hu en hu hu hu hu hu hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu hu hu hu fr en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs en es hu hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu eo hu sl hu hu hu hu hu hu hu hu hu pl hu fi fr hu fi hu hu hu hu hu hu hu hu de ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu ceb hu hu
Honlapunk alsó tartalma 1360*768 pixel
a görgetősáv használatával érhető el.
Mészáros Ferenc - Dr. Barna Lajos:
Baumann Mihály - Dr. Fülöp László PhD - Budulski László - Schneider Roland:
Termikus műemberek alkalmazása hőkomfort mérésekhez
Eördöghné Dr. Miklós Mária PhD:
Víz és vízszolgáltatás – háttéradatok a vízellátás tervezéséhez
Kabele, Karel - Dvořáková, Pavla:
Modelling and Simulation of Radiant Heating and Cooling Systems
Kiss László - Fonó György:
Passzívpanelház energetikai korszerűsítésének gépészeti koncepciója
A hatékonyság nem csak megtakarítás: bevétel is lehet
Épületek légtömörségi hibáinak, fűtési és klímarendszerek veszteségeinek feltárása
AutoCAD MEP 2012 – az épületgépészeti célszoftver
A kéménytechnika alapkövetelménye a biztonságos üzemelés
Módosult az MSZ 845 jelzetű nemzeti kéményszabvány
Erdélyi Barna - Kiss László:
Thermal Response Test – Földhőszondás hőszivattyús rendszerek földtanilag megalapozott tervezése
Thermal Response Test – Földhőszondás hőszivattyús rendszerek földtanilag megalapozott tervezése
Még nem érkezett hozzászólás!
Erdélyi Barna - Kiss László
Thermal Response Test – Földhőszondás hőszivattyús rendszerek földtanilag megalapozott tervezése
geofizikus mérnök, geotermikus szakmérnök
gépészmérnök, automatizálási és geotermikus szakmérnök
A modern épületekkel szembeni legfontosabb követelmény ma már az energiatakarékosság. Ennek jegyében az új építésű irodaépületeket, társasházakat stb. a nagy fűtési, illetve hűtési hőigények kielégítésére is alkalmas, jellemzően földhőszondás hőszivattyús rendszerekkel látják el. Épületgépész-mérnöki szempontból egy nagy üvegfelületekkel rendelkező irodaépület szekunder oldali energetikai méretezése rutin feladatnak számít. Számítógépes szoftverek sokasága áll rendelkezésre az épület téli fűtési és a nyári hűtési hőszükségletének meghatározására, valamint az optimális hőleadó és -felvevő gépészeti berendezések méretezésére.
Nem feledkezhetünk el azonban a primer oldali hőnyerő, illetve -leadó berendezések és a talaj, mint környezeti hőforrás termikus kölcsönhatásának rendkívül bonyolult voltáról sem. E folyamatok vizsgálata ugyan nem épületgépész-mérnöki – még kevésbé rutin – feladat, de egyes aspektusainak ismerete számukra is elengedhetetlen a tervezés során. Egy épületgépész tervezőt nyilván érdekel az az adat, hogy „mennyi hőt lehet kivenni a talajból”. Persze az sem árt, ha tudja, hogy mindez milyen környezeti és technológiai feltételek mellett lehetséges.
Épületgépész tervezői megközelítésben az alternatív energiaforrások felhasználhatóságának legfontosabb kérdése a folyamatos fenntarthatóság (min. 25 év).Ageotermikus energia ennek a szempontnak maradéktalanul megfelel, a geológiai szerkezet hőegyensúlyának megtartása esetén.
Ez optimális és fenntartható módon úgy valósulhat meg, ha a kinyert földhő folyamatosan visszapótlódik. Ennek a hőtranszport folyamatnak az egyensúlyban tartásához a geotermikus szondateszt (Thermal Response Test, TRT) szolgáltatja a helyes méretezés adatait, zárt földhőszondás rendszer esetében. Vízkutakon alapuló geotermikus rendszerek termikus egyensúlyát, fenntarthatóságát hidrodinamikai tesztekkel és hidrogeológiai modellezéssel vizsgáljuk.
A geotermikus szondateszt (TRT) egy mérnöki szolgáltatás. Eredménye a hőkinyerés fenntarthatóságát szavatoló geotermikus konstrukció meghatározása.
Az optimális méretű rendszer gazdaságossága egyrészt az alacsonyabb beruházási költségből adódik. A szükséges szondaszámot a szondateszt (TRT) eredménye határozza meg. A túlméretezést és ezzel a felesleges fúrások költségét elkerüljük. A szondaszám alulméretezésének következménye a talajszerkezet folyamatos lehűlése, ami a gazdaságos üzemeltetést akadályozza azáltal, hogy a hőszivattyú energiafelhasználása növekszik.
A geotermikus rendszer energiahasznosságára az SPF: Seasonal Performance Factor tényező utal egyértelműen, ami a definíciója szerint valamely adott időintervallumra (általában egy évre) a rendszerrel kinyerhető hőenergiának és az ehhez felhasznált villamos energiának az aránya. Méréssel lehet megállapítani.
A teljes cikk letöltéséhez jelentkezzen be!
Minden jog fenntartva! - 2022 - Magyar Épületgépészet