hu hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu zh hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu en hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en en hu en hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu en hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu en hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu en hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en hu hu hu hu hu hu hu en en hu en hu en hu hu hu hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ml en en en hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu hu hu en en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu en hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu en hu en hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en en hu hu en hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu hu hu en en hu en hu hu en hu hu hu en hu en hu hu hu en hu hu hu hu en en en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu en hu hu en hu hu hu en en hu en hu hu pl hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu hu en hu en hu hu hu hu hu en hu en hu hu en en en hu hu en hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu en hu en hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu de hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu fr hu hu de hu hu hu it hu hu sv es en it ro eo hu hu it ro hu en it hu it it hu it it hu it en hu en it hu en hu hu
Hatósági ügyek - Újfehértó Város
2022. október 07., péntek - Amália napja,
Újfehértó-Bököny Víziközmű Beruházási Társulás Társulási Tanácsa
Dél-Nyírségi Többcélú Önkormányzati Kistérségi Társulás
Adásvételi szerződések hirdetmény útján történő közzététele
Istenszülő Oltalmáról Elnevezett Görögkatolikus Bölcsőde
Újfehértó Város Önkormányzata Játékvár Bölcsőde és Játszóház
Újfehértói Református Általános Iskola és Óvoda
Újfehértó Települési Állati Melléktermék Gyűjtőhely
1996 – 2000 évi rendeletek
Szent I. u. 10, F.sz. 7. sz. iroda
III. Üzletköteles termékekre vonatkozó működési engedély iránti kérelem
V. Nem üzleti célú, közösségi szabadidős célú szálláshely-szolgáltatási ügyek
VI. Zenés, táncos rendezvények engedélyezése
VII. Vásár – piac bejelentése
VIII. Telepekkel és ipari tevékenységek bejelentésével és engedélyezésével kapcsolatos eljárások
IX. Állattartással, állatvédelemmel, állategészségüggyel kapcsolatos hatósági feladatok ellátása
X. A panasz és a közérdekű bejelentés
XII. Jegyzői igazolás a 3,5 tonna össztömeget meghaladó tehergépjármű,
autóbusz székhelyének, telephelyének bejegyzéséhez a közlekedési nyilvántartásba
Vasárnapi nyitva tartás bejelentése a 2014. évi CII. törvény alapjánalapjan
A nyilvántartás jelenleg nem tartalmaz adatot.
Telepekről - Bejelentésköteles és engedélyköteles ipari tevékenységekről vezetett nyilvántartás
Hatósági ügyek nyomtatványai itt letölthetőek
Akit birtokától megfosztanak, vagy a birtoklásában zavarnak a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti állapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
Az eljárás kizárólag kifejezetten erre irányuló kérelemre indul.
Az eljárás során az ügyintéző az eljárás megindulásától számított 3 napon belül megküldi a birtokvédelmi kérelmet az ellenérdekű félnek nyilatkozattétel céljából. A jegyző a tényállás tisztázásához szükséges bizonyítékokat az eljárási határidő lejártát megelőző ötödik napig fogadja be (az ügyintézési határidő tizedik, tolmács kirendelése esetén huszonötödik napja), ezt követően a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján határozattal dönt.
Írásban előterjesztett kérelem esetén a kérelem és a kérelemben foglaltak igazolására szolgáló bizonyítékok (egyel több példányban, mint amennyi féllel szemben a birtokvédelmet kéri).
Ügyintézés és további felvilágosítás a Polgármesteri Hivatal földszint 7. számú szobában kérhető.
A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (5:5.§ - 5:8.§)
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
I. fokon döntést hozó szerv:
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
Határozat ellen: Nyíregyházi Járásbíróság (4400 Nyíregyháza, Bocskai u. 2. szám)
A kérelmet annál a jegyzőnél lehet előterjeszteni, amelynek illetékességi területén a birtoksértő magatartás megvalósul.
Az eljárást megindító irat benyújtásának módja:
A kérelem formai kötöttség nélkül, kötelező tartalmi elemekkel benyújtható.
A kérelmet a lentebb részletezett szempontokat figyelembe véve kell előterjeszteni, s a birtok helyes szerint illetékes jegyzőnél, személyesen, postai úton, vagy elektronikusan lehet benyújtani.
Jogi személyeknek, illetve jogi képviselettel eljáró ügyfeleknek az elektronikus ügyintézés kötelező, ügyfélkapun keresztül kell a kérelmet benyújtaniuk.
A birtokvédelem iránti kérelem kötelező tartalma:
A Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése alapján a birtokvédelmi eljárás lefolytatására irányuló kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a birtokvédelmet kérő nevét, továbbá lakcímét vagy székhelyét, aláírását,
b) annak a félnek a nevét, továbbá lakcímét vagy székhelyét, akivel szemben a birtokvédelmet kérik (a továbbiakban: ellenérdekű fél),
c) a birtokvédelmi eljárás megindításának alapjául szolgáló tényállás ismertetését, - ideértve a cselekmény leírását -, a birtokvitával érintett dolog megjelölését,
d) a jegyző illetékességét megalapozó tények megjelölését, a birtoksértő magatartás elkövetésének helyére történő utalást,
e) a birtoksértés időpontjára történő utalást, (a birtokháborítás mikor történt, illetve mióta tart).
f) a jegyző döntésére irányuló kifejezett kérelmet.
A kérelemben foglalt tények igazolására szolgáló bizonyítékok
Az eljárás illetéke: az eljárás 2021.01.01-től ILLETÉKMENTES
Az eljárás során egyebekben felmerült eljárási költséget annak a félnek kell viselnie akinek érdekében az felmerült, aki bizonyítani kíván; az eljárási költséget, a honlapon külön megjelölt - elektronikus ügyintézésre irányadó tájékoztatóban közzétett – illetékszámlára kell átutalni. Az átutalás rovatába az ügyfél nevét, lakcímét fel kell tüntetni. Az átutalási bizonylat másolatát a gyorsabb ügyintézés érdekében a kérelemhez csatolja.
Az irat benyújtására nyitva álló határidő:
A kérelmet a birtokháborítástól számított 1 éven belül a jegyzőhöz is be lehet nyújtani, azonban birtoksértés esetén birtokvédelem biztosítása céljából időkorlátozás nélkül közvetlenül a Nyíregyházi Járásbíróságtól is kérhet az eredeti birtokállapot helyreállítását, vagy a zavarás megszüntetését, azaz a birtokvédelem biztosítását a birtokos.
1 év eltelte után közvetlenül a bírósághoz lehet benyújtani.
Amennyiben a zavaró állapot kialakulásának kezdete óta egy év még nem telt el, kérelmével a jegyzőhöz fordulhat, melynek során kérheti, hogy a jegyző a birtokháborítót a zavaró magatartástól tiltsa el és kötelezze az eredeti állapot helyreállítására.
Amennyiben a zavaró állapot kezdete óta már több, mint egy év eltelt, kizárólag a bírósághoz, egy éven belül (ha a felek között akár a birtoklás ténye, a kár birtokláshoz való jog vitás) kérelmével a lakóhelye szerint illetékes járásbírósághoz (is) fordulhat.
A jegyző előtt folyó birtokvédelmi eljárás során a ténylegesen birtokló felek állnak egymással szemben. Az eljárás csak konkrétan (névvel, lakcímmel) megnevezett természetes személy ellen indítható.
Az eljárás kizárólag az érintett által személyesen kezdeményezhető, illetve helyette és nevében szabályos meghatalmazással rendelkező meghatalmazottja is eljárhat.
Az ügyfelek jogai és kötelezettségei az eljárási cselekmények során, és az eljárás folyamán:
az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban, vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja,
Az ügyfelek kötelesek az eljárásban jóhiszeműen részt venni.
A helyszíni szemle alkalmával a jelenlévő érintett ügyfél az ingatlannak, illetve eljárás tárgyát képező dolog megmutatására köteles
a szemle megtartását vagy eredményes lefolytatását akadályozó személy eljárási bírsággal sújtható.
A kereskedőnek a bejelentés-köteles termék forgalmazását az ASP rendszeren keresztül – az Önkormányzati Portálon keresztül elérhető, kötelező adattartamú nyomtatványon kell bejelenteni. A tevékenység végzését a bejelentés benyújtását követően meg lehet kezdeni.
A kereskedő bejelentéskor igazolnia szükséges az üzlet használatának jogcímét, haszonélvezet esetében a haszonélvező hozzájárulását, illetve közös tulajdonban álló üzlet esetében a tulajdonostársak hozzájárulását.
A Kormány kereskedelmi és a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI.tv. szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként – a nemesfémből készült ékszerek, díszműáruk és egyéb tárgyak forgalmazása kivételével, továbbá a 26. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel-
A jegyző a bejelentésről nyilvántartást vezet, mely nyilvános. A kereskedő az adatokban bekövetkezett változást haladéktalanul, illetve a nyitva tartási idő változását, az azt megelőző nyolc napon belül köteles bejelenteni a jegyzőnek.
Kereskedelmi bejelentés esetén mindig a BEJELENTÉS NEM ÜZLETEKÖELES TERMÉK FORGALAMZÁSÁRÓL – adatlapot kell kiválasztani.
Az üzletet érintő minden módosítást, illetve megszűnést ezentúl ezen az adatlapon lehet bejelenteni.
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény
A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
II. fokon döntést hozó szerv:
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal (4400 Nyíregyháza, Hősök tere 5.)
Újfehértó Város közigazgatási területén lévő üzletek, egységek.
A kérelem kizárólag ASP ŰRLAPON nyújtható be.
Nem a kérelmező tulajdonában levő üzlet esetén az üzlet használatának jogcímét igazoló okirat, pl. bérleti szerződés
Haszonélvezet esetén, ha nem a haszonélvező a kérelmező, a haszonélvező hozzájárulását igazoló okirat,
Tulajdonközösség esetén, ha nem a tulajdonostársak közössége a kérelmező, a tulajdonostársak hozzájárulását igazoló okirat,
Az eljárás illetéke: az eljárás 2021. 01.01-től ILLETÉKMENTES
Az eljárást megindító irat benyújtásának módja:
A kereskedő, illetve alkalmazottja ellenőrzéskor eredeti okirattal vagy másolattal köteles igazolni, hogy eleget tett a kereskedelmi tevékenység bejelentési kötelezettségének, továbbá megfelel a külön jogszabályban meghatározott feltételeknek.
Az üzletben működő biztonsági szolgálat nevéről és székhelyéről, működésének vásárlókat érintő szabályairól a vásárlókat jól láthatóan tájékoztatni kell.
A kereskedőnek rendelkeznie kell a forgalmazott termék – saját előállítású termék esetén a termékhez felhasznált nem saját előállítású termék – eredetét hitelt érdemlően igazoló bizonylattal.
A kereskedő köteles biztosítani, hogy a vásárló a megvásárolni kívánt termék jellegétől függően, annak méretét, súlyát, illetve használhatóságát ellenőrizhesse az üzletben vagy – egyéb kereskedelmi formák esetében – ha a termék rendelkezésre bocsátásakor mind a kereskedő vagy annak képviselője, mind pedig a vásárló jelen van.
Egyes termékek kiskereskedelmi tevékenység keretében való értékesítéséhez az azt végző személynek a kereskedelemért felelős miniszter rendeletében meghatározott szakképesítéssel kell rendelkeznie.
Az üzletekben jól látható és könnyen hozzáférhető helyen a kereskedelmi hatóság által hitelesített, folyamatosan számozott oldalú vásárlók könyvét kell elhelyezni.
A kereskedő köteles az üzlet nyitvatartási idejét a működési engedély iránti kérelemben, illetve az abban bekövetkező változást az azt megelőző nyolc napon belül  a kereskedelmi hatóságnak bejelenteni.
A kereskedőnek a működési engedély, üzlet köteles termék forgalmazását kötelező adattartamú nyomtatványon kell bejelenteni.
A Kormány kereskedelmi és a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI.tv. szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként – a nemesfémből készült ékszerek, díszműáruk és egyéb tárgyak forgalmazása kivételével, továbbá a 26. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel-
A kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009 (IX.29.) Kormány rendelet
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény
A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
II. fokon döntést hozó szerv:
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal (4400 Nyíregyháza, Hősök tere 5.)
Újfehértó Város közigazgatási területén lévő üzletek, egységek.
Ügyintézési határidő: 25 nap
A kérelem kötelező tartalma:
A bejelentést a 210/2009 (IX. 29.) Kormány rendelet 1. melléklet B) pontjának megfelelő adatokkal kell kitölteni. A nyomtatvány kizárólag elektronikus úton az Önkormányzati Portálon keresztül ASP ŰRLAPON nyújtható be.
A www.ujfeherto.hu –ról navigálva, vagy a https://ohp-20.asp.lgov.hu oldalon keresztül ügyfélkapus/cégkapus bejelentéskést követően elérhető. A Portálra történő belépést és ügyfélkapus azonosítást követően az ügyfélnek Önkormányzatot kell választania, majd az ügyindítást kell kezdeményeznie. Ekkor ipar-kereskedelem ágazat, és üzleti tevékenység ügytípust választva, a megfelelő adatlap leválasztásával kezdeményezhető az eljárás.
Nem a kérelmező tulajdonában levő üzlet esetén az üzlet használatának jogcímét igazoló okirat, pl. bérleti szerződés
Haszonélvezet esetén, ha nem a haszonélvező a kérelmező, a haszonélvező hozzájárulását igazoló okirat,
Tulajdonközösség esetén, ha nem a tulajdonostársak közössége a kérelmező, a tulajdonostársak hozzájárulását igazoló okirat.
Amennyiben előzetes szakhatósági állásfoglalás beszerzése megtörtént, abban az esetben a szakhatósági állásfoglalás.
Az eljárás illetéke: illetékmentes
Az eljárást megindító irat benyújtásának módja:
A kitöltött nyomtatványt a tevékenység megkezdését megelőzően, az üzlet helye szerint illetékes jegyzőnél kell elektronikusan benyújtani, az elektronikus ügyintésre irányadó jogszabályban előírtak szerint, a fentebb felsorolt mellékletekkel.
Kérelem megérkezését követően amennyiben az ügyfél előzetesen beszerezte a szakhatóságok állásfoglalását/hozzájárulását a termékkört engedélyezi, vagy a hatóság hivatalból keresi meg az eljárás során illetékes szakhatóságokat állásfoglalásaik megszerzése érdekében. Amennyiben az eljárás során valamennyi szakhatóság állásfoglalása feltétel nélkül rendelkezésre áll, abban esetben kerül sor az érdemi döntés meghozatalára, a működési engedély kiadására.
Az ügyintézési határidőbe nem számít be:
- az Ákr. szerinti eljárás felfüggesztés és szünetelés időtartalma.
A kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. R. 3. melléklete alapján az alábbi termékek kizárólag üzletben forgalmazhatók (üzletköteles termék):
2. a kémiai biztonságról szóló törvény szerinti veszélyes anyagok és keverékek, kivéve a jövedéki adóról szóló törvény szerinti tüzelő-, fűtőanyag célú gázolaj, LPG és az üzemanyag;
3. az egyes festékek, lakkok és járművek javító fényezésére szolgáló termékek szerves oldószer tartalmának szabályozásáról szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó termékek;
4. állatgyógyászati készítmények és hatóanyagaik;
5 fegyver, lőszer, robbanó- és robbantószer, gázspray, pirotechnikai termék, a polgári célú pirotechnikai tevékenységekről szóló kormányrendelet szerinti 1., 2. és 3. pirotechnikai osztályba tartozó termékek, az ott meghatározott kivételekkel;
6. növényvédő szerek és hatóanyagaik;
7. nem veszélyes hulladék;
8. az Országos Tűzvédelmi Szabályzat szerint robbanásveszélyes osztályba tartozó anyag, kivéve a jövedéki adóról szóló törvény szerinti tüzelő-, fűtőanyag célú gázolaj, LPG és az üzemanyag.
A vastagon jelölt termékkörök tartalmazzák a kizárólag üzletben forgalmazható működési engedély köteles termékeket!
1.1. Meleg-, hideg étel,
1.2. Kávéital, alkoholmentes- és szeszes ital,
1.3. Csomagolt kávé, dobozos, illetve palackozott alkoholmentes- és szeszes ital,
1.4. Cukrászati készítmény, édesipari termék,
1.7. Zöldség- és gyümölcs,
1.8. Kenyér- és pékáru, sütőipari termék,
1.9. Édességáru (csokoládé, desszert, nápolyi, cukorkaáru, előrecsomagolt fagylalt és jégkrém stb.),
1.10. Tej, tejtermék (vaj, sajt, túró, savanyított tejtermék stb.),
1.11. Egyéb élelmiszer (tojás, étolaj, margarin és zsír, olajos és egyéb magvak, cukor, só, száraztészta, kávé, tea, fűszer,
ecet, méz, bébiétel stb.),
1.12. Közérzetjavító és étrend-kiegészítő termék (gyógynövény, biotermék, testépítő szer stb.);
2. Dohányterméket kiegészítő termék;
3. Textil (szövet, ruházati méteráru, háztartási textiltermék, lakástextília, ágynemű, asztalterítő, törölköző, kötőfonal,
hímzéshez, valamint takaró és szőnyeg készítéséhez szükséges alapanyag, rövidáru, tű, varrócérna, gomb stb.);
4. Ruházat (gyermek, női, férfi ruházati cikk, bőrruházat és szőrmeáru, ruházati kiegészítő);
5. Babatermék (csecsemő- és kisgyermek-ruházati cikk, babakocsi, babaülés, babaágy, babaápolási cikk stb.);
6. Lábbeli- és bőráru;
7. Bútor, lakberendezés, háztartási felszerelés, világítástechnikai cikk;
9. Villamos háztartási készülék és villamossági cikk;
10. Audió- és videóberendezés;
11. Audiovizuális termék (zenei- és videó felvétel, CD, DVD stb.);
14. Vasáru, barkács, és építési anyag;
17. Újság, napilap, folyóirat, periodikus kiadvány;
18. Papír- és írószer, művészellátó cikk (vászon, állvány stb.);
19. Számítógépes hardver- és szoftver termék;
21. Háztartási tisztítószer, vegyi áru;
22. Gépjármű- és motorkerékpár-üzemanyag, motorbenzin, gázolaj, autógáz, gépjármű-kenőanyag, -hűtőanyag és adalékanyag;
25. Óra- és ékszer;
26. Sportszer, sporteszköz (horgászfelszerelés, kempingcikk, csónak, kerékpár és alkatrész, tartozék, lovas felszerelés, kiegészítők stb.);
28. Közérzettel kapcsolatos nem élelmiszer termék (vérnyomásmérő, hallókészülék, ortopéd cipő, mankó stb.);
29. Tapéta, padlóburkoló, szőnyeg, függöny;
30. Virág és kertészeti cikk;
31. Kedvtelésből tartott állat;
35. Fegyver és lőszer,
37. Mezőgazdasági, méhészeti és borászati cikk, növényvédő szer, termésnövelő anyag, a tevékenységhez szükséges eszköz, kisgép (pincegazdasági felszerelés, vetőmag, tápszer, kötöző fonal, zsineg stb.);
40. Kegytárgy, kegyszer, egyházi cikk;
42. Díszműáru, műalkotás, népművészeti és iparművészeti áru;
43. Emlék- és ajándéktárgy;
45. Kreatív-hobbi és dekorációs termék;
46. Használtcikk (használt könyv, ruházati cikk, sportszer, bútor, egyéb használtcikk, régiség);
48. Egyéb gépjármű (tehergépjármű, lakókocsi, 3,5 tonnánál nehezebb jármű);
49. Személygépjármű és egyéb gépjármű-alkatrész és - tartozék;
50. Motorkerékpár, motorkerékpár-alkatrész és - tartozék;
51. Mezőgazdasági nyersanyag, termék (gabona, nyersbőr, toll stb.);
52. Mezőgazdasági ipari gép, berendezés;
53. Irodagép, - berendezés, irodabútor;
54. Speciális gép, berendezés (ipari robot, emelőgép, mérőberendezés, professzionális elektromos gép, berendezés, hajó, repülőgép stb.);
55. Ipari vegyi áru;
56. Egyéb termelési célú alapanyag termék (műanyag-alapanyag, nyersgumi, ipari textilszál, textilipari rostanyag, kartonpapír, drágakő);
57. Nem veszélyes, újrahasznosítható hulladék termék;
58. Zálogház által, a tevékenysége keretén belül felvett és ki nem váltott zálogtárgy;
59. Egyéb (jelölje meg)
IV. Kereskedelmi szálláshely ügyek
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 2.§-a  alapján:
szálláshely: szálláshely-szolgáltatás folytatása céljából létesített vagy használt épület, önálló rendeltetési egységet képező épületrész vagy terület, valamint szálláshely-szolgáltatás folytatása céljából, bérbeadás keretében hasznosított, a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 87. § 29a. pontja szerinti nyaralóhajó,
szálláshely-szolgáltatás: üzletszerű gazdasági tevékenység keretében rendszerint nem huzamos jellegű, éjszakai ott-tartózkodást, pihenést is magában foglaló tartózkodás céljára szálláshely nyújtása és az ezzel közvetlenül összefüggő szolgáltatások nyújtása;
A szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről és a szálláshely-üzemeltetési engedély kiadásának rendjéről szóló 239/2009. (X.20.) Kormányrendelet 3.§-a   szerint:
(1) A Kormány a Kertv. 6/D. §-a, 6/G. § f) pontja és a szálláshely-szolgáltatási tevékenységgel összefüggésben   a Kertv. 9. §-a tekintetében kereskedelmi hatóságként a szálláshely fekvése szerinti illetékes települési önkormányzat, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjét , a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi főjegyzőt jelöli ki.
(2) A Kormány a szálláshely-szolgáltatási tevékenység tekintetében a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a jegyzőt jelöli ki.
Az eljárás jogi alapja:
a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről és a szálláshely-üzemeltetési engedély kiadásának rendjéről szóló 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet
a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
I. fokon döntést hozó szerv:
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
II. fokon döntést hozó szerv:
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal (4400 Nyíregyháza, Hősök tere 5.)
Az eljárás illetéke: az eljárás 2021. 01.01-től ILLETÉKMENTES
Újfehértó Város közigazgatási területe
Ügyintézési határidő: 8 nap sommás eljárás
A kérelem kötelező tartalma:
A bejelentést a Kormány rendelet szerinti adatokkal kell megtenni. A nyomtatvány kizárólag elektronikus úton az Önkormányzati Portálon elérhető ŰRLAPON keresztül nyújtható be.
A www.ujfeherto.hu – ról navigálva, vagy a https://ohp-20.asp.lgov.hu oldalon keresztül ügyfélkapus/cégkapus bejelentéskést követően elérhető. A Portálra történő belépést és ügyfélkapus azonosítást követően az ügyfélnek Önkormányzatot kell választania, majd az ügyindítást kell kezdeményeznie. Ekkor ipar-kereskedelem ágazat, és szálláshely ügytípust választva, a megfelelő adatlap leválasztásával kezdeményezhető az eljárás.
Egyéb esetben a Portálon nem elérhető adatlap tekintetében kizárólag e-papíron keresztül nyújtható be a kérelem.
A szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről és a szálláshely-üzemeltetési engedély kiadásának rendjéről szóló 239/2009.(X.20.) számú  kormányrendelet 6.§ (2) bekezdése szerint a szálláshely-üzemeltetési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) nem a kérelmező tulajdonában lévő szálláshely esetében a szálláshely használatának jogcímére vonatkozó igazoló okiratot vagy annak másolatát a tulajdoni lap kivételével,
b) haszonélvezet esetében - ha nem a tulajdonos vagy a haszonélvező a szálláshely-szolgáltató - a haszonélvező hozzájárulását igazoló okiratot,
c) közös tulajdonban álló szálláshely esetében, ha nem valamennyi tulajdonostárs a szálláshely-szolgáltató, a tulajdonostársak hozzájárulását igazoló okiratot,
d) a szálláshelykezelő szoftver meglétét igazoló dokumentumot.
Az egyéb szálláshelyet üzemeltető szálláshely-szolgáltató köteles az adott naptári évre (a továbbiakban: tárgyév) vonatkozóan a tárgyévet követő év január hó 31. napjáig a jegyzőnek írásban adatot szolgáltatni a következőkről:
a) fogadott vendégek száma, és
b) a vendégek által a szálláshelyen eltöltött éjszakák száma.
Az a) és b) pontja szerinti adatokat összesítve, valamint magyarországi lakóhellyel rendelkező és magyarországi lakóhellyel nem rendelkező vendégek szerinti bontásban kell közölni. Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás személyes adatokat nem tartalmazhat.
V. Nem üzleti célú, közösségi szabadidős célú
A nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely szolgáltatás:
- nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely az erre a célra épített vagy átalakított és az ekként minősített,  illetve -ahol e rendelet előírja – ekként nyilvántartásba vett üdültetési és ifjúsági turisztikai célú, továbbá hegyi menedék céljára szolgáló szálláshely,
- nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshelynek minősül az ekként minősített,  illetve- ahol e rendelet előírja – ekként nyilvántartásba vett sportlétesítményben üzemelő, szálláshely céljára szolgáló önálló rendeltetési részegység és szálláshely-szolgáltatásának időszakában kiegészítő/melléktevékenység formájában üzemeltetett hivatali, közfeladatot ellátó intézmény által biztosított és az egyházi jogi személy által nem az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény szerinti gazdasági-vállalkozási tevékenység keretében üzemeltetett egyházi intézményi szállás.
A jegyző a szolgáltatót a hatósági nyilvántartásba felveszi, ha a kérelem megfelel a jogszabályban foglaltaknak, és a jegyző az ellenőrzés során nem tárt fel olyan hiányosságokat, amelyek miatt a 20. § (1) bekezdése alapján a nyilvántartásból való törlésnek lenne helye, feltéve, hogy az ellenőrzést a nyilvántartásba vételt megelőzően lefolytatta.
A jegyző a szolgáltató nyilvántartásba vételéről vagy a nyilvántartásba vétel megtagadásáról két hónapon belül dönt.
A szolgáltató nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatást a nyilvántartásba vételi kérelem benyújtásának napjától nyújthat.
Üdülő, gyermek- és ifjúsági tábor, turistaház, kulcsosház, valamint pihenőház esetén a jegyző a nyilvántartásba vételről értesíti
a) az illetékes kormányhivatalnak a népegészségügyi feladatkörében eljáró járási hivatalát a közegészségügyi követelmények,
b) a szálláshely szerint illetékes tűzoltó-parancsnokságot a tűzvédelmi előírások,
c) a szálláshely szerint illetékes építésügyi hatóságot az építéshatósági követelmények,
d) külterületen vagy természetvédelmi oltalom alatt álló belterületen lévő szálláshely esetén a szálláshely szerint illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi előírások teljesítésének ellenőrzése céljából. A jegyző ellenőrzi, hogy a szolgáltatás megfelel-e a hatósági nyilvántartásban, a szolgáltató önminősítésében és a jogszabályokban foglaltaknak.
Az eljárás jogi alapja:
173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet a nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatásról,
2009. évi CXV. törvény az egyéni vállalkozókról és az egyéni cégekről,
2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról,
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
A kérelem kötelező tartalma:
A bejelentést a Kormány rendelet szerinti adatokkal kell megtenni.
Kizárólag elektronikusan nyújtható be – e-papíron.
A nyomtatvány Újfehértó város honlapjáról letölthető.
I. fokon döntést hozó szerv:
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
II. fokon döntést hozó szerv:
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal (4400 Nyíregyháza, Hősök tere 5.)
Az eljárás illetéke: illetékmentes
Újfehértó Város közigazgatási területe
Ügyintézési határidő: 8 nap
- a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. Tv. 20. §-a (1) bekezdésének g) pontja szerinti diákotthon és kollégium esetében, feltéve, hogy legalább a 2. számú melléklet VII. pontjában meghatározott feltételekkel rendelkezik; valamint
a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. Tv. 13. §-ának (1) bekezdése szerinti diákotthon és kollégium esetében, feltéve, hogy az Oktatási Hivatal nyilvántartásában szerepel- az alapító okiratot
- a szálláshely használatára való jogosultságot igazoló okiratot (így különösen: adásvételi, illetve bérleti szerződést)
- azt az okiratot, amely igazolja, hogy a szolgáltató a szolgáltatás nyújtására jogosult,
- az igénybe vehető szobák és férőhelyek (hálóhelyiségek és fekvőhelyek) számát; kollégium esetén kizárólag azokat a férőhelyeket kell feltüntetni, amelyeken a szolgáltató nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatást kíván nyújtani,
- a szálláshely állandó jelleggel, idény jelleggel vagy eseti jelleggel való nyitva tartásának, a szálláshely állandó felügyelettel vagy anélkül történő üzemeltetésének, továbbá a szálláshely-szolgáltatás kiegészítő, illetve melléktevékenységként való nyújtásának tényét,
- a szolgáltatás megkezdésének időpontját.
VI. Zenés, táncos rendezvények engedélyezése
A zenés, táncos rendezvények működésének biztonságosabbá tételéről szóló 23/2011. (III. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R) tartalmazza a zenés, táncos rendezvények engedélyezésére, tartására vonatkozó szabályokat.
Rendezvénytartási engedély birtokában tarthatók azok az alkalmi vagy rendszeres zenés, táncos rendezvények, amelyeket,
a) 300 személynél nagyobb befogadóképességű helyiségben, vagy olyan építményben, építményen, tartanak, amelyben 300 személynél nagyobb befogadóképességű helyiség van, illetőleg amelyen (pl híd, kilátó) bármikor egyidejűleg 300 főnél több személy tartózkodása várható.
b) az a) pontban foglaltak kivételével a szabadban tartanak és a rendezvény időtartama alatt várhatóan lesz olyan időpont, amelyen a résztvevők létszáma az 1000 főt meghaladja.
A rendelet értelmezése szempontjából:
zenés, táncos rendezvény: rendszeresen vagy meghatározott alkalomból, illetve időpontban tartott, nyilvános, nem zártkörű, válogatott lemezbemutatás vagy élő előadás útján nyújtott zeneszolgáltatást főszolgáltatásként nyújtó rendezvény, amelyen a részvételhez nem kell megváltott ülőhellyel rendelkezni;
alapterület: a látogatók rendelkezésére álló nettó hasznos alapterület
rendszeres rendezvény: adott helyszínen hetente több alkalommal, heti vagy havi gyakorisággal megtartott rendezvény;
alkalmi rendezvény: adott helyszínen egy alkalommal legfeljebb tíz egymást követő napon megtartott rendezvény.
A rendeletet hatálya nem terjed ki:
a) a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó rendezvényekre;
b) a választási eljárásról szóló törvény hatálya alá tartozó gyűlésekre;
c) a törvényesen elismert egyházak és vallásfelekezetek által szervezett vallási szertartásokra, rendezvényekre;
d) a családi eseményekkel kapcsolatos rendezvényekre és
e) a közoktatási intézményekben az intézmény által szervezett rendezvényekre.
Újfehértó város közigazgatási területén az engedélyköteles zenés, táncos rendezvénynek helyt adó építmény üzemeltetője, szabadtéri rendezvény esetében a rendezvény szervezője a R által előírt adattartalmú rendezvénytartási engedély iránti kérelmet elektronikus úton köteles Újfehértó Város Önkormányzat Jegyzőjéhez benyújtani.
A kérelem a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet szerinti működési engedély iránti kérelemmel, valamint a bejelentéssel együtt is benyújtható.
Ebben az esetben a szakhatóságok az ellenőrzést mind az engedély, mind a működési engedély feltételei vonatkozásában egyszerre folytatják le.
A bejelentés-köteles kereskedelmi tevékenység bejelentésével egyidejűleg benyújtott engedély iránti kérelem esetében a hatósági ellenőrzéseket mind az engedély, mind a bejelentett kereskedelmi tevékenység feltételei vonatkozásában egyszerre, az engedély kiadását megelőzően kell lefolytatni. A bejelentést követő harminc napon belül nincs szükség újabb hatósági ellenőrzések lefolytatására.
Az eljárás jogi alapja:
a zenés, táncos rendezvények működésének biztonságosabbá tételéről szóló 23/2011. (III. 8.) Korm. rendelet
2009. évi CXV. törvény az egyéni vállalkozókról és az egyéni cégekről,
2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról,
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
I. fokon döntést hozó szerv:
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
II. fokon döntést hozó szerv:
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal (4400 Nyíregyháza, Hősök tere 5.)
A kérelem kötelező tartalma:
A bejelentést a Kormány rendelet szerinti adatokkal kell megtenni.
Kizárólag elektronikusan nyújtható be – e-papíron.
A nyomtatvány Újfehértó város honlapjáról letölthető.
Az eljárás illetéke: illetékmentes
Újfehértó Város közigazgatási területe
Ügyintézési határidő: 20 nap
a zenés, táncos rendezvénynek helyt adó építmény, terület azonosításához szükséges, továbbá alapterületére, befogadóképességére vonatkozó adatokat,
a zenés, táncos rendezvénynek helyt adó építmény, terület használatának jogcímét
a kérelmező nevét, valamint székhelyét, cégjegyzékszámát, az egyéni vállalkozó nyilvántartási számát,
a zenés, táncos rendezvény megnevezését,
a zenés, táncos rendezvényhez kapcsolódó szolgáltatások megnevezését,
a zenés, táncos rendezvény gyakoriságáról, megtartásának napjairól, kezdésének és befejezésének időpontjáról szóló nyilatkozatot,
amennyiben ezt külön jogszabály kötelezővé teszi, a tűzvédelmi szabályzatot,
(„a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról 1996. évi XXXI. törvény 19. § (1) bekezdésének megfelelően: A gazdálkodó tevékenységet folytató magánszemélyeknek, a jogi személyeknek, a jogi és a magánszemélyek jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteinek, ha a munkavégzésben részt vevő családtagokkal együtt ötnél több munkavállalót foglalkoztatnak, vagy ha ötvennél több személy befogadására alkalmas létesítményt működtetnek, illetve a fokozottan tűz- és robbanásveszélyes besorolás esetén és kereskedelmi szálláshelyeken tűzvédelmi szabályzatot kell készíteniük.”)
A zenés, táncos rendezvény szervezőjére, biztonsági személyzetére  vonatkozó szabályok:
A zenés, táncos rendezvény biztosítását a zenés, táncos rendezvény és a helyszín jellegzetességeihez, valamint a helyszín befogadóképességéhez igazodó számú biztonsági személyzet végzi.
Ha a jóváhagyott biztonsági tervben a biztonsági személyzet létszáma a tíz főt eléri, akkor a biztonsági személyzet legalább egy tagjának biztonságszervezői, legalább három tagjának rendezvénybiztosító képzettséggel kell rendelkeznie. (E képesítés vizsgakövetelményeit az igazságügyi és rendészeti miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 15/2008. (VII. 28.) IRM rendelet tartalmazza.)
A biztonsági személyzet tagja a képzettségét igazoló okiratot vagy annak másolatát a zenés, táncos rendezvény ideje alatt köteles magánál tartani és hatósági ellenőrzés esetén felmutatni.
A zenés, táncos rendezvényt üzemeltető, szervező kötelezettségei:
A rendezvény szervezőjének feladata, hogy folyamatosan nyomon kövesse, hogy nem várható-e a rendezvény biztonságát veszélyeztető időjárás, valamint felel a biztonsági tervben és a vonatkozó tűzvédelmi előírásokban meghatározott rendelkezések megtartásáért, ha az időjárás a rendezvény biztonságát veszélyezteti, szükséges esetben gondoskodik a rendezvény felfüggesztéséről.
A biztonsági terv tartalmazza:
a) a zenés, táncos rendezvény helyszínének alaprajzát, befogadóképességét és az oda való belépés és eltávozás rendjét;
b) a zenés, táncos rendezvény helyszínének baleset, elemi csapás, tömeges rendbontás esetére vonatkozó kiürítési, menekítési tervét;
c) a biztonsági követelmények érvényesítésében közreműködők tevékenységének leírását;
d) a biztonsági személyzet létszámát;
e) az egészségügyi biztosítás feltételeinek meglétére vonatkozó utalást; valamint
f) szabadtéri rendezvényeknél a viharos időjárás esetére vonatkozó intézkedési tervet.
A zenés, táncos rendezvény gyakoriságáról, megtartásának napjairól, kezdésének és befejezésének időpontjáról szóló nyilatkozatnak, a biztonsági tervnek és a tűzriadó tervnek a zenés, táncos rendezvény helyszínén a vendégek számára látható, hozzáférhető helyen történő elhelyezéséért, valamint az elektronikus tájékoztatásra szolgáló honlapján való közzétételéért az üzemeltető és a szervező felel.
A zenés, táncos rendezvény szervezője gondoskodik elsősegély nyújtására képzett személyzet helyszíni jelenlétéről.
A zenés, táncos rendezvényt üzemeltető, szervező jogai:
Amennyiben ezt előre meghirdette, korlátozhatja a fiatalkorúak zenés, táncos rendezvény helyszínére való belépését olyan módon, hogy a zenés, táncos rendezvény helyszínére történő belépést az életkort igazoló okmány előzetes felmutatásához.
A beléptetést a fiatalok alkohollal történő kiszolgálásának megelőzése, esetleges alkoholfogyasztásuk ellenőrizhetősége érdekében a fiatalkorúak számára megkülönböztető jelzéssel ellátott belépőjegyhez (kártyához, karszalaghoz) kötheti.
VII. Vásár – piac bejelentése
Vásár- és piactartás engedélyezési, bevásárlóközpont nyilvántartásba vételi eljárása
A vásárokról, a piacokról és a bevásárlóközpontokról szóló 55/2009. (III.13) Korm. rendelet hatálya a Magyarország területén rendezett, illetve tartott vásárokra, piacokra és üzemeltetett bevásárlóközpontokra, valamint a vásárokon, a piacokon és a bevásárlóközpontokban folytatott kereskedelmi tevékenységre terjed ki. Nem tartozik e rendelet hatálya alá a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló kormányrendelet szerint közterületen a húsvéti, karácsonyi és szilveszteri, valamint évente egy alkalommal, az adott ünnepen és az azt megelőző 20 napban folytatott kereskedelmi tevékenység.
Vásár és piac olyan területen rendezhető, illetve tartható, amelyen a településrendezési terv a vásárrendezést, piactartást lehetővé teszi, vagy amely vásár rendezése, helyi termelői piac működése céljából területhasználati hozzájárulással rendelkezik. A területnek, a vásár, illetve piac jellegétől, az ott értékesített termékkörtől, illetve a folytatott tevékenységtől függően, meg kell felelnie a jogszabályban előírt építésügyi, közegészségügyi, élelmiszerlánc-biztonsági, élelmiszer-higiéniai, állat-egészségügyi, növény-egészségügyi, környezetvédelmi, kulturális örökségvédelmi, munkavédelmi és tűzvédelmi követelményeknek, valamint rendelkeznie kell a tevékenység során képződő hulladékok elkülönített gyűjtését biztosító hulladéktárolókkal.
Az üzemeltetőnek a vásár, piac, illetve bevásárlóközpont működése idején, a vásár, piac, illetve bevásárlóközpont helyszínén rendelkeznie kell a vásár, piac, illetve a bevásárlóközpont üzemeltetésére való jogosultságot igazoló irattal, dokumentumokkal vagy ezen iratok, dokumentumok másolatával. Amennyiben az eredeti iratok, dokumentumok a helyszínen nem állnak rendelkezésre, az üzemeltető köteles az eredeti iratokat, dokumentumokat az ellenőrzést végző hatóság felhívására öt napon belül bemutatni.
Az eljárás jogi alapja:
55/2009. (III.13.) Korm. rendelet a vásárokról, piacokról, és a bevásárlóközpontokról,
2009. évi CXV. törvény az egyéni vállalkozókról és az egyéni cégekről,
2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról,
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
I. fokon döntést hozó szerv:
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
II. fokon döntést hozó szerv:
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal (4400 Nyíregyháza, Hősök tere 5.)
A kérelem kötelező tartalma:
A bejelentést a Kormány rendelet szerinti adatokkal kell megtenni.
Kizárólag elektronikusan nyújtható be – e-papíron.
A nyomtatvány Újfehértó város honlapjáról letölthető.
Az eljárás illetéke: illetékmentes
Újfehértó Város közigazgatási területe
Ügyintézési határidő: 20 nap
- a fenntartó nevét, címét, illetve székhelyét, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik;
- a fenntartó vállalkozó nyilvántartásba vételi számát vagy cégjegyzékszámát, illetve a bírósági nyilvántartásba vételi számát;
-   az üzemeltető nevét, címét, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik;
- a vásár, piac elnevezését, (szak) jellegét;
- vásár, piac címét, helyrajzi számát;
- a vásár rendezésének, piac tartásának időpontját, időtartamát, illetve a vásár, piac napi/heti nyitvatartási idejét;
- a vásár, piac számára kijelölt területet, alapterületét, méretarányos helyszínrajzát az üzletek, árusítóhelyek, valamint az egyéb létesítmények és nem árusítási célra kiképzett területrészek tervezett rendeltetés, és szám szerinti meghatározásával, a vevőforgalmi és árubeszállítási, -feltöltési útvonalak kijelölésével.
- a terület használatára való jogosultságot igazoló okiratot: (a tulajdoni lap kivételével a jogcímre vonatkozó igazoló okirattal, továbbá haszonélvezet esetében a haszonélvező, illetve közös tulajdon esetében a tulajdonostárs, hozzájárulását igazoló okirattal együtt; bérleti szerződést, albérleti szerződést, stb.)
- a vásár, piac működésének rendjét;
- a biztonsági tervet.
- élelmiszer felhasználása, forgalmazása, továbbá termény, takarmány, élő állat, illetve állatgyógyászati készítmény és növényvédő szer értékesítése esetén a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a vásár vagy a piac területén az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási hivatal, továbbá növény- és talajvédelmi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal részére állandó jelleggel ingyenes helyiséghasználatot biztosít.
VIII. Telepekkel és ipari tevékenységek bejelentésével és
A telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól szóló 57/2013. (II. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R) tartalmazza a bejelentés és telepengedély alapján gyakorolható ipari tevékenységek folytatásának szabályait.
A tevékenység megkezdésére irányuló szándék bejelentését követően folytatható
a) az 1. mellékletben meghatározott ipari tevékenység;
b) a 2. mellékletben meghatározott ipari tevékenység
ba) a külön jogszabályban ipari területként meghatározott területen, valamint
bb) nem ipari területen akkor, ha a telepként szolgáló építmény vagy építményben az önálló rendeltetési egység a tevékenység végzésének megfelelő rendeltetésre 6 hónapnál nem régebbi véglegessé vált használatbavételi engedéllyel vagy tudomásulvétellel, illetve fennmaradási egyben használatbavételi engedéllyel rendelkezik.
A 2. melléklet szerinti ipari tevékenységet csak jogerős vagy végleges telepengedély birtokában lehet folytatni.
Bejelentéshez kötött ipari tevékenység esetében az ipari tevékenység folytatója az ipari tevékenység megkezdését megelőzően a 3. mellékletben meghatározott adattartalmú formanyomtatványon köteles a telep fekvése szerint illetékes település jegyzőjénél – kizárólag elektronikus úton - írásban bejelenteni a folytatni kívánt ipari tevékenységet.
Az egyes közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján eljáró szakhatóságok kijelöléséről szóló kormányrendeletben meghatározott szakkérdésben az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére a telepengedélyezési eljárás tekintetében szakhatóságként kijelölt hatóság hat hónapig felhasználható előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki.
A jegyző a telepet - telepengedély-köteles tevékenység esetében a telepengedély megadásával egyidejűleg, bejelentés-köteles tevékenység esetében a (2) bekezdésben meghatározott feltétel fennállásának vizsgálatát követően haladéktalanul - a 6. melléklet szerint vezetett nyilvántartásba veszi. A jegyző az általa vezetett nyilvántartást az interneten közzéteszi.
Az ipari tevékenység végzője a telepengedély megadását, illetve a bejelentést követően a nyilvántartásban szereplő adatokban bekövetkezett változást - az ipari tevékenység változtatását ide nem értve - haladéktalanul, írásban köteles bejelenteni a jegyzőnek.
A jegyző az adatváltozást a nyilvántartásba bejegyzi. Telepengedély-köteles tevékenység esetében a jegyző a nyilvántartásba való bejegyzést követően, a korábban kiadott telepengedély bevonásával egyidejűleg a módosított adatoknak megfelelő telepengedélyt ad ki. A telep használatára jogosult személyében történő változás esetén a (2) bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni, azzal, hogy a változást, annak megfelelő igazolása mellett az új jogosult köteles bejelenteni. Az ipari tevékenység megszüntetését az ipari tevékenység végzője köteles a jegyzőnek a megszűnést követően haladéktalanul bejelenteni és - telepengedély-köteles tevékenység esetében - a telepengedélyt leadni. A telepet a jegyző törli a nyilvántartásból.
Az eljárás jogi alapja:
A telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól szóló 57/2013. (II. 27.) Korm. rendelet
2009. évi CXV. törvény az egyéni vállalkozókról és az egyéni cégekről,
2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról,
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
I. fokon döntést hozó szerv:
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
II. fokon döntést hozó szerv:
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal (4400 Nyíregyháza, Hősök tere 5.)
A kérelem kötelező tartalma:
A bejelentést a Kormány rendelet szerinti adatokkal kell megtenni.
Kizárólag elektronikusan nyújtható be – e-papíron.
A nyomtatvány Újfehértó város honlapjáról letölthető.
Az eljárás illetéke: illetékmentes
Telepengedély iránti kérelem: 5.000-Ft Igazgatási szolgáltatási díj Újfehértói Polgármesteri Hivatal költségvetési számlájára megfizetve.
Újfehértó Város közigazgatási területe
Ügyintézési határidő: 30 nap
Bejelentés-köteles tevékenység esetén a bejelentéshez eredetben, vagy másolatban eredeti bemutatása mellett csatolni kell:
- nem a kérelmező tulajdonában lévő telep esetében a telep használatának jogcímére (bérlet stb.) vonatkozó igazoló okiratot (a tulajdoni lap kivételével);
- haszonélvezet esetében a haszonélvező, illetve közös tulajdon esetében a tulajdonostárs hozzájárulását igazoló okiratot.
Telepengedély-köteles tevékenység esetén a kérelemhez eredetben, vagy másolatban eredeti bemutatása mellett csatolni kell:
- nem a kérelmező tulajdonában lévő telep esetében a telep használatának jogcímére (bérlet stb.) vonatkozó igazoló okiratot (a tulajdoni lap kivételével);
- haszonélvezet esetében a haszonélvező, illetve közös tulajdon esetében a tulajdonostárs hozzájárulását igazoló okiratot;
- eljárási és szakhatósági igazgatási szolgáltatási díj befizetését igazoló okiratot.
IX. Állattartással, állatvédelemmel, állategészségüggyel
kapcsolatos hatósági feladatok ellátása
Az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény (a továbbiakban Átv.)
Az állattartó köteles a jó gazda gondosságával eljárni, az állat fajának, fajtájának és élettani szükségleteinek megfelelő életfeltételekről gondoskodni.
A fentiek be nem tartása esetén, az állatok védelmével, valamint az állatok nyilvántartásával kapcsolatos egyes feladat-és hatásköreiről szóló 245/1998.(XII.31.) számú kormányrendelt alapján a jegyző az állatvédelmi és az állattartási szabályok megsértése esetén meghatározott cselekmény végzésére, tűrésére vagy abbahagyására kötelezheti az állattartót az állatok védelme érdekében.
Az eljárás jogi alapja:
Az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény
Az állatok védelmével, valamint az állatok nyilvántartásával kapcsolatos egyes feladat-és hatásköreiről szóló 245/1998.(XII.31.) számú Kormány rendelet
a veszélyes állatokról és tartásuk engedélyezésének részletes szabályairól szóló 8/1999. (VIII. 13.) Köm- FVM- NKÖM- BM együttes rendelet
a kedvtelésből tartott állatok tartásáról és forgalmazásáról szóló 41/2010 (II.26.) Korm. rendelet
15/1969 (XI. 6.) MÉM rendelet a méhészetről,
a méhállományok védelméről és a mézelő méhek egyes betegségeinek megelőzéséről és leküzdéséről szóló 70/2003. (VI.27.) FVM rendelet
a fajtatiszta ebek tenyésztési szabályairól szóló 64/1998. (XII.31.) FVM rendelet
a mezőgazdasági haszonállatok tartásának  állatvédelmi szabályairól szóló 32/1999 (III. 31.) FVM rendelet
41/1997. (V.28.) FM rendelet az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról,
244/1998.(XII. 31.) Korm. rendelet az állatvédelmi bírságról,
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény
I. fokon döntést hozó szerv:
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
II. fokon döntést hozó szerv:
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal (4400 Nyíregyháza, Hősök tere 5.)
-          a közérdekű bejelentés illetékmentes
Újfehértó Város közigazgatási területe
Ügyintézési határidő: 60 nap – teljes eljárás
-    méhállományok védelméről és a mézelő méhek egyes betegségeinek megelőzéséről és leküzdéséről szóló 70/2003 (VI.27) FVM rendelet
A méhészkedést (méhtartást) minden év február végéig, az újonnan kezdett méhészkedést pedig e tevékenység megkezdésétől számított nyolc napon belül kell bejelenteni a méhek tartási helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél, aki a méhészt  nyilvántartásba veszi, és a nyilvántartást folyamatosan vezeti.
Amennyiben a méhek állandó tartási helye nem a méhész lakóhelyével összefüggő területen (udvarban, kertben stb.) van, a méhész köteles a méhek tartási helyén a nevét, lakcímét, telefonszámát, a tartási helyen lévő méhcsaládok számát egy legalább 40 x 30 cm nagyságú táblán jól látható módon feltüntetni.
Eljárás illetéke: a méhek tartásának, a növényvédelmi tevékenységnek és permetezésnek a bejelentése illetékmentes. Nyilvántartásba vétel ideje: 8 nap.
Az eljárás jogszabályi alapja:
-    a marhalevél kiváltásáról és kezeléséről szóló 21/1996. (VII. 9.) FM rendelet
A marhalevél hatósági bizonyítvány, amely igazolja az állat tulajdonjogát, továbbá azt, hogy az állat(ok) forgalomba hozatalának, más település területére vagy – külön jogszabály alapján elrendelt zárlat esetén – a tartási helyéről más tartási helyre történő szállításának állategészségügyi hatósági korlátozó intézkedés miatt nincs akadálya.
A marhalevél tartalmazza az állategészségügyi igazolást, az irányítási intézkedést, a tulajdonos nevét, a tartás helyét, az állat faját és fajtáját, az állat jegyeit és jeleit, valamint a tulajdon átruházást.
A marhalevél kizárólag a belföldi állatforgalomban érvényes. Amennyiben a marhalevéllel rendelkező állatot külföldre szállítják, a marhalevelet az országhatárig a szállítmány indítási helye szerint illetékes hatósági állatorvos által kiállított exportbizonyítvány helyettesíti. Marhalevelet az országból kivinni tilos.
Az állattartó az alábbi esetekben köteles a tartás, szerzés vagy elidegenítés helye szerint illetékes jegyzőnél az állat tulajdonjogának és forgalomképességének igazolására – az 1. § (4) bekezdés e) pontjában leírt Ló útlevéllel ellátott ló kivételével – marhalevelet váltani:
1)     ló, szamár, öszvér egyedére, ha az egy hónapos életkort betöltötte;
2)    a zárt körülmények között tenyésztett, vadon élő, hasított körmű haszonállatok (pl. vaddisznó, dámvad, őz, szarvas, muflon) részére – korukra való tekintet nélkül –, ha
3)    az 1) pontban felsorolt állatokra, életkorukra való tekintet nélkül a 2) pontban felsorolt esetekben;
4)    a külföldi marhalevéllel továbbtartásra vagy tenyésztésre behozott állat(ok) részére – a külföldi marhalevél egyidejű bevonásával – beérkezésüktől számított nyolc napon belül;
5)    a közös marhalevélen jelzett állatokból azokra, amelyek értékesítése egyedenként vagy kisebb csoportokban történik.
A jegyző a marhalevelet csak abban az esetben állítja ki, ha az állattartó az állatát, állatait az állategészségügyi és az állattenyésztési jogszabályoknak megfelelő, külön jogszabály szerint meghatározott jelöléssel látta el, vagy jelöltette meg.
Az állat tulajdonát a marhalevél kiállításához az állattartónak az alábbiak szerint kell igazolnia:
a) marhalevéllel még el nem látott állat esetén
1. üzemszerűen működő gazdaságok a saját nyilvántartásuk kivonatával,
2. mezőgazdasági kistermelő esetében a kistermelő nyilatkozatával,
3. fegyveres erők és testületek, rendészeti szervek állatainál az általuk kiállított és az állat leírását is tartalmazó nyilatkozattal,
4. örökség vagy hagyományozás útján szerzett állat esetében az e tényt bizonyító okirattal;
b) marhalevéllel már ellátott állat esetén
1. az előző marhalevéllel,
2. a külföldi marhalevéllel.
-    a marhalevél kiállításának kérelmezésekor az a) pontban felsorolt állatoknál a kérelemhez csatolni kell a megjelölést végző szakember, tenyésztő szervezet, illetőleg állatorvos nyilvántartásán alapuló igazolását, hogy az állat megjelölése megtörtént és milyen jelölést alkalmazott;
-    a b) pontban felsorolt állatok esetében a megjelölést az állattartó saját maga is elvégezheti. Ez esetben jegyzőkönyvben köteles nyilatkozni a jelölés megtörténtéről és az alkalmazott jelről.
A kiállított marhalevelekről, az azokra jegyzett irányítási és egyéb intézkedésekről a jegyző köteles nyilvántartást vezetni.
Az állattartónak új marhalevél kiállítását és az állatoknak az eredetiről való lejegyzését kell kérnie a b) pontban felsorolt esetekben, ha a közös marhalevélen feltüntetett állatok egy részét kívánja csak forgalomba hozni.
Marhalevél-másodlat kiállítását kell kérni, ha a korábban kiállított marhalevélen további kezelési intézkedésre már nem áll rendelkezésre hely.
Az állattartónak az alábbi esetekben nem kell az állat részére marhalevelet váltani, illetőleg marhalevél-kezelési intézkedést kérni:
-    ha az állatot kényszervágásra, gyógykezelésre, a jogszabályban meghatározott fertőző betegség miatt karanténba szállítja;
-    ha az állatot a szomszédos község területére, de legfeljebb harminc kilométeres távolságra nem közlegelőn történő legeltetésre, vagy időleges munkavégzésre hat napnál nem hosszabb időre hajtja vagy szállítja.
-    Azok a gazdaságok, amelyeknek összefüggő működési területe több településre terjed ki, e települések között, de legfeljebb a telephelytől számított harminc kilométeres távolságon belül, az 1) pontban felsorolt és marhalevéllel ellátott állataikat további marhalevél-kezelési intézkedés nélkül, 2) pontban felsorolt állataikat marhalevél kiváltása nélkül hajthatják vagy szállíthatják, amennyiben az állatok mozgatása nem közfogyasztásra vagy magánfogyasztásra való levágás céljából történik.
Marhalevél nélkül, de szállítmánylevéllel, illetőleg származási bizonyítvánnyal szállíthatók az állatok az alábbi esetekben:
a) fegyveres erők és testületek, rendészeti szervek lova, szamara, öszvére, a szolgálati területen;
b) ló- és szamármének, a tenyésztői körzetben levő fedeztetési állomásokra való kihelyezésükkor;
c) versenylovak a versenyeken való részvételre.
A szállítmánylevél, illetőleg származási bizonyítvány kiállításáról a tulajdonosi jogot gyakorló köteles gondoskodni.
Az elveszett vagy megsemmisült marhalevél pótlását, az eredeti marhalevelet kiállító vagy a tulajdon átruházási nyilatkozatot rávezető jegyzőtől kell kérni.
A marhalevél-másodlatot, pótlást – jellegének és funkciójának feltüntetése mellett – marhalevél-nyomtatványon kell kiállítani.
Amennyiben az állat tulajdonosa nem tudja megnevezni azt a települést, ahol az eredeti marhalevelet kiállították, vagy a tulajdon átruházási nyilatkozatot rávezették, új marhalevelet kell kiállítani.
Ha a marhalevél kiállítása után az állat azonosítását akadályozó lényeges változás történt (pl. ivartalanítás, színváltozás, új számozás, ló esetében hat hónapos korban tartós megjelölés) vagy a marhalevélbe téves adatot jegyeztek be, az állat tulajdonosa haladéktalanul köteles a marhalevél kiigazítását kérni.
Az állat egészségügyi állapotára vonatkozó – külön jogszabályban elrendelt – vizsgálat(ok) eredményét a vizsgálatot végző állatorvos is jogosult a marhalevélre rávezetni. A kiigazításra a marhalevelet kiállító, illetőleg az állat tartási helye szerinti jegyző jogosult.
A marhalevél-kezelést és pótlást az állattartó a jegyzőtől kérheti.
A marhalevél-kezelés ellenőrzésére jogosult
-    a hatósági állatorvos, és
-    a közúti igazoltatást végző rendőri szervek
A jegyző, illetve a közúti igazoltatást végző rendőri szervek az ellenőrzés során tapasztalt hiányosságokról értesítik a területileg illetékes hatósági állatorvost.
A hatósági állatorvos a marhalevél-kezelés hiánya miatt az értesítés vagy saját észlelés alapján a külön jogszabályban foglaltak szerint intézkedik.
A marhalevél kiváltására, kezelésére vonatkozó kötelezettség megszegése miatt indult szabálysértési eljárásról a jegyző haladéktalanul értesíti a területileg illetékes hatósági állatorvost, egyidejűleg intézkedik az eljárással érintett állatok marhalevéllel történő ellátásáról, illetőleg a marhalevél kezeléséről.
X. A panasz és a közérdekű bejelentés:
Jogszabályi háttér: a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló 2013. évi CLXV. törvény (2014. január 1. napjától)
A panasz: olyan kérelem, amely egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul, és elintézése nem tartozik más – így különösen bírósági, közigazgatási – eljárás hatálya alá. A panasz javaslatot is tartalmazhat.
A közérdekű bejelentés: olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása vagy megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat.
Panasszal és közérdekű bejelentéssel bárki fordulhat a panasszal vagy a közérdekű bejelentéssel összefüggő tárgykörben eljárásra jogosult szervhez.
nem az eljárásra jogosult szervhez tették meg, a panaszt vagy a közérdekű bejelentést a beérkezésétől számított nyolc napon belül az eljárásra jogosult szervhez át kell tenni. Az áttételről a panaszost vagy a közérdekű bejelentőt az áttétellel egyidejűleg értesíteni kell
Ha a közérdekű bejelentés jogszabály megalkotására vagy módosítására irányuló javaslatot tartalmaz, azt a jogalkotói hatáskörrel rendelkező személynek vagy szervnek is meg kell küldeni.
az eljárásra jogosult szervhez történő beérkezésétől számított harminc napon belül kell elbírálni.
ha az elbírálást megalapozó vizsgálat előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a panaszost vagy a közérdekű bejelentőt – az elintézés várható időpontjának és az eljárás meghosszabbodása indokainak egyidejű közlésével – tájékoztatni kell.
Az eljárásra jogosult szerv a panaszost vagy a közérdekű bejelentőt meghallgatja, ha azt a panasz vagy a közérdekű bejelentés tartalma szükségessé teszi.
Az eljárásra jogosult szerv a vizsgálat befejezésekor – a minősített adat, illetve törvény alapján üzleti, gazdasági vagy egyéb titoknak minősülő adat kivételével – a megtett intézkedésről vagy annak mellőzéséről – az indokok megjelölésével – a panaszost vagy a közérdekű bejelentőt haladéktalanul értesíti.
Az írásbeli értesítés mellőzhető, ha a panasz vagy a közérdekű bejelentés elintézéséről a panaszost vagy közérdekű bejelentőt szóban tájékoztatták, aki a tájékoztatást tudomásul vette.
A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon panaszos vagy közérdekű bejelentő által tett ismételt, továbbá az azonosíthatatlan személy által tett panasz vagy közérdekű bejelentés vizsgálata mellőzhető.
A panasz vizsgálata mellőzhető akkor is, ha a panaszos a sérelmezett tevékenységről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított hat hónap után terjesztette elő panaszát.
A sérelmezett tevékenység vagy mulasztás bekövetkeztétől számított az egy éven túl előterjesztett panaszt érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani.
A panasz vagy a közérdekű bejelentés alapján – ha alaposnak bizonyul – gondoskodni kell
a) a jogszerű vagy a közérdeknek megfelelő állapot helyreállításáról, illetve az egyébként szükséges intézkedések megtételéről,
b) a feltárt hibák okainak megszüntetéséről,
c) az okozott sérelem orvoslásáról és
d) indokolt esetben a felelősségre vonás kezdeményezéséről.
A panaszost vagy a közérdekű bejelentőt nem érheti hátrány a panasz vagy a közérdekű bejelentés megtétele miatt.
A panaszos vagy a közérdekű bejelentő személyes adatai csak a panasz vagy a közérdekű bejelentés alapján kezdeményezett eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező szerv részére adhatóak át, ha e szerv annak kezelésére törvény alapján jogosult, vagy az adatai továbbításához a panaszos vagy a közérdekű bejelentő egyértelműen hozzájárult. A panaszos és a közérdekű bejelentő személyes adatai egyértelmű hozzájárulása nélkül nem hozhatóak nyilvánosságra.
Ha azonban nyilvánvalóvá vált, hogy a panaszos vagy a közérdekű bejelentő rosszhiszeműen, döntő jelentőségű valótlan információt közölt és
a) ezzel bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésére utaló körülmény merül fel, személyes adatait az eljárás lefolytatására jogosult szerv vagy személy részére át kell adni,
b) alappal valószínűsíthető, hogy másnak jogellenes kárt vagy egyéb jogsérelmet okozott, személyes adatait az eljárás kezdeményezésére, illetve lefolytatására jogosult szervnek vagy személynek kérelmére át kell adni.
A közérdekű bejelentések védett elektronikus rendszere
A közérdekű bejelentést a közérdekű bejelentések védett elektronikus rendszerében (a továbbiakban: elektronikus rendszer) is meg lehet tenni. A közérdekű bejelentések megtételére és nyilvántartására szolgáló elektronikus rendszer üzemeltetéséről az alapvető jogok biztosa gondoskodik.
Az elektronikus rendszerben kezelt személyes adatokat kizárólag a közérdekű bejelentés kivizsgálása, valamint a közérdekű bejelentővel való kapcsolattartás céljából lehet kezelni.
Az elektronikus rendszerben a közérdekű bejelentő azonosításához a nevét és lakcímét kell tárolni.
Az elektronikus rendszer a beérkezett közérdekű bejelentést automatikusan egyedi azonosító számmal látja el.
Az elektronikus rendszeren keresztül benyújtott közérdekű bejelentés rövid, személyes és egyedi intézményi adatok nélküli tartalmi kivonatát és elintézésének állását az egyedi azonosító szám alapján az alapvető jogok biztosa az interneten mindenki számára hozzáférhetővé teszi. Az ügy lezárását követően a közérdekű bejelentésben érintett és – ha az nem ugyanaz – az eljárásra jogosult szerv elnevezését is hozzáférhetővé kell tenni.
Az elektronikus rendszert úgy kell kialakítani, hogy az egyedi azonosító szám és a közérdekű bejelentő által megadott jelszó alapján a közérdekű bejelentővel való kapcsolattartás biztosítható legyen.
Az elektronikus rendszert úgy kell kialakítani, hogy a közérdekű bejelentő számára biztosítsa a közérdekű bejelentés teljes tartalmának nyomtathatóságát és elektronikus formában történő rögzítését.
A közérdekű bejelentő az elektronikus rendszer útján az alapvető jogok biztosánál tett közérdekű bejelentése során kérheti, hogy személyes adatai kizárólag az alapvető jogok biztosa és hivatala számára legyen hozzáférhető. Ilyen esetben az alapvető jogok biztosa a közérdekű bejelentést kivonatolja annak érdekében, hogy az a közérdekű bejelentő azonosítását lehetővé tevő adatot ne tartalmazzon.
Az elektronikus rendszerbe érkező közérdekű bejelentést vagy meghatározott esetben annak kivonatát továbbítani kell az eljárásra jogosult szerv számára.
Az eljárásra jogosult szerv az 1. alcímben meghatározottak szerint köteles a közérdekű bejelentést intézni azzal az eltéréssel, hogy
a) az eljárásra jogosult szerv az intézkedéseiről szóló tájékoztatást – ennek keretében a közérdekű bejelentés vizsgálatának mellőzéséről szóló tájékoztatást is – az elektronikus rendszerben rögzíti,
ba) a közérdekű bejelentő meghallgatására és szóbeli tájékoztatására nem kerülhet sor,
bb) a közérdekű bejelentés vizsgálatát nem lehet mellőzni azért, mert a közérdekű bejelentő az eljárásra jogosult szerv számára nem azonosítható,
bc) a közérdekű bejelentővel való kapcsolattartás kizárólag az elektronikus rendszer útján történhet,
bd) az eljárásra jogosult szerv az alapvető jogok biztosának hivatalán keresztül kapcsolatba léphet a közérdekű bejelentővel, és kezdeményezheti a közérdekű bejelentő személyazonosságának felfedése nélküli kapcsolattartást a közérdekű bejelentővel.
Ha a közérdekű bejelentés természetes személyre vonatkozik, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (Infotv.) 15. § (1) bekezdése alapján e természetes személyt megillető, a személyes adatairól való tájékoztatáshoz való joga gyakorlása során a közérdekű bejelentő személyes adatai nem tehetők megismerhetővé a tájékoztatást kérő személy számára.
Az elektronikus rendszerben a közérdekű bejelentéssel, az az alapján folytatott vizsgálattal és a megtett intézkedésekkel kapcsolatos adatokat az utolsó vizsgálati cselekmény vagy intézkedés befejezésétől számított öt évig meg kell őrizni, azt követően törölni kell.
3. A közérdekű bejelentők védelme
Minden, a közérdekű bejelentő számára hátrányos intézkedés, amelyre a közérdekű bejelentés miatt kerül sor – a 3. § (4) bekezdésében foglalt intézkedések kivételével – jogellenesnek minősül akkor is, ha egyébként jogszerű lenne.
Veszélyeztetett közérdekű bejelentőnek minősül – a 3. § (4) bekezdése szerinti eset kivételével – az a közérdekű bejelentő, aki tekintetében valószínűsíthető, hogy életkörülményeit súlyosan veszélyeztethetik az általa tett közérdekű bejelentés miatt őt – a 3. § (4) bekezdése szerinti eset kivételével – fenyegető hátrányok.
A természetes személy közérdekű bejelentő, ha veszélyeztetettsége valószínűsíthető, jogszabályban meghatározott bejelentővédelmi támogatásokra jogosult.
Az állam a közérdekű bejelentő részére a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvényben meghatározott támogatásokat biztosítja az ott meghatározott feltételek szerint.
Az állami és helyi önkormányzati szervnek nem minősülő jogi személy a tevékenységével összefüggő bejelentések fogadásával és kezelésével kapcsolatos feladatok ellátására ügyvéddel megbízási szerződést köthet (a továbbiakban: bejelentővédelmi ügyvéd). A bejelentővédelmi ügyvéd tevékenysége szempontjából minden olyan jelzés bejelentésnek tekintendő, amely olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása vagy megszüntetése a jogi személy jogi vagy jogszabályba nem ütköző üzleti érdekét, vagy a jogi személy tevékenységével kapcsolatos jogszabálysértés, a közbiztonság, a közegészség vagy a környezet veszélyeztetésének megszüntetését szolgálja.
A bejelentővédelmi ügyvéd e tevékenységével összefüggésben javadalmazást vagy más előnyt a megbízó kivételével mástól nem kérhet és nem fogadhat el.
A megbízási szerződés alapján a bejelentővédelmi ügyvéd:
a) fogadja a megbízója tevékenységével összefüggő bejelentéseket,
b) jogi tanácsadást nyújt a bejelentőnek a bejelentés megtételével kapcsolatban,
c) kapcsolatot tart a bejelentővel, tőle a bejelentés kivizsgálása érdekében szükség esetén tájékoztatást, felvilágosítást kérhet,
d) a megbízó rendelkezése szerint közreműködhet a bejelentés alapján indult vizsgálat lefolytatásában,
e) kérésére írásban tájékoztatja a bejelentőt a bejelentéssel kapcsolatos eseményekről, különösen a bejelentés alapján indult vizsgálat eredményéről, a megbízó jogi személy által megtett intézkedéséről vagy a vizsgálat lefolytatásának elutasításáról.
A bejelentővédelmi ügyvéd a bejelentést az őt megbízó jogi személyhez továbbítja, de a bejelentő személyének megállapítását lehetővé tevő adatok tekintetében titoktartásra köteles, ezért a bejelentésnek a bejelentő azonosítását lehetővé tevő adatot nem tartalmazó kivonatát küldi meg a megbízónak, kivéve ha titoktartási kötelezettsége alól a bejelentő előzetesen, írásban felmentést adott.
A bejelentővédelmi ügyvéd az ilyen minőségében kapott bejelentéseket és azok iratanyagát köteles más tevékenységétől elkülönítve kezelni és nyilvántartani.
A bejelentővédelmi ügyvéd megbízása csak indokolással mondható fel. A bejelentővédelmi ügyvéd törvényes eljárása nem alapozhatja meg a megbízó általi felmondást vagy a bejelentővédelmi ügyvédet megillető megbízási díj teljesítésének megbízó általi megtagadását.
A munkáltatói visszaélés-bejelentési rendszer
A munkáltató, valamint annak gazdasági társasági formában működő tulajdonosa (a továbbiakban együtt: foglalkoztatói szervezet) a munkáltató munkavállalóira a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 9. § (2) bekezdésében meghatározott feltételekkel a közérdeket vagy nyomós magánérdeket védő magatartási szabályokat állapíthat meg, amelyet a munkáltató a kapcsolódó eljárás leírásával együtt bárki számára elérhető módon köteles nyilvánosságra hozni.
A foglalkoztatói szervezet a jogszabályok, valamint a Törvény 13. § szerinti magatartási szabályok megsértésének bejelentésére visszaélés-bejelentési rendszert (a továbbiakban: bejelentési rendszer) hozhat létre, ebben a bejelentőnek, valamint a bejelentésben érintett személynek a bejelentésben megadott személyes adatait a bejelentés kivizsgálása céljából kezelheti és a bejelentés kivizsgálásában közreműködő külső szervezet részére továbbíthatja. A bejelentési rendszerhez kapcsolódó adatkezelést az adatkezelő bejelenti a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság által vezetett adatvédelmi nyilvántartásba. A bejelentési rendszerhez kapcsolódó adatkezelés adatvédelmi nyilvántartásba vételére az Infotv. 65. § (3) bekezdés a) pontját nem kell alkalmazni.
A bejelentési rendszer működésére, valamint a bejelentéssel kapcsolatos eljárásra vonatkozóan a munkáltató honlapján magyar nyelvű, részletes tájékoztatást tesz közzé.
A bejelentési rendszerben különleges adatok kezelése tilos.
A bejelentési rendszerből haladéktalanul törölni kell a bejelentésben nem érintett harmadik személyre vonatkozó, a bejelentés kivizsgálásához nem szükséges, valamint az e törvény szerint nem kezelhető adatokat.
A bejelentési rendszerben kezelt személyes adatok kezelésére a 3. § (3) bekezdésében és – a bejelentőre vonatkozó adatok tekintetében – a 3. § (4) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
A bejelentési rendszerbe a munkáltató munkavállalói, valamint a foglalkoztatói szervezettel szerződéses viszonyban álló, vagy olyan személyek tehetnek bejelentést, akiknek a bejelentés megtételéhez vagy a bejelentés tárgyát képező magatartás orvoslásához méltányolható jogos érdekük fűződik. A bejelentés megtételekor a bejelentő nevét és lakcímét, jogi személy bejelentő esetén annak székhelyét és a bejelentést benyújtó törvényes képviselőjének nevét köteles megadni, továbbá nyilatkoznia kell arról, hogy a bejelentést jóhiszeműen teszi olyan körülményekről, amelyekről tudomása van, vagy kellő alappal feltételezi, hogy azok valósak. A bejelentő figyelmét fel kell hívni a rosszhiszemű bejelentés következményeire, a bejelentés kivizsgálására irányadó eljárási szabályokra és arra, hogy személyazonosságát a vizsgálat valamennyi szakaszában bizalmasan kezelik. A bejelentőt tájékoztatni kell arról, hogy a név nélküli vagy azonosíthatatlan bejelentő által megtett bejelentés vizsgálata mellőzhető.
Az ügyfél (találó) a talált dolgot, iratot a hatósághoz behozza és azt talált dologként leadja.
A találás helye szerinti települési önkormányzat jegyzője.
természetes személy találó esetén: személyazonosító okmány
2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről:
5:54. § [Tulajdonszerzés találással]
(1) Ha valaki feltehetően más tulajdonában álló, elveszett dolgot talál és azt birtokba veszi, megszerzi annak tulajdonjogát, ha arra igényt tart feltéve, hogy
a) megtett mindent annak érdekében, hogy a dolgot a tulajdonos visszakaphassa; és
b) a dolog tulajdonosa vagy az átvételre jogosult más személy a találástól számított egy éven belül, élő állat esetén három hónapon belül, a dologért nem jelentkezik.
(2) Ha a dolgot többen találják meg, a találótársakat a találó jogai együttesen, egymás között egyenlő arányban illetik meg és kötelességei egyetemlegesen terhelik. Találótárs az is, aki a dolgot elsőként felfedezte és annak birtokbavételére törekedett, de végül más vette azt előbb birtokba.
5:55. § [A találó kötelezettsége]
(1) A találó köteles a talált dolgot a találástól számított nyolc napon belül a dolog elvesztőjének, tulajdonosának, a dolog átvételre jogosult más személynek vagy a találás helye szerint illetékes jegyzőnek átadni.
A jegyzőnek való átadáskor a találó nyilatkozni köteles arra nézve, hogy igényt tart-e a dolog tulajdonjogára. A találó igénybejelentéséről a jegyző igazolást ad.
Ha az átadott dolog átvételére jogosult személye megállapítható, a jegyző a dolgot késedelem nélkül átadja a jogosultnak.
Ha az átvételre jogosult személye nem állapítható meg, a jegyző a dolgot az átadástól számított három hónapon át megőrzi. Ha ez idő alatt a jogosult nem jelentkezik, a dolgot - ha ennek tulajdonjogára az átadáskor igényt tartott - a találónak ki kell adni.
Ha a jogosult a dologért három hónap alatt nem jelentkezik, az üzemeltető vagy a jegyző azt értékesíti.
I. fokon eljáró szerv:
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
Az eljárás illetéke: illetékmentes
Újfehértó Város közigazgatási területe
a 3,5 tonna össztömeget meghaladó tehergépjármű, autóbusz székhelyének, telephelyének bejegyzéséhez a közlekedési nyilvántartásba
A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 9. §-a az alábbi (5) bekezdéssel egészült ki:
A 3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömeget meghaladó tehergépkocsiból, vontatóból, pótkocsiból és autóbuszból
a) 10-nél többet üzemeltető üzemben tartó az (1) bekezdés b) és f) pontja szerinti székhely, telephely címként olyan települési cím bejegyzését kérheti, amelyet a cégjegyzék vagy a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatal általa vezetett egyéni vállalkozók nyilvántartása tartalmaz,
b) legfeljebb 10-et üzemeltető üzemben tartó az (1) bekezdés b) és j) pontja szerinti székhely, telephely címként olyan települési cím bejegyzését is kérheti, amelyet a külön jogszabály szerint tárolási helyül a közlekedési hatóságnak bejelentett, és a bejelentés megtörténtét a közlekedési hatóság igazolása tanúsítja,
feltéve, hogy az a járművek számára ténylegesen tárolási helyéül szolgál. Azt a tényt, hogy a települési cím szerinti ingatlan alkalmas a járművek tárolására, a települési önkormányzat jegyzője igazolja.
A fenti rendelkezés 2012. január 1-je után indított a járművek forgalomba helyezésére, illetve a már nyilvántartásba vett járművekkel kapcsolatos változás bejegyzésére irányuló eljárások során kötelezően alkalmazandó, azaz a jegyzői igazolás nélkül az eljárás nem folytatható le, a járműnyilvántartásba a bejegyzés nem tehető meg.
A jegyzői igazolás a megjelölt közlekedési igazgatási eljárások során bemutatandó okmány, melyet – a 2012. január 1-jén hatályba lépett – a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 326/2011. (XII. 28.) Kormányrendelet az alábbiak szerint tartalmaz:
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 95.§ értelmében a hatóság a jogszabályban meghatározott esetekben az ügyfél kérelmére - a felhasználás céljának feltüntetésével - adat igazolására hatósági bizonyítványt ad ki.
Ha a hatósági bizonyítványt a hatóság visszavonta, a határozatot annak a hatóságnak, szervnek is meg kell küldeni, amelynek eljárásában az ügyfél a hatósági bizonyítványt felhasználta vagy fel kívánta használni.
Ha az ügyfél valótlan vagy olyan adat igazolását kéri, amellyel a hatóság nem rendelkezik, a hatóság a hatósági bizonyítvány kiadását megtagadja.
I. fokon döntést hozó szerv:
Ügyintéző: Dr. Velkeszi Zsanett osztályvezető
Kizárólag elektronikusan nyújtható be – e-papíron a szükséges mellékletekkel együtt.
A nyomtatvány Újfehértó város honlapjáról letölthető.
Az eljárás illetéke: illetékmentes
Újfehértó Város közigazgatási területe
Ügyintézési határidő: 8 nap
-          vállalkozásra vonatkozó okiratok, aláírási címpéldány,
-          tárolási hely használatára való jogosultságot igazoló okirat,
-          a gépjármű/vek forgalmi engedélye vagy műszaki adatlap (azonosítás céljából),
Murányi Józsefné újfehértói lakos számára, irányított véradá...
A Zajti Ferenc kulturális intézmény gyermekszínházi előadást szervez
Tisztelt Pályázók! Újfehértó Város Önkormányzata a 155/2022....
ebzárlat és legeltetési tilalom
Tájékoztató főépítész ügyfélfogadási rendjéről 2022
Tájékoztatjuk a Tisztelt Lakosságot, hogy Újfehértó Város Ön...
Alap a Kárpátaljai Települések
Újfehértó Város 0357 és 0348 hrsz-ú külterületi útjának felújítása
« előző következő »
« előző következő »
Kapcsolatfelvétel | Adatvédelmi nyilatkozat | Impresszum
MCOnet 2001-2015. - Minden jog fenntartva - Copyright - www.mconet.hu