hu hu hu hu hu es de hu hu hu hu hu hu hu pl hu hu hu hu hu hu su hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat la hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu uk hu hu hu it hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en en hu pl hu hu en ro hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu su hu hu hu hu hu hu hu la hbs_lat hu hu hu hu hbs_lat hu hu fr hu hu hu hu hu it hu hu hu eo hu hu hu hu hu hu hu hu fi hu hu hu de
Ókori görög gondolkodók. Filozófiai bevezetés a teológia tanulmányozásához
Erdély református, evangélikus és unitárius lelkészképző egyeteme
A jegyzet fő célja, hogy megismertesse, és lehetőség szerint megkedveltesse a teológusokkal az ókori bölcseletet. Így nem csupán összefoglaló jellegű bemutatásokat tartalmaz – melyeket a szerző jórészt másoktól, a műfajban jártasabbaktól kölcsönzött –, hanem arra is, hogy példákkal, idézetekkel és szövegrészletekkel szolgálja a régi bölcselők közvetlenebb megismerését. Az alapismeretek elsajátítása mellett így abban is segítségére kíván lenni az olvasónak, hogy a nehezebben beszerezhető anyagokat mintegy szöveggyűjtemény-jelleggel elérhetővé teszi.
Az ókori görög gondolkodóknak az európai és az egyetemes emberi kultúrára gyakorolt hatása mindmáig érezhető. Ez alól a keresztyén élet és teológia, illetve a keresztyén erkölcs sem kivétel. Sem a hitben előttünk jártak, sem mi nem tudunk függetlenedni e hatásoktól. Egyrészt sok közös pontot is felfedeztek a keresztyén tanítás és egynémely régi filozófus gondolatai között, másrészt pedig éles ellentétbe állították a krisztusi életvitelt valamelyik ókori filozófiai irányzat nézeteivel. Ez az írás – jellegénél és terjedelménél fogva – nem vállalkozhat arra, hogy a filozófiának a teológiában érezhető befolyását akár futólag is áttekintse. Hiszen még az a többé-kevésbé elterjedt megállapítás, miszerint a keresztyén teológia első évezredében Platón, a másodikban Arisztotelész uralkodik, nagyon sok szempontból felülvizsgálatra szorul.
A keresztyén apologéták és követőik a filozófusokkal való küzdelem során bevezették a filozófia módszereit és kifejezéstárát a teológiába, és úgy vélték: értelmesebben, tudományosabban fejezték ki hitüket, ugyanakkor pedig az ellenfelet saját eszközeivel győzték le. A filozófia képviselői viszont ugyanolyan joggal gondolhatták, hogy trójai faló módján sikerült belülről meghódítani a teológiát.
A dilemma megválaszolása – amennyiben erre egyáltalán szükség van – nem e munka feladata. Célja mindvégig az marad, hogy megismertesse, és a teológiában felfedezhető befolyásukra történő utalásokkal a mai teológusok számára – reménység szerint – emészthetővé, időszerűvé és érdekessé tegye e régen letűnt kor gondolkodóit, akiknek gondolatai még a reklámok világában is kísértenek.
Az alábbi kurzus órái bibliográfiai tételként hivatkoznak a fenti publikációra.
A preszókratikus filozófia. A milétoszi iskola. Thalész, Anaximandrosz, Anaximenész
Püthagorász és a püthagoreus iskola: Püthagorász, Anaxagorász, Empedoklész
Platón élete és alkotói korszakai
Arisztotelész metafizikája, ouszia-elmélete és logikája
Az újplatonizmus (Plótinosz, Porphüriosz, Jamblikhosz); a filozófia és a keresztyénség találkozása (Kelszosz, Antiochiai Libaniosz és Alexandriai Hüpatia)
Az eleai iskola. Parmenidész, Eleai Zénón, Melisszosz
Platón ideatana, anamnézis-elmélete és erkölcsfilozófiája
A filozófia meghatározása, célja és értelme
Szókratész élete és tanítása
Arisztotelész élete; a tudományok felosztása
A sztoikus és epikureus filozófia
A filozófia keresztje. A megbocsátás problémája Vladimir Jankélévitch morálfilozófiájában (2016), 300 old.
Daniel G. Reid (ed.): Dicționarul Noului Testament. Casa Cărții Oradea 2008. 1274 old. In: Református Szemle 101 (2008), 215