hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu
Avartüzek a tavasz közeledtével | Nyírkarász Önkormányzatának weboldala
Tájékoztatom a lakosságot, hogy a tavasz és az egyre melegedő időjárás, továbbá a tavaszi munkák beköszöntével az erdő – és mezőgazdaság területén jelentős mértékben megnövekedik az erdő- és avartüzek, továbbá a kiskertekben történt tűzesetek száma.
Kérem, hogy a tűzesetek hatékony megelőzése, továbbá tűzesetek gyorsabb észlelése és jelzése érdekében, a felsorolt főbb szabályokat vegyék figyelembe.
– A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 18. § (3) alapján az erdő és a parlag tűz elleni védelme – a tűzesetek megelőzése, a tűzoltás feltételeinek biztosítása – a tulajdonos, a kezelő, illetve a használó feladata.
– A levegő védelmével kapcsolatos egyes szabályokról szóló Kormányrendelet értelmében általános jelleggel tilos a hulladék nyílt téri égetése. A tilalom kiterjed a lábon álló növényzet, tarló illetve növénytermesztéssel összefüggésben keletkezett hulladék (növényi hulladék) égetésére is.
– Az avar-, a tarló-, gyep-, a nád- és a növényi hulladékégetés – amennyiben jogszabály e tevékenység végzését megengedi – alkalomszerű tűzveszélyes tevékenységnek minősül.
A tervezett tarló-, nád-, gyep- – égetés helyét, időpontját és terjedelmét a megkezdés előtt legalább 24 órával az illetékes I. fokú tűzvédelmi hatóságnak írásban be kell jelenteni.
– A tarlóégetést úgy kell végrehajtani, hogy a tűzterjedés irányában a hasznos vad elmenekülhessen. A tarlónak minden oldalról egyidejűleg történő felgyújtása tilos! Az égetéshez csak a tarlómaradványok használhatók fel.
– Az égetés célját szolgáló tűz nem hagyható őrizetlenül, és veszély esetén, vagy ha a tűzre már szükség nincs, azt azonnal el kell oltani.
A tarlóégetés csak úgy végezhető, hogy az a környezetére tűz- és robbanásveszélyt ne jelentsen. Ennek érdekében:
a) a tarlót vagy az érintett szakaszokat a tarlóégetés megkezdése előtt legalább 3 méter szélességben körül kell szántani, és az adott területen az apró vadban okozható károk elkerülése érdekében vadriasztást kell végrehajtani, a fasorok, facsoportok védelmére a helyi adottságoknak megfelelő, de legalább 6 méteres védősávot kell szántással biztosítani,
b) tarlóégetés 15 ha-nál nagyobb területen szakaszosan végezhető, és csak az egyik szakasz felégetése után lehet a másik szakasz felégetéséhez hozzáfogni,
c) a tarlóégetés időtartamára tűzoltásra alkalmas kéziszerszámmal ellátott, megfelelő létszámú, kioktatott személy jelenlétéről kell gondoskodni, és legalább egy traktort ekével a helyszínen készenlétben kell tartani.
Az égetés befejezése után a helyszínt gondosan át kell vizsgálni, és a parázslást, izzást – vízzel, földtakarással, kéziszerszámokkal – meg kell szüntetni!
– Az égetés végrehajtásához, azonban szükséges az illetékes erdészeti igazgatóságok, természetvédelmi hatóságok engedélye!
– Fontos, hogy az égetéseket megelőzően az érintett területet és annak környezetét át kell vizsgálni, mivel a képződő füst a közelében elhelyezett méhcsaládok pusztulását is eredményezheti, de akár emberek halálát.
– Amennyiben tűzeset következik be, annak észlelésekor az első és legfontosabb feladat a kezdeti “kis tűz” eloltásán túlmenően, az illetékes tűzoltóság – és ha lehetséges a terület tulajdonosának – haladéktalan értesítése.
Az észlelt tűzesetet késedelem nélkül a 105 vagy a 112-es (ingyenes) segélyhívó telefonszámon jelezni kell a tűzoltóságnak.
A tűzvédelmi szabályok megszegése esetén annak súlyosságát és következményeit mérlegelve a felelőssel szemben a katasztrófavédelmi kirendeltség 10.000.000 Ft-ig terjedő tűzvédelmi bírságot szabhat ki, melynek megfizetése a büntetőjogi, ill. a polgári felelősség, valamint a tűzvédelmi bírság kiszabására okot adó szabálytalanság megszüntetésének kötelezettsége alól nem mentesít.
Fontos tudni, hogy mely rendeletek és szabályok vonatkoznak a szabadban történő tűzgyújtásra, a hulladékok megsemmisítésére.
Ezen ismeretek tudatában a tűz-, vagy súlyosabb káresemények megelőzhetőek, melyhez a lakosság közreműködése nélkülözhetetlen.
A szabadtéri tűzgyújtás alapszabályait az 28/2011. (IX. 6.) BM rendelettel kiadott Országos Tűzvédelmi Szabályzat (továbbiakban: OTSZ) 569. §-a fogalmazza meg:
OTSZ 569. § (1) A szabadban tüzet gyújtani, tüzelőberendezést használni csak úgy lehet, hogy az a környezetére tűz- vagy robbanásveszélyt ne jelenthessen.
(2) A szabadban a tüzet és az üzemeltetett tüzelőberendezést őrizetlenül hagyni nem lehet. Veszély esetén, vagy ha arra szükség nincs, a tüzet azonnal el kell oltani.
(3) Szabadban a tüzelés, a tüzelőberendezés használatának helyszínén olyan eszközöket és felszereléseket kell készenlétben tartani, amelyekkel a tűz terjedése megakadályozható, illetőleg a tűz eloltható.
A tarlóégetésre vonatkozó OTSZ szabályok szerint (606. § (6) bekezdés d) pontja) „a tarló- vagy a növényi hulladékégetés célját szolgáló tüzet őrizetlenül hagyni tilos, és veszély esetén vagy ha a tűzre már szükség nincs, azt azonnal el kell oltani.”, és a (7) bekezdésben: „A tarló- vagy a növényi hulladékégetés befejezése után a helyszínt gondosan át kell vizsgálni, és a parázslást, izzást – vízzel, földtakarással, kéziszerszámokkal – meg kell szüntetni.”
A szabadtéri tüzek nagy része a szabályok ismeretének hiányából, vagy annak tudatos be nem tartásából ered. A száraz füves területeket gyakran a jogszabályi tiltás ellenére is meggyújtják, mivel ezt az eljárást tartják az elhanyagolt, gazos területek tisztításának, a száraz fűvel borított mezők megújításának leghatékonyabb és egyben legolcsóbb megoldásának.
A tűzgyújtási tilalomtól függetlenül az OTSZ értelmében „Tűzveszélyes tevékenységet tilos olyan helyen végezni, ahol az tüzet vagy robbanást okozhat”. A szabálytalanul végzett tevékenységgel tüzet okozókkal szemben, a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balasetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet alapján tűzvédelmi bírságot kell kiszabni, melynek mértéke:
Tűzvédelmi előírás megszegése, ha az tüzet idézett:  min. 100.000 Ft- max. 1.000.000 Ft
Tűzvédelmi szabály megszegése, ha az tüzet idézett elő és az oltási tevékenységben a tűzoltóság beavatkozása is szükséges: min 200.000 Ft- max. 3.000.000 Ft
Az avar és kerti hulladék égetésére vonatkozó tanácsok, szabályok (a fentiekben foglaltakon túlmenően):A tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Kormány rendelet 2013. január 17-i hatállyal egy új tűzvédelmi bírságtételt léptet életbe. Az új tétel kimondja, hogy amennyiben valaki a termőföld védelméről szóló törvényben előírt hasznosítási, vagy mellékhasznosítási kötelezettség elmulasztásával a tűzesetek megelőzéséről nem gondoskodik 60-200 ezer forintig terjedő bírsággal sújtható.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény szerint:
– A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben – törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott módon és mértékben – illetékességi területére a más jogszabályokban előírtaknál kizárólag nagyobb mértékben korlátozó környezetvédelmi előírásokat határozhat meg.
– A települési önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartozik:
a háztartási tevékenységgel okozott légszennyezésre vonatkozó egyes sajátos, valamint az avar és kerti hulladék égetésére vonatkozó szabályok rendelettel történő megállapítása.
A levegő védelméről szóló 306/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet szerint:
– Hulladék nyílt téri, vagy a hulladékok égetésének feltételeit rögzítő jogszabályban foglaltaknak nem megfelelő berendezésben történő égetése, a háztartásban keletkező papírhulladék és veszélyesnek nem minősülő, kezeletlen fahulladék háztartási berendezésben történő égetése kivételével tilos. Nyílt téri hulladékégetésnek minősül, ha a hulladék – az elemi kár kivételével – bármilyen okból kigyullad.
– Lábon álló növényzet, tarló és növénytermesztéssel összefüggésben keletkezett hulladék nyílt téri égetése tilos.
– A kerti hulladékot csak olyan helyen és területen szabad égetni, ahol az égetés és annak hősugárzása a személyi és vagyonbiztonságot nem veszélyezteti, vagyoni és környezeti kárt nem okoz, de legalább 10 méter távolságra legyen épülettől, éghető anyagoktól.
– Égetni csak megfelelően kialakított tűzrakó helyen, vagyoni és személyi biztonságot nem veszélyeztető módon, nagykorú, cselekvőképes személy folyamatos felügyelete, és a lakókörnyezet lehető legkisebb zavarása mellett szabad. A tűzrakóhely alapterülete nem haladhatja meg az 1 m2.
– A tűzrakhelyet célszerű körbeásni.
– A tűzrakóhely környezetéből az éghető anyagokat elszáradt növényi részeket el kell távolítani.
– A szabadban tüzet gyújtani csak úgy szabad, hogy az a környezetére tűz- vagy robbanásveszélyt ne jelenthessen.
– Az őrzéséről és veszély esetén annak eloltásáról a tűz gyújtója köteles gondoskodni.
– Az ingatlan tulajdonosa, kezelője, bérlője (a továbbiakban együtt: tulajdonos) az égetés során köteles gondoskodni a szükséges tűzoltási feltételekről, eszközökről (pl. oltóvíz, homok, lapát stb…).
– Az égetés helyszínén olyan eszközöket, illetőleg felszereléseket kell készenlétben tartani, amelyekkel a tűz terjedése megakadályozható, illetőleg a tűz eloltható.
– A füstképződés csökkentése érdekében az avart és a kerti hulladékot előzetesen szikkasztani, szárítani kell, és az eltüzelés csak folyamatosan kis adagokban történhet.
– A tulajdonos egyszerre nagyobb mennyiségű avar- és kerti hulladék elégetési szándéka esetén a szomszédokat tájékoztatni köteles az égetés várható időpontjáról. Az égetés egy alkalommal maximum 4 óráig tarthat.
– Tilos az avar és kerti hulladék égetése párás, ködös időben, erős szél esetén.
– Az égetést azonnal be kell fejezni, ha a füstképződés veszélyeztetné lakókörnyezetet, vagy a közúti forgalmat.
– Az égetendő kerti hulladék nem tartalmazhat semmilyen más kommunális, ipari eredetű, illetve veszélyes anyagot tartalmazó hulladékot.
– A kerti hulladék égetése során, az égetésre vonatkozó, a hatályos Országos Tűzvédelmi Szabályzatban foglaltakat kötelezően be kell tartani.
– A növényi hulladékégetés befejezése után a helyszínt gondosan át kell vizsgálni, és a parázslást, izzást – vízzel, földtakarással, kéziszerszámokkal – meg kell szüntetni.
– Amennyiben az égetés során a tűz továbbterjed épületekre, egyéb éghető anyagokra azonnal jelezni kell 105 vagy a 112-es (ingyenes) segélyhívó telefonszámon a tűzoltóságnak. és meg kell kezdeni a tűz oltását.
Ahol az önkormányzat nem készítette el a törvény szerinti avar és kerti hulladék égetésére vonatkozó szabályzó rendeletét, ott az avar és kerti hulladék égetése a hatályos jogi szabályozás alapján TILTOTT
Kisvárda, 2014. március 03.
Aros László tű. őrnagy sk.
« Kedden elmarad a gyermekorvosi rendelés