hu de hu hu hu hu hu hu en hu eo hu hu en hbs_lat hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de de en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en
A gyerekek média reprezentációja – CCO Magazin
„A kiskorúak médiareprezentációja, a fiatalok védelme az érintett médiumokban” címmel az Ipsos vizsgálatot készített. Lapunk közli a Magyar Lapkiadó Egyesülete és a Médiatanács Szóvivői iroda közleményét, az Ipsos vizsgálatának összefoglalóját.
A kiskorúak védelme a médiaszabályozás egyik különös figyelemmel kísért területe, amely kiemelt célként jelenik meg a Médiatanács előtt. Az ágazati vizsgálatra a fenti célkitűzés mellett szintén fontos okot szolgáltattak a 2010-ben hatályba lépett médiatörvény és médiaalkotmány, melyek a kiskorúak védelmét szorgalmazzák (2010. évi CLXXXV. törvény és a 2010. évi CIV törvény), de nem térnek ki a kiskorúak médiabeli reprezentációjának szabályozására. A két törvény a kiskorúak védelmét a jogalkotó szándéka szerint más szempont szerint közelíti meg: a törvényben a hangsúly a kiskorúakon, mint fogyasztókon van, nem pedig mint „fogyasztottakon”.
A médiával szemben sokszor kritikaként fogalmazódik meg, hogy néha túl nagy hangsúlyt helyez a kivételes eseményekre és incidensekre. Erejénél és befolyásánál fogva ugyanakkor a média rendelkezik azzal a képességgel is, hogy olyan társadalmi problémákra és tényekre is felhívja az emberek figyelmét, mint például a gyerekekkel kapcsolatos események, vagy a gyerekjogok, ami kapcsolódik a gyermekeknek, mint személyiségeknek a védelméhez. Ezen felül aktív kommunikációs segítségnyújtással hatékonyan járulhat hozzá a gyermekjogok érvényesítéséhez, akár a jogon túli területeken is.
Fentiek érvényesülésének vizsgálatára, a Médiatanáccsal kötött társszabályozási szerződés értelmében a Magyar Lapkiadók Egyesülete megbízta az Ipsos Zrt-t, hogy végezzen kutatást. A kutatás célja annak felmérése, hogyan reprezentálja a magyarországi nyomtatott és elektronikus sajtó a kiskorúakat (a 18 év alattiakat): milyen pozitív és negatív sztereotípiák megjelenítése jellemző a sajtóban, hogyan viszonyulnak ehhez a gyerekek és a szakemberek, valamint azt, hogy milyen mértékben tartja a sajtó tiszteletben a gyerekek jogait.
A kvantitatív kutatás fókuszában a Magyar Lapkiadók Egyesülete (MLE) Magatartási Kódexének hatálya alá eső lapjaiban és online felületein 2012 szeptemberében megjelent cikkek és írások álltak. A gyerekekről szóló cikkek feldolgozása tartalomelemzési módszertan alkalmazásával történt. A kvalitatív kutatás során fókuszcsoportos beszélgetéseket is tartottak a médiában, illetve a gyermekvédelem területén dolgozó szakemberek, és 12-16 éves olvasók részvételével.
Az ágazati vizsgálat során fókuszcsoportos beszélgetések (érintett fiatalok, fiatalokkal foglalkozó szakemberek és a média reprezentánsai) során nem merült fel a vizsgált célcsoport (gyermek és fiatalkorúak) vonatkozásában jogsértés. Ezen fókuszcsoportos beszélgetések során a megkérdezettek mindhárom csoportban általában a nyomtatott média pozitív szerepét emelték ki, a gyermek és fiatalkorúak nyomtatott médiában való megjelenítése megfelel a társadalmi elvárásoknak, az újságírói etikának. Vannak azonban olyan területek (a vizsgálat megállapításai szerint elsősorban az online sajtómegjelenés területén), ahol a gyermeki identitás felfedésének a kérdésén a jövőben indokolt lehet változtatni (tipikusan a fiúkról szóló, negatív szerepábrázolású cikkek).
A kapott kutatási eredmények szerint a nyomtatott sajtótermékek 53%-a negatív, 47%-a pedig semleges, illetve pozitív szerepben jeleníti meg a gyerekeket (1. táblázat). Az egyik legjellemzőbb pozitív reprezentáció a sportban, tanulásban tehetséges, sikeres gyerek, míg a legtipikusabb
negatív szerepábrázolás a bűncselekményeket elkövető, vagyok azok áldozatául eső kiskorú.
A kutatás azt is feltárta, hogy a fiúkat nagyobb arányban jelenítik meg negatív szerepekben, mint a lányokat. A lányok ugyanakkor nagyobb arányban szerepelnek semleges és pozitív szerepekben.
A netes írások esetében a negatív gyerekábrázolások nagyobb mértékű túlsúlyban vannak, mint a nyomtatott sajtótermékek esetében. A kutatás kvalitatív részének egy fontos megállapítása, hogy média reprezentáció szempontjából a kamaszok tekinthetőek a leginkább veszélyeztetett csoportnak (10-15 évesek), hiszen énképük alakulása, fejlődése szempontjából egyáltalán nem mindegy, hogy a média milyen képet jelenít meg róluk.
A vizsgálat egy másik fontos megállapítása, hogy a magyar sajtó nem sértette meg a kiskorúak jogait és személyiségfejlődését mindig tiszteletben tartja. Ez mind a nyomtatott, mind az internetes sajtóról elmondható.
A Magyar Lapkiadók Egyesülete véleménye szerint a médiatudatosság és a médiaértés fejlesztése eredményes eszköz lehet a fiatalok elérésére elsősorban az új médiumokon keresztül, az ő nyelvükön megfogalmazott üzenetekkel. A nyomtatott és online sajtó reprezentatív képviselői a médiaoktatásban és a media-tudatosságra való felkészítésben továbbra is készek a társadalmi szerepvállalásra.
A Médiatanács álláspontja szerint a társszabályozás beváltotta a hozzá fűzött reményeket, hiszen a közösen fejlesztett rendszer, az együttműködés során szerzett tapasztalatok elősegítik az önkéntes jogkövetést, rugalmasabbá teszik a jogalkalmazást. A Médiatanács számára a legfontosabb kérdés, hogy a nyomtatott és az online lapok sajtó figyelembe veszik-e a kiskorúak védelmére vonatkozó előírásokat. A most elkészült kutatásnak számos olyan eredménye van, amelyet a Médiatanács építő módon tud használni a kiskorúak védelmével kapcsolatos jogalkalmazói munka során.
A gyerekek médiareprezentációja a hazai nyomtatott és online sajtóban című tanulmány ide kattintva elolvasható.
Budapest, 2013. február 22.
Forrás: Magyar Lapkiadó Egyesülete és Médiatanács Szóvivői iroda Közleménye
CCO Magazin a Twitteren:
Alapító főszerkesztő: Barát Tamás
Afrika bell pottinger best practice Burson-Marsteller cannes CCO CIPR csr díj EACD edelman ENSZ etika fake news GWA iabc icco ipra kampány kommunikáció konferencia kreatív krízis Kríziskommunikáció lions magazin marketing microsoft MPRSZ MUOSZ Museum of Public Relations MÖT média mérés oktatás pr prca PRO PR díj prweek Public relations sajtóetika seo smart smart konferencia social media
© Copyright 2022 | CCO Magazin