hu hu hu hu en en hu sv de en en hu hu hu hu it en pt hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu et hu hu hu en de hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de hu de en es es de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en en en hu en
Decentralizált pénzügyek (DeFi | 7. rész): A decentralizált tőzsdék közgazdaságtana | FinTechZone
írta SZEGŐ DÁNIEL | 2022. 03. 25. | Blockchain, Összes hír
blockchain | decentralizált tőzsde | DeFi | liquidity pool alapú tőzsdék | okosszerződés
Most ismerkedsz a decentralizált tőzsdék világával? Szeretnéd megérteni a liquidity pool alapú tőzsdéken alkalmazott automatikus árazási mechanizmus működését (Automated Market Maker)? Tudni szeretnéd, mi az “impermanent loss”? Összefoglaltuk a legfontosabb tudnivalókat.
A decentralizált liquidity pool alapú tőzsdéken az árat egy okosszerződésbe beépített logika számítja ki, amit automatikus árazási mechanizmusnak (Automated Market Maker – AMM) hívnak. Jelen cikkünkben ennek az árazási mechanizmusnak a működését vizsgáljuk meg közelebbről.
Bevezetés a liquidity pool alapú decentralizált kriptotőzsdék világába, 2022.03.17.
Mi az a konstans formula?
A legegyszerűbb esetben az árazási algoritmus alapja egy konstans formula: x * y = k, ahol ‘x’ és ‘y’ a liquidity pool-ban lekötött tokenek mennyisége.
Például, ha egy pool-t 100 ETH-val és 20.000 DAI-al hozunk létre, akkor a konstans formula 2.000.000, aminek állandónak kell lennie. Kereskedés esetén praktikusan a liquidity pool-ban lévő egyik tokent váltjuk át egy másik tokenre úgy, hogy az átváltás végén a pool-ban lévő tokenek mennyisége a ‘k’ konst adja ki. Ez például azt jelenti, hogy ha 1 ETH-t szeretnénk DAI tokenért venni a pool-ból, akkor 202,020202 DAI-t kell érte fizetnünk, mert így a pool új token mennyiségei, 99 ETH x 20202.020202 DAI = 2.000.000 kiadja a konstans értéket.
Gyakorlatban a konstans formula azt jelenti, hogy a két token váltási árfolyama függ attól, hogy mennyi tokent akarunk váltani. Kis mennyiségnél ez közelíti a k/x vagy k/y árfolyamokat, nagy mennyiségnél azonban ez jelentősen más is lehet. Az alábbi táblázat mutatja a váltási árfolyamokat különböző mennyiségek esetén:
1. táblázat: Váltási árfolyamok és mennyiségek
A token mennyiség és váltási árfolyamok közötti kapcsolatot a következő ábra is demonstrálja.
1. ábra: A váltási árfolyamok és a token mennyiség összefüggése
Talán meglepő, de ahogy az eddigiekből is látszódik egy liqudity pool alapú decentralizált váltó árazási mechanizmusa teljes mértékben az automatikus algoritmus alapján számolódik, a rendszer nincsen kapcsolatban semmiféle külső ár orákulummal. Felmerülhet így a kérdés, hogy miért lesz “reális” egy token párnak az ára, miért lesz kb. ugyanolyan, mint bármelyik másik tőzsdén. A válasz az arbitrázs lehetőségekben és a spekulánsokban rejlik.
Amennyiben két tőzsde között – és itt most mindegy, hogy milyen technológiájú tőzsdékről van szó – az árfolyam különböző, úgy ez arbitrázs lehetőséget biztosít, amelyet kihasználva profitra lehet szert tenni. A közgazdaságtani racionalitás azt diktálja, hogy egészen addig fognak kereskedni a decentralizált kripto-váltó token pooljaival, amig abban olyan mennyiségű és árfolyamú token párok lesznek megtalálhatóak, amiknek az árfolyama megegyezik a többi, például centralizált váltók árfolyamaival.
Impermanent loss: nem realizált veszteségnek
Természetesen a liquidity pool alapú decentralizált tőzsdék sem működnek teljes mértékben tökéletesen, az egyik közgazdaságtani jellegű problémájuk az úgynevezett nem-realizált veszteség (impermanent loss). A probléma abból ered, hogy amíg a likviditást nyújtók lekötik a token párjaikat egy liquidity pool-ban, addig ezeknek a tokeneknek az értéke önmagában is változhat egyéb kriptováltókon.
Tegyük fel, hogy Alice 1 ETH-t és 100 DAI-t helyez el a poolban.
Az elhelyezés időpillanatában az 1 ether valóban 100 DAI-t ér, és mivel a DAI egy a dollárhoz kötött stabil kriptovaluta, ezért a kiinduló állapotban Alice 200 dollárnyi értéket köt le a liquidity pool-ban.
Tegyük fel, hogy Alice a liquidity pool 10%-t birtokolja, tehát összesen 10ETH és 1.000 DAI van a pool-ban.
Tegyük fel, hogy az ETH-DAI árfolyama változik és minden egyéb tőzsdén 1 ETH-t 400 DAI-ért adnak.
Ez azt jelenti, hogy arbitrázs lehetőség fog fennállni és egészen addig fognak kereskedni a liquidity pool-al, amíg ott is 400 DAI-ba fog kerülni 1 ETH. Ami viszont azt jelenti, hogy 5 ETH és 2000 DAI lesz a pool-ban.
Mivel Alice a pool 10%-t birtokolja, ezért 0.5 ETH-ja és 200 DAI-a lesz, aminek az értéke 0.5 x 400 + 200 = 400, tehát Alicenak 400 dollárt ér a 10% százalékos pool tulajdona.
Azonban, ha Alice megtartotta volna az 1 ETH-t és 100 DAI-t és nem teszi be a pool-ba egyáltalán, akkor most 1×400 + 100 = 500 dollárnyi értéke lenne.
Az előbbi példában bemutatott 100 dollárnyi veszteséget nevezzük nem realizált veszteségnek (impermanent loss). A veszteség nem egy konkrét pénzbeli veszteség, hanem a lehető legjobb befektetéshez viszonyított eltérés, úgynevezett opportunity cost.
A másik tulajdonsága ennek a veszteségnek, hogy csak akkor realizálódik, ha Alice a token részesedését visszavonja a pool-ból. Ha az árfolyamok a másik irányban változnak, akkor a nem-realizált veszteség eltűnhet.
A nem realizált veszteség elkerülése, vagy kompenzálása érdekében több különböző stratégiát szoktak alkalmazni. Gyakran használnak a konstans árképzési formula helyett komplexebb képleteket, melyek kisebb nem realizált veszteséget okoznak. Egy másik lehetőség, amikor a likviditást nyújtókat kompenzálják a veszteségért. Ilyen kompenzálási lehetőség például a tranzakciós díjakból való részesedés, vagy extra tokenek kiosztása jutalomként.
Bevezetés a liquidity pool alapú decentralizált kriptotőzsdék világába, 2022.03.17.
Bevezetés a kripto-tőzsdék működésébe, 2022.03.10.
A DeFi, a decentralizált pénzügyek alapjai, 2022.02.02.
← Megérkezett az iOS15.4 frissítéssel az Apple új fizetési megoldása, a “Tap to Pay” Már nem a digitális, hanem a figitális az új kulcsszó a pénzügyi szektorban is →
DLT Architect   LinkedIn: https://www.linkedin.com/in/daniel-szego/ GitHub: https://github.com/Daniel-Szego Blog: http://danielszego.blogspot.com/
Bankokból tech cégek? Kódban a jövőnk? A pénzügyi szektor aktuális digitális kérdései és a legújabb hazai fintech megoldások a hatodik FinTechShow-n.
Pénzügyi digitalizációs és compliance tanácsadó szakirányú továbbképzés a Budapesti Metropolitan Egyetemen.
ELEKTRONIKUS FIZETÉSI MEGOLDÁSOK KÉZIKÖNYVE
Elektronikus fizetési megoldások kereskedőknek, vállalkozásoknak. A bankkártya elfogadástól a bankszámla alapú fizetési lehetőségeken át az integrált megoldásokig.
Androidos mobilod van? Töltsd le a GPE softPOS alkalmazást és fogadj egyszerűen érintés nélküli fizetéseket közvetlenül az okostelefonodon keresztül!
A magyar kisvállalkozások négyötöde tesz a környezete védelméért
PastPay: “2 éven belül Európa meghatározó B2B BNPL szolgáltatójává szeretnénk válni”
Készül az egységes európai Digitális Személyazonosító Tárca
Tűt a szénakazalban: adattól az obszervabilitásig
Ők készítik a digitális euró prototípusait
Közös bankfiókot nyitnak a bankok
Egyre közelebb a “láthatatlan fizetés” megvalósítása. Szupertárca, beyond banking és nyílt bankolás a küszöbön
Régiós szinten is átlag feletti Magyarország digitális fizetési indexe
A FinTechZone kiadója a Fintech Group Kft. Minden jog fenntartva.
Felhasználási feltételek és adatvédelmi szabályzat
A felhasználói élmény fokozása érdekében a weboldal sütiket (cookie) használ. Ha tovább használja az oldalt, vagy az "Elfogadom" gombra kattint, hozzájárul a sütik használatához. További információk az adatvédelmi tájékoztatóban Süti beállításokElfogadom
A weboldal a magasabb ügyfélélmény nyújtása érdekében a weboldal használata során „cookie”-kat (sütiket) alkalmaz. A weboldal alapvető funkcióinak működéséhez nélkülözhetetlen sütik (Necessary) tárolása az Ön böngészőjében történik. A szükséges sütiken felül használunk harmadik féltől származó sütiket is (Non-Necessary), melyek segítenek elemezni, megérteni, hogy hogyan használja Ön a weboldalt. Ezen sütik tárolása is a böngészőben történik, de kizárólag az Ön hozzájárulása esetén. Önnek lehetősége van ezen sütik használatának letiltására. Ugyanakkor, tudni kell, hogy ezen sütik használatának letiltása hatással lehet a böngészési élményre.
Funkcionális sütik, amelyek szükségesek a weboldal működéséhez. Ezek biztosítják a weboldal működését és biztonságát. Ezek a sütik nem tárolnak személyes adatokat, anonim módon rögzít adatokat.