hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu de hu pt hu en hu hu en hu hu hu hu en hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu fi hu hu hu hu hu nb hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en es en hu it hu hu hu en hu hu de hu de hu de hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu en hu hu hu hu de hu pt hu en hu hu en hu hu hu hu en hbs_lat hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu nl hu hu hu fi hu hu en
Létező és nem létező irodalom
A város, ahol otthon érzem magam. Talán mert 1992 óta Budapest testvérvárosa (bátyuskája, hiszen a mi fővárosunknál jóval öregebb), nyilván a mindkét városban csilingelő sárga villamosoknak köszönhetően. És Lisszabonnak, úgyanúgy, mint Budapestnek, siklója is van. Libegő nincs, annál több a lihegő. A meredek utcákon felfelé haladva a legtöbb gyalogos ugyancsak liheg. Folyója viszont van, a Tejo. De jó!
Európa szárazföldi területének legnyugatibb fővárosa, Rómához hasonlóan hét dombra épült. S nem csupán a legnyugatibb, de a legöregebb is. Előbb volt, mint Róma, Párizs vagy London. Egy legenda szerint Odüsszeusz alapította, miután elege lett a szirénázásból, amit ő a szirének csábos énekének tudott be. A neolitikum korában ibér törzsek bérelték ki egy időre. Később, amikor több kelta kelt át a Tejo folyón, a keltáknak is kellett. 711-ben jöttek a mórok, akik nálunk valamivel több időt töltöttek a környéken. Nyomaik még ma is megtalálhatók az Alfama negyedben, amely átvészelte még az 1755-ben bekövetkezett földrengést és pusztító tűzvészt.
Lisszabon már csak azért is tetszik, mert van egy gyönyörű liftje, az Elevador de Santa Justa, amely összeköti a Baixa negyedet a hét emeletnyivel magasabban fekvő Carmo térrel. Ez a lift szebb és biztonságosabb, mint az, amelyik a mi házunkban irritálja a lakókat. Sajnos, bánatunkra pont ezen a liften nem utaztunk, mivel túl sok időt töltöttünk el egyéb látnivalók gyönyörködésével. Nehezen ugyan, de megtaláltuk legalább a siklót, amely majdnem kisiklott a kezeink közül. Alsó állomásának bejárata ugyanis egy lakóháznak tetsző épületben van, sikló a lépcsőházból indul, ahol a vezető (aki érkezésünk idején éppen reggelizett) volt a házmester. Kapu és liftpénz helyett a jegyek árát kasszírozta be. A kapu fölött Ascensor da Bica felirat tündökölt, ebből kellett kiderítenünk, mi rejtőzik a kapun túl.
Legtöbbet a Hop-on Hop-off buszról láttunk, így többek között a Jeromosok kolostorát és a Belém tornyot is. A tudat ekkor hasított belém, hogy Lisszabon Belém nevű városnegyedében járunk. Itt található a felfedezők emlékműve is, hiszen annak idején innen indultak a világhódító portugál hajósok, köztük Vasco de Gama, akiről Európa leghosszabb hídját nevezték el. Ez a híd a Tejo folyót íveli át 17.2 kilométer hosszan.
Természetesen felkerestük a város piacát is, mert engem mindig érdekelt, mit vásárolnak a helyiek. Míg nálunk a Lehel-csarnokban tengerit, ott többnyire tengeri herkentyűket. De zöldségeket beszélek, hiszen azok a herkentyűk valójában a tenger gyümölcsei, a portugálok kedvenc eledele, még az almánál meg a körténél is többet fogyasztanak belőle. Amúgy a piac és környéke meglehetősen piszkos volt, ellentétben a színes házak övezte szűk és meredek utcákkal.
A lisszaboni sikló bejárata.
Végezetül még csak annyit, hogy Portugália mind területét, mindpedig népességét tekintve nagyon hasonló Magyarországhoz. Ugyanakkor a legrégebbi nemzetállam, határai 1139 óta változatlanok. S hogy a portugálokat nem nyomasztja trianoni békediktátum, amit Lisszabon oldott hangulatában is tapasztalható.
Budapesten született 1946-ban. Eredeti szakmája betűöntő. Negyven évig élt Amerikában, ahol több mindent kipróbált több-kevesebb sikerrel. Három novelláskötete, két regénye jelent meg. Az ezredforduló után visszaköltözött Budapestre, ahol 2017. április 3-án tragikus hirtelenséggel elhunyt.
Vélemény, hozzászólás? Kilépés a válaszból
Your email address will not be published.
A nevem, e-mail-címem, és weboldalcímem mentése a böngészőben a következő hozzászólásomhoz.
Talán ez is érdekli
Piszkos Fred meghívta Diabolikot egy búzasörre
Egy megismerhetetlen ország: Bosznia-Hercegovina
Esetem a bayeux-i kárpittal
Törünk-zúzunk. Ez az, fiúk!
Elfogadom az adatvédelmi szabályzatot
© 2021 - MINDEN JOG FENNTARTVA ÉS MINDEN SZABÁLY BETARTVA.
Ez a honlap saját készítésű irodalmi anyagokat és multimédiás tartalmakat tesz közzé. Publikált anyagaink ebből adódóan eredetiek, tehát jogvédettek. Kereskedelmi célú felhasználásukhoz a szerkesztőség írásos beleegyezése szükséges.