hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu hu en hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu es hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
EU Digitális politika – CCO Magazin
Az EU  Bizottság által közzétett jelentés szerint a digitális gazdaságba irányuló beruházások jelentik Európa jövőbeni jólétének kulcsát
Az Európai Bizottság által kiadott, Európa digitális versenyképességéről szóló jelentés szerint az európai digitális gazdaság egyre erősebb, minden gazdasági ágazatban terjed, és életünk minden területére hatással van. Az elmúlt 15 év során az európai termelékenység terén elért növekedés felerészben az információs és kommunikációs technológiáknak (IKT-k) köszönhető.
Tíz európai polgár közül hatan rendszeresen használják az internetet.
Ha Európa teljes mértékben ki szeretné aknázni a digitális gazdaságban rejlő lehetőségeket, magasabb fokozatba kell kapcsolnia, gyorsabb széles-sávú hozzáférést kell biztosítania, törekednie kell egy olyan internet kialakítására, amelyben bíznak az emberek, fejlesztenie kell az uniós polgárok készségeit, és az eddigieknél is jobban kell serkentenie az innovációt az IKT terén. Az Európai Bizottság az Európa 2020 stratégia zászlóshajó-kezdeményezését alkotó Európai digitális menetrendben konkrét intézkedéseket fog javasolni ezekre a területekre vonatkozóan.
A digitális politikáért felelős biztos, Neelie Kroes így nyilatkozott: „Európa digitális gazdasága alapvető fontosságú a gazdasági növekedés és a jólét szempontjából. Az IKT-k és a nagy sebességű internet-hozzáférés ugyanolyan forradalmi szerepet töltenek be mai társadalmunkban, mint száz évvel ezelőtt a villamosenergia- és közlekedési hálózatok kiépítése. Támogatásra van szükség azonban az internet további fejlesztéséhez annak érdekében, hogy minden európai polgár élvezni tudja a digitális gazdaság előnyeit.”
A jelentés elemzi az IKT terén a közelmúltban bekövetkezett fejleményeket. A dokumentum alátámasztja az Európai digitális menetrend, az intelligens, fenntartható és integratív növekedést kitűző Európa 2020 stratégia keretében a közeljövőben az Európai Bizottság által indítandó zászlóshajó-kezdeményezés kidolgozása iránti igényt.
A gazdaság fő hajtóereje
A jelentés az IKT-ágazatot az európai gazdaság egyik fő hajtóerejeként jelöli meg. Az EU-ban 1995 óta elért termelékenység-növekedés felerészben az IKT-nak köszönhető, a technológiai fejlődés és az ágazatban végzett beruházások következtében. A 2004–2007 közötti adatok arra utalnak, hogy ezek a beruházások a közelmúltban kezdtek hatékonyságnövekedést eredményezni a gazdaság többi részében. A IKT-ágazat által az európai gazdaságban termelt hozzáadott-érték körülbelül 600 milliárd EUR (a GDP 4,8%-a). Ez az ágazat vonzza az EU teljes K+F üzleti beruházásainak 25%-át. Az Egyesült Államokban azonban jobban ki tudják aknázni az IKT előnyeit. Európának strukturális reformokra és következetes digitális politikára van szüksége, hogy hasonló hatást érjen el.
10 európai polgár közül 6 rendelkezik internet-hozzáféréssel
Európában a népesség mintegy 60%-a használja rendszeresen, és 48%-a napi rendszerességgel az internetet. Ez közel ugyanannyi, mint az Egyesült Államokban, ahol a lakosság 56%-a használja napi rendszerességgel az internetet, és 65%-a használta azt a felmérést megelőző elmúlt három hónapban. Ugyanakkor mind az EU (30%), mind az USA (32%) népességének mintegy harmada még soha nem volt online.
Hatalmas különbségek figyelhetők meg a társadalmi-gazdasági és területi megoszlásban. Az internetet különösen az idősek, kevésbé képzettek és alacsony jövedelműek használják kisebb mértékben az internetet, és ők alacsonyabb informatikai készségekkel is rendelkeznek. Az informatikai ismeretek javítása alapvető fontosságú a digitális európai társadalom felépítéséhez. Az Egyesült Államokkal történő összehasonlításban az EU ezen a téren is jól tartja magát, bár a web használata az idősebb amerikaiak körében elterjedtebb (szemben az EU-ban mért 59%-kal, az 55 év fölötti amerikai lakosok 46%-a nem használta még soha az internetet). Ezzel szemben Koreában és Japánban a társadalmi-gazdasági csoportok közötti különbségek kevésbé szembeötlők.
Az EU jelenti a világ legnagyobb szélessávú piacát
Az EU szélessávú piaca 2009-ben ismét a világ legnagyobb piaca lett. Az uniós polgárok közel negyede (24,8%) rendelkezik vezetékes szélessávú előfizetéssel. Bár az internet-hozzáférések sebessége nő, és az EU-ban található vezetékes szélessávú kapcsolatok 80%-a gyorsabb 2 Mbps-nél, csak 18%-uknak a sebessége haladja meg a 10 Mbps-t. Míg ezek a sebességek elégségesek az alapvető webes alkalmazásokhoz, nem teszik lehetővé fejlettebb alkalmazások, mint pl. lehívható televíziós programok igénybe vételét. Az Európa 2020 stratégia ambiciózus célt tűzött ki, mely szerint minden európai polgár legalább 30 Mbps sebességű hozzáféréssel rendelkezzen. A nagyobb sebességek megkövetelik az új generációs hozzáférési hálózatokra (NGA-k) történő átállást. Az ilyen hálózatok kiépítése terén az EU lényegesen el van maradva például Koreától és Japántól. A nagyobb szélessávú kapacitásra való áttérés fontos strukturális kihívás az egész távközlési ágazat számára.
Az európai gazdaság növekedésében játszott jelentős szerepen túlmenően az internetben hatalmas lehetőség rejlik az egységes piac megerősítésére vonatkozóan. Az elektronikus kereskedelem és elektronikus üzletvitel szintje azonban tagállamonként eltérő, és csak kis mértékben végeznek határokon átnyúló ügyleteket. Annak ellenére, hogy az internethasználók 54%-a vásárol vagy ad el termékeket interneten, az EU országaiban ugyanez az arány mindössze 22%. Ezzel szemben az Egyesült Államokban szinte mindennapivá vált az elektronikus kereskedelem, és az internethasználók 75%-a vásárol vagy ad el online. Ez azt mutatja, hogy Európában nincs valódi egységes digitális piac, ami alapvető fontosságú lenne az európai kis- és középvállalkozások növekedése szempontjából, és annak érdekében, hogy a fogyasztók számára versenyképes áron nagyobb választék álljon rendelkezésre.
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin