hu en hu hu hu hu hu hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu hu hu hu fr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu en hu hu hu fr hu en hu en hu hbs_lat hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu pl hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu de ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu
Honlapunk alsó tartalma 1360*768 pixel
a görgetősáv használatával érhető el.
Kocsis Frigyes - Dr. Magyar Zoltán PhD - Dr. Barótfi István professzor emeritus:
Irodaépület belső operatív hőmérséklete és energiafelhasználása közötti összefüggés vizsgálata monitoring módszerrel (LEKTORÁLT CIKK)
Az átadott energia elszámolása ma és a jövőben
Dr. Garbai László - Dr. Jasper Andor PhD:
Fűtési hőigények kockázati elvű meghatározása valószínűségelméleti megközelítésben. 1. rész
Érzékelésen alapuló belső levegő minőség optimalizálás oktatási és kisebb irodaépületekben
Tanulságos életpályák – Dénes István
A Daikin legújabb mini VRV megoldása – A Daikin tovább bővíti meglévő mini VRV sorozatát az új VRV IV S-sorozat kompakt változatával
Panasonic Marketing Europe GmbH South-East Europe Branch Office:
Új PANASONIC hővisszanyerős VRF rendszerek levegő-víz beltéri egységgel
Új fejlesztések a Kompozitor Kft-nél
Épületek és épületcsoportok teljesítményigény- (energia) menedzsmentjének előnyei, nehézségei és perspektívája az energiatakarékosság felé vezető úton
Objektumvédelmi kockázatok vizsgálata ammónia közegű hűtőrendszerek esetén (LEKTORÁLT CIKK)
Kondenzációs kazánok sportlétesítményekhez – Remeha előadás a „Sportcélú épületek ma és holnap” szakmai napon
Dr. Barótfi István professzor emeritus - Dr. habil. Szabó Márta:
Hazai épületgépészeti felsőoktatásunk tennivalói a külföldi kitekintések alapján
Fűtési hőigények kockázati elvű meghatározása valószínűségelméleti megközelítésben. 1. rész
Még nem érkezett hozzászólás!
Dr. Garbai László - Dr. Jasper Andor PhD
Fűtési hőigények kockázati elvű meghatározása valószínűségelméleti megközelítésben. 1. rész
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, Gépészmérnöki Kar, Épületgépészeti és Gépészeti Eljárástechnika Tanszék, a Magyar Energetikai Társaság elnöke
Dr. Jasper Andor PhD
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, Gépészmérnöki Kar, Épületgépészeti és Gépészeti Eljárástechnika Tanszék
A hőellátó rendszerek létesítésének és üzemeltetésének legfontosabb tervezési adatai az előírt megbízhatóságú mértékadó hőigények. A hőigények lehetnek fűtési jellegűek, illetve használati melegvíz igények.
A hőellátásban ismert tény, hogy mind a fűtési hőigények, mind a használati melegvíz igények véletlen jellegűek, igen sok tényezőtől függnek, pontos előrejelzésükre nincs mód, meghatározásuk elsősorban valószínűségelméleti megközelítésben lehetséges [1].
A fűtési hőigények mértéke – tendenciáját és nagyságrendjét illetően – kapcsolódik a külső meteorológiai tényezők – elsősorban a külső hőmérséklet és a szél – nagyságához és előfordulási gyakoriságához. A használati melegvíz igények teljesen véletlenszerűen változnak – nagyságuk sztochasztikus értelemben az ellátott lakásszámtól, illetve a fogyasztói lélekszámtól függ.
Az épületek energiafelhasználásának sztochasztikus megközelítésével [3], az előre nem látható tényezők meghatározásával korábban már több szakirodalom is foglalkozott [6], [8]. Szimulációs modellek is készültek [4], [5], [7], de a fűtési hőigények kockázati elvű meghatározásával eddig a szakértők nem foglalkoztak.
A leghidegebb, még számba vehető valószínűséggel mutatkozó külső időjárási jellemzők mellett (–13 és –15 °C között) kisebb mint 1% gyakorisággal jelentkező (24 óra tartósságú) fűtési hőigénymaximumot mértékadó fűtési hőigénynek nevezzük.
A használati melegvíz igények tekintetében is beszélhetünk legnagyobb értékű, mértékadó értékről. Ennek meghatározása a termelőkapacitások nagyságának megállapításához szükséges. Ezt a kérdéskört [2] cikkünkben elemeztük. Jelen dolgozatunkban a fűtési hőigények bizonytalanságait elemezzük, amihez a matematikai valószínűségelméletet használjuk fel.
Ennek segítségével azt tudjuk megmondani, hogy valamely lakásszám alapulvételével a nap valamely időszakában a külső meteorológiai légállapot függvényében mekkora a valószínűsége annak, hogy egy előírt hőigényértéket nem haladja meg a ténylegesen jelentkező hőigény.
A fűtési hőigények meghatározása mind a magyar, mind a legtöbb európai ország gyakorlatában szabványokban rögzített. A módszertan determinisztikus szemléletet tükröz. Az így megállapított fűtési hőigények bizonytalansága nincs elemezve, az értékekhez nincs rendelve megbízhatóság, valószínűség és konfidencia intervallum.
A napi üzemeltetési gyakorlatban is igen fontos annak ismerete, hogy mekkora hőigény jelentkezésével számolhatunk, és milyen menetrendet alkalmazzunk, milyen értékű előremenő vízhőmérsékletet és tömegáramot tervezzünk be.
A vázolt módszerrel egy új utat keresünk az épületgépészeti tervezés területén jelentkező különféle igények meghatározására, abban a reményben, hogy ezzel az épületgépészeti rendszerek túlméretezettségét, illetve ezen keresztül azok beruházási és üzemi költségeit csökkenteni lehet. Eddigi vizsgálataink alapján e módszerek segítségével a hőellátás területén 10 – 15%-os kapacitástartalékok felderítése látszik lehetségesnek, a determinisztikus szemléletű számítások eredményéhez képest.
E vizsgálati módszertan elméletét a következőkben mutatjuk be.
2. A fűtési hőigény valószínűségi jellege
A fűtés célja az, hogy a tartózkodási térben az ott-tartózkodók számára a kellemes közérzetet adó komfortparamétereket, elsősorban a kellemes légtérhőmérsékletet ([9] alapján a II. kategóriához tartozó 20 – 24 °C) folyamatosan biztosítsuk.
Q = U · A · At + V · p · c · At – Qb – Qk,          (1)
U     – hőátbocsátási tényező,
A     – határoló felület,
V     – filtrációs térfogatáram,
At    – a belső és külső hőmérséklet különbsége, ahol
a belső hőmérséklet előírt, illetve adott, a
fogyasztó által beállított érték,
Qb    – a belső hőforrások, belső hőnyereség, háztartási
gépek, az emberek hőtermelése,
Qk    – a külső hőforrások (napsugárzás).
Ebben az összefüggésben az összes tényező valószínűségi változó, pontos meghatározásuk nem lehetséges, véletlenszerűen változnak. Ennek következtében a Q fűtési hőigény valószínűségi jellegű, matematikai értelemben valószínűségi változó. A napsugárzásból, illetve az épületen belüli hőfejlődésből származó hőnyereség szintén véletlen jellegű. Tehát a fűtési hőigény adott külső meteorológiai tényezők esetén is bizonytalanságot hordoz és valószínűségi jellegű.
Egy valószínűségi változót a valószínűség-eloszlás jellege, az eloszlás paraméterei, a várható érték és a szórás határoz meg.
A tervezés során nem tudjuk pontosan megmondani előre, hogy a tervhez képest a valóságban milyen U, A és V realizálódik, és nem tudjuk megmondani, hogy a megvalósult berendezéseknél egy-egy időjárási helyzetben U és V milyen értékeket vesznek fel. A tervezési értékekhez képest a megvalósult értékek ismeretlenek és bizonytalanok, tehát valószínűségi változók. Hozzá kell tennünk ehhez azt, hogy a hőátviteli tényező értékét befolyásoló hőátadási és hővezetési tényezők kézikönyvekben található értékei hasonlóképpen bizonytalanságot viselnek magukon, tehát azok is valószínűségi változók. Természetesen a belső levegő-hőmérséklet is egy tartományban helyezkedik el, értékét a fogyasztó állítja be, tehát az is valószínűségi jellegű.
Az ún. standard (névleges) hőigény meghatározását a mindenkori aktuális hőigény-tervezési szabvány, illetve előírás tartalmazza. A szabványban bemutatott számítási és méretezési eljárások determinisztikusak. A szabvány segítségével kiszámolt értékek bizonytalanságát, valószínűség-eloszlását a tervezőnek kell elemeznie és kiszámítania.
2.1. A mértékadó (névleges, maximális) fűtési hőigény tervezése
Egy fűtött objektum tervezése során a mértékadó hőigény meghatározásakor az alábbiak szerint járunk el.
További részletek lapunk 2015/11-es számának nyomtatott változatában található, illetve a teljes cikk pdf-formátumban is rendelkezésre áll (regisztráltaknak havonta egy alkalommal, előfizetőknek korlátlanul).
A teljes cikk letöltéséhez jelentkezzen be!
Minden jog fenntartva! - 2022 - Magyar Épületgépészet