaslatokról a közgyűlés jogosult dönteni.
A napirenddel kapcsolatban a 3.7. pontban meghatározott szabályokat is figyelembe kell venni.
3.7. A közgyűlés lebonyolítása
3.7.1. A közgyűlés eseményeinek sora
A közgyűlést annak meghirdetője nyitja meg.
Ha szükséges, a közgyűlés tisztségviselőit a 3.4. pont alapján a közgyűlés napirendjének elfogadása előtt kell megválasztani.
Javaslatok új napirendi pontokra vagy a meglévő napirendi pontokkal kapcsolatban (a 3.6. pont alapján).
Napirendi pontok tárgyalása egyenként.
3.7.2. Napirendi pontok tárgyalása
3.8. A közgyűlési határozatok közlése
A közgyűlési határozatok közlésének módjai:
az egyesület székhelyén, a tagok által hozzáférhető helyen történő kifüggesztéssel (nem kötelező);
az egyesület honlapján történő közzététellel (kötelező);
a tagok által erre célra megadott e-mail címeire történő megküldéssel (kötelező).
3.9. A megismételt közgyűlés
Megismételt közgyűlést akkor lehet tartani, ha a közgyűlés nem határozatképes. Kizárólag az eredeti meghívóban rögzített napirendi pontok tárgyalhatóak meg, de a résztvevők számától függetlenül határozatképes, ha a távolmaradás jogkövetkezményeit és a megismételt közgyűlés időpontját és helyét a meghívó tartalmazza.
Megismételt közgyűlést az eredeti közgyűlési meghívóban az eredeti közgyűlés napjára lehet összehívni.
Alapszabály: 1 – 2 – 3 – 4 – 5 – 6 – 7 – 8 – 9 – 10 – 11
Copyright © 2015–2022. Ad Hoc Budapest Fotográfiai Alkotóműhely.
Minden jog fenntartva. All rights reserved.