hu en hu id sv hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de is hu hu pt tr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu it es hu hu it hu hu es sk hu it en hu en hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu su hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu pt de et de de de da es da hu hu hu en hu hu hu da hu da hu hu da hu hu hu pt de hu cs cs hu hu da hu hu hu hu hu hu it en fr cs hu hu hu hu hu et hu en hu hu hu hbs_lat en cs hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu en hu hu hu hu en hu en et hu pt hu hu is hu hbs_lat hu hu hu it hu hu it pt hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sk hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu sv hu hu it hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu de hu hu en hu hu hu hu en hu hu hu hu et hu hu hu hu hu hu hu hu hu fr hu hu hu hu fr hu en hu hu hu hu fr hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs hu hu hu pt hu hu hu hu hu en hu hu pt cs hu hu hu hu hu hu hu it hu pt hu hu hu hu es hu en hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu cs es hu hu la hu hu hu hu hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu cs de hu hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu es hu hu hu hu hu hu hu hbs_lat hu hu hu hu hu it hu hu hu it hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu hu ms hu hu hu hu hu en en hu hu hu hu hu hu hu hu en hu hu hu hu hu hu hu hu is hu hu hu hu hu hu hu
A ruhakészítés, és ezzel együtt a szabómesterség igen ősi múltra tekint vissza. Teljes divattörténetünk áttekintésével adhatnánk csupán teljes képet arról, hogy a szabók milyen szerepet játszottak több mint 2000 éves viselettörténetünkben. Annyi azonban így is észrevehető, hogy a szabó a divat eszköze, a hangsúly mindig a ruhán van, készítője csupán másodlagos.
A magyarországi szabóságok történetéről a későbbiekben lesz szó, először a jelenlegi helyzettel foglalkoznék. Források híján kénytelen vagyok saját tapasztalataimra hagyatkozni e téma feldolgozásánál. A teljes kép érdekében célszerű kategóriákat felállítani az iparág képviselői között.
Elsőként az úgynevezett “magas szabászatokkal”, vagyis a hazai haute couture szalonokkal érdemes foglalkozni. Itt elsősorban méretre készült, egyedi ruhadarabok hagyják el a szabászasztalt, vagy kis szériás, pret a porter alkotások, melyek korlátozott számban ugyan, de szélesebb rétegek ruházkodási igényeit elégítik ki. Az elkészült ruhaköltemények általában divatbemutatón kerülnek először a nagyközönség elé. A magyarországi divatipar helyzete igen bizonytalan, a magyar divattervezők tehetsége nem mindig elegendő ahhoz, hogy ruháik országszerte ismertek, illetve külföldön is keresettek legyenek. Mindezek ellenére számos hazai tervező tudta megvetni a lábát, nem csak itthon, hanem a nemzetközi porondon is. Ezek közé tartozik például a Katti Zoób, a Je Suis Belle, USE Unused, Nanushka vagy Léber Barbara ruhaszalonja. Ha még több hazai tervezőről akarunk tájékozódni, akkor érdemes a Divattervező.lap.hu-ra ellátogatni.
A szabóvilág középső rétegét talán a méretes szabóságok képviselik. Megkülönböztethetünk előkelőbb, patinásabb szabóságokat, illetve a mindennapi öltözködés igényeit kielégítő kisebb műhelyeket. Specializálódhatnak nemek, vagy bizonyos ruhatípusok szerint is.
Számuk igen jelentős, ha országos viszonylatban, vagy akár csak a fővárosban nézzük. Közös jellemzőjük, hogy méretre készült, a megrendelő igényeit kielégítő ruhadarabokat gyártanak. Az itt készült ruhák ára igen változó, az azonban elmondható, hogy olcsóbbak a haute courure szalonok darabjainál, de drágábbak a konfekcióipar tömegtermékeinél. Számos varróműhely képviselteti magát a világhálón, pontos leírást adva szolgáltatási körükről.
A teljesség igénye nélkül összegyűjtöttem párat: Tafota Hagyományos Női szabóság, Madame Rénarde Szabóság, Novosik Bt. Mértékutáni női ruházat, Clara Divatműhely, Divatszabászat, Hainal József Mértes Szabóság, Barna Zoltán úriszabó és népművész stb. A téma iránt érdeklődőknek a varrás.lap.hu-t ajánlom figyelmébe.
A szabóságok egy speciális csoportját képviselik, a kisebb ruhajavítók, “ruhaklinikák”. Fő tevékenységi körükbe az átalakítás, méretre igazítás és renoválás tartozik. Manapság szinte minden utcasarkon találkozhatunk velük. Az igényesebb, vagy sikeresebb üzletek az interneten is felbukkannak: Ruhaklinika, Ruhaszervíz, Szabóság stb.
A három kategória között persze sok az átmenet, nem lehet teljesen elkülöníteni őket. A szabóműhelyek igyekeznek alkalmazkodni a kor igényeihez, és minden lehetséges módon fennmaradni a hazai ingoványos talajon.
1. Kultplay - Öltöző kirakat
2. Szeretem Budapestet - Katti Zoób
3. Tailor's Szabóság - képet készítette: Szántó Csilla Ilona
„Nagyszerű mesterség az… fölséges tudomány, az Isten alkotásainak kikorrigálása: a rossz derekat kiigazítom, a lejtős vállakba férfiasságot öntök.”
Írta Mikszáth Kálmán, A beszélő köntös című művében. És milyen igaza volt! A szabómester kiváltságos tudomány birtokosa, melyet a nép meg is hálál. Nem véletlenül mesehős a szabólegény, ki jutalmul elnyeri a királykisasszony kezét és a fele királyságot.
A történelem, az irodalom és a nép számos jelzőt ragasztott a mesterségre, melyek mind helytállóak a maguk nemében. A csúfnevek épp úgy felbukkannak, mint a dicsérő szavak. A szabó gúnyneve a kecske, melyre több magyarázatot is találunk. Így például, ezt írják a Hazánk és Külföld című irodalmi lap 1872-es évfolyamában:
„Ennek történeti oka van. A török világban ugyanis Komárom már azon a ponton állt, hogy élelem és védszer folytán föladja magát a töröknek. Ekkor egy kis vézna szabó fogja magát, belebúvik egy kecskebőrbe, s kimegy pour la forme legelészni a városbástya melletti gyepre. Látják ezt a törökök, s megütődnek rajta. - Hiszen ha még ilyen élő állatjaik vannak, akkor nincsenek oly igen megszorulva! – gondolják, s az ostromló vezér bosszúsan vonul el a vár alól.”
Egy másik magyarázat szerint, a nép a foglalkozáshoz, mesterséghez tartozó legjellemzőbb eszközöket vette a szájára. Mivel a szabó legfontosabb szerszáma az olló, a kinyitott olló pedig a kecske X alakú hátsó lábaira emlékeztet, ráadásul akkoriban a gidát kecskeollónak is nevezték, nem meglepő a csúfnév elterjedése. Hasonló nevek ragadtak egyéb szakmákhoz is, így például: a csizmadia - csirizrágó, az asztalos - csomótaszigáló; a diák pedig a tintanyaló gúnynévre tett szert. Érdekes még egy jellemző tulajdonságát kiemelni a mesterembereknek. „Ritka, mint a kövér szabó”, mondja egy magyar közmondás. Utalva ezzel a szabók idegeskedő mivoltára a határidők és megrendelők miatt.
A mesterségnév első, magyar nyelvű emléke 1271-ből származik. Az első ismert szabónk Szabó Pál Veszprémben tevékenykedett, folyamatosan véve át a feladatokat az asszonynéptől. Ezen században csak nagyon kevés kiváltságos élhetett a varratás lehetőségével. A parasztság maga tákolta ruhákban járt és nagy szerep jutott a textil mellett a bőrnek, mint nyersanyagnak.
A városi polgárság megjelenése a szabómesterség fellendüléséhez vezetett. Nem csak a vevőkör növekedése indult meg, hanem az önállóság lehetősége is megteremtődött. A mesteremberek felszabadultak a földesúri hatalom alól, és létrejöttek érdekvédelmi szervezeteik. A mesterség legkorábbról ismert céhlevele a XV. század közepéről származik, de olyan kialakult céhéletről ad tanúbizonyságot, amely évtizedes múltat feltételez.
A XVII-XVIII századra a szabócéh népes családdá terebélyesedett és több ágra bomlott. Megjelentek a német szabók, akik külföldi, nyugati mintára dolgoztak. Mellettük a magyar szabók tevékenykedtek, elsősorban magyar viseletet készítve. Közöttük váltómíves, vásármíves és szűrmíves szabókra bukkanhatunk.
Váltómíves szabó: vékonyszabó, finomabb kelméből, megrendelésre és méretre dolgozott, elsősorban az előkelők számára.
Vásármíves szabó: vásári szabó, vastagszabó, 2-3 méretben megvarrt, kész ruhákat árusított a vásárokon, ez jut el szélesebb rétegekhez.
Szűrmíves szabó: gyapjúból készült szűrt, felsőruhát készít.
A XVIII. századra megjelentek a csak egy fajta ruhadarabra specializálódott szabók is: a nadrágmívesek, zubbonycsinálók. Elterjedtek a csak hölgyeket kiszolgáló asszonyszabók, réklikészítők, szoknyásszabók. Ekkor tűntek fel, az úgynevezett kontárok, himpellér-ek, akik céhen kívül tanultak, vagy csavargó szabólegények voltak, s ezzel kivívták a céhtagok ellenszenvét.
A XIX. század magával hozta a nyugati, főleg Bécsi divatot, amelyben a budapesti szabók is közvetítő szerepet játszottak.
A XX. század a párizsi modelleket részesítette előnyben, a divatirányító budapesti cégek kis szériában állították elő portékáikat A tehetősebbek Bécsből, Párizsból és elsőrangú szalonokból öltözködtek, a középréteg a hazai, jó nevű, de kisebb szabóságokat választotta. Országszerte működtek férfi és női szabók, városi házivarrónők, falusi varróasszonyok, akik különféle lapokból dolgozhattak: Szabó Hírlap, Szabó Ipar, Magyar Divatlap, Női Divat.
A textilgyártás, a szabászat gépesítése, a varrógép gyors terjedése, a konfekcióipar megjelenése nagy veszélyt jelentett a kisebb szabászatokra, vevőkörük lecsökkent, ami bezárásukhoz vezetett. A 20. század közepétől indulói államosítás a hazai divatipar halálát jelentette, csupán Rotschild Klára szalonja tartotta magát egy ideig.
Bogdán István: Régi magyar mesterségek, 9. “Három szabó legények”
SZABÓK, SZŰRSZABÓK, GUBÁSOK, VARRÓASSZONYOK - Magyar néprajz, III. kötet
1.Wikipedia - Tailor Book of Trades
A konfekcióipar megjelenése, a 20. század közepétől induló államosítás és összességében a szocializmus, nagy hatást gyakorolt a hazai szabóságok helyzetére. Többségük eltűnt, s csupán néhány maradt mutatóban.
Az 1950-es évektől került ismét előtérbe a nő, pontosabban a “dolgozó nő”, aki nem mást hivatott reprezentálni, mint a vasfüggönyön túli, boldog és divatos életet. Talán ebben az időszakban volt a legnagyobb szükség a divatosan öltözködni vágyók furfangosságára. A szerencsésebb hétköznapi emberek Nyugatról, barátoktól, rokonoktól szerezhették be friss ruhatárukat, a kevésbé szerencsések kénytelen voltak megtanulni varrni. Több család rendelkezett ekkor “házivarrónővel”, aki szabásminta nélkül, divatlapokból (Burda) is képes volt remekműveket alkotni. Sokan nagyanyáik, nagyapáik még használható ruhadarabjait alakították át kedvük szerint. Összességében elmondható, hogy a magyar divat legleleményesebb korszakát élte ezekben az évtizedekben.
Persze a házipraktikák mellett számos intézmény kínálta portékáját. Az államosított divat eszköze volt többek között az 1951-ben alapított Ruhaipari Tervező Vállalat (később Magyar Divat Intézet), az OKISZ Labor, a Budapest Divatszalon (Fővárosi Tanács Mértékutáni Szabóságainak Divatszalonja) és az Iparművészeti Divat Stúdió is.
„Sok időt takarít meg, ha mindent egy helyen vásárol! Nagy választékunk biztosítja, hogy mindent megtalál, amit keres”
Így szólt az Állami Áruház egyik hirdetése, amely igen csak optimista, ugyanis a konfekcióipart ekkor alapanyaghiány és rossz minőségű anyagok jellemezték, nem beszélve a méretproblémákról. Ettől eltekintve persze számos ilyen működött a fővárosban: Ruházati Bolt Vállalat, Csillag, Verseny, Úttörő Áruházak, Divatcsarnok, Luxus Áruház.
Különlegességi Női Ruhaszalon - Rotschild Klára
Hogy a szabóságokról is essen pár szó, említsük meg a Clara szalont, mely a korszak legemblematikusabb szabóműhelye volt. Vezetője Rotschild Klára 1903-ban született, elmondása szerint “tulajdonképpen a szabászasztalon”. Apja női szabó, édesanyja varrónő volt. Budapest belvárosában 3 szalonja is működött a családnak, ahol elsősorban a jómódú középosztály és a felső tízezer igényeit elégítették ki.
Rotschild Klára 1953-ban nyitotta meg önálló szalonját a Különlegességi Női Ruhaszalont a Váci utca 12-ben (1961-től Clara szalon). A korszakban egyedül csak ő maradhatott, állami tulajdonban lévő szalonja élén. Rendkívüli divatérzékkel rendelkezett, az országban talán egyedüliként bejáratos volt a külföldi divatházakhoz. Évente kétszer utazhatott Párizsba, ahol a nagy divatházak bemutatóit nézhette végig és azok kollekcióiból vásárolhatott. Divatérzéke mellett rendkívül jó üzleti érzékkel is rendelkezett, ruháit valutáért árult a Magyarországra érkező diplomata feleségeknek. Az 1960-70-es években vevőköre nagyon kiterjedt volt, nála varratta ruháit többek között Jovanka Broz (Jugoszlávia egykori elnökének felesége), Kádár Jánosné, Münnich Ferencné, Gábor Zsazsa, Honthy Hanna, Tatyjana Szamojlova, Psota Irén és Halász Judit is. A Clara szalon a szocialista hate-couture kirakata volt évtizedekig, s csupán a “divat királynőjének” 1976-os halála tudott véget vetni ennek.
Wikipédia - Rotschild Klára
Kirakat - Divat a szocializmusban
Kultúrport - 100 éve született Rotschild Klára, a "divat királynője"
1. Retronom - Ez a divat
2. Budapest Butik - Kortalan divat című fotókiállítás (Westend)
3. Napi gazdaság - Rotschild Klára
4. Kirakat: Divat a szocializmusban - Kis fekete
5. NépszabadságOnline - Divatbemutató a Clara szalonban
Tüdős Klára és a Pántlika szalon
A szocializmus előtti időszakról eddig még nem esett szó, pedig ezzel is érdemes egy kicsit foglalkozni. A gépesítés megjelenése ugyan számos szabóműhely bezárásához vezetett, de ez nem jelentette azt, hogy csak a konfekcióipar termékeire volt igény. Az egyedi kivitelezésű, igényesen elkészített öltözet sohasem ment ki a divatból. Nem meglepő tehát, hogy ennek a korszaknak is meg volt a maga "divatkirálynője".
Zsindelyné Tüdős Klára 1895-ben született. Jelmeztervező, népművészeti kutató, filmrendező, író, iparművész és divattervező volt. Emellet számos kiváló emberi tulajdonság birtokosa.
Családi hátterének köszönhetően kiváló nevelést kapott, tanult Svájcban, több nyelven is beszélt. 1912. és 1916. között elvégezte az Iparművészeti Iskola textil szakát. Az Operaház női jelmeztárának és szabóságának 1925-től vált a vezetőjévé. A Magyaros Öltözködési Mozgalom egyik megvalósítójaként, céljának tekintette a magyar népművészeti és díszítő elemek alkalmazását a mindennapi divatban.
1937-ben nyitotta meg Pántlika szalonját, melynek termékei Európa-szerte ismertek, és keresettek voltak. Jellegzetes, népi ihletésű ruhái modern látásmódot tükröztek, a párizsi divat, a magyar elemekkel ötvöződött. Elmondása szerint:
“A ruha vagy anyagban, vagy vonalban, vagy dekorációban legyen magyaros, de sohasem mindháromban egyszerre…”
Zsindelyné Tüdős Klára nem csak tervezőként alkotott maradandót. Sokoldalúsága másban is megmutatkozott. Nevéhez fűződik többek között a Győrffy Kollégium létrehozása. A háború után újraszervezte a Református Nőszövetséget és megalapította annak lapját a Magyar Asszonyt. Filmrendezőként is kipróbálta magát, 1943-ban elkészítette a Fény és Árnyék című filmjét. Mindezek mellett írt, két könyve is megjelent, az elő 1975-ben, Isten markában címmel, a második pedig 1978-ban, Csizma az asztalon címmel. 1944-tő a svéd misszióval együttműködve zsidó menekülteken segített. Róla, Dizséri Eszter készített könyvet.
Artportal - Tüdős Klára
Filmkutúra - Morvay Zsuzsanna - "A Kegyelmes Asszony filmet rendez"
Közösség Útonjáró Magazin - Pete Violetta - Öltözz kereszténybe!
MEK - Magyar Életrajzi Lexikon - Tüdős Klára
Confessio, 1995/1 - Varga Domokos: Isten markában - Dizseri Eszter könyve a száz éve született Tüdős Kláráról
Magyar Demokrata - A népi és a nemzeti viselet a divatban
1-2. Filmkutúra - Morvay Zsuzsanna - "A Kegyelmes Asszony filmet rendez"
Bejegyezte: Beáta dátum: 12/10/2010 06:24:00 du.
Küldés e-mailbenBlogThis!Megosztás a TwitterenMegosztás a FacebookonMegosztás a Pinteresten
Újabb bejegyzés Régebbi bejegyzés Főoldal
Feliratkozás: Megjegyzések küldése (Atom)
_ Í R Á S O K _
Büfék, gyorséttermek [Ács Fanni]
Fehérnemű [Kácsorné Szikszay Tímea]
Háztartási bolt [Horváth Réka]
Kárpitosok [Szántó Csilla Ilona]
Késes, köszörűs [Csépke Adrienn]
Papír írószer [Bánkúti Andrea]
Színház, művelődési ház [Kovács Klaudia]
Újság, hírlap [Záhorszky Péter]
FSzEK - Bp. gyűjtemény
HVG - magyar márkatörténetek
Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
Blogarchívum 02/10 (1) 02/04 (4) 01/04 (1) 01/03 (3) 01/01 (4) 12/30 (14) 12/29 (6) 12/27 (1) 12/24 (1) 12/23 (7) 12/22 (1) 12/21 (16) 12/20 (1) 12/19 (1) 12/14 (26) 12/13 (73) 12/12 (94) 12/11 (46) 12/10 (2) 12/09 (4) 12/07 (26) 12/06 (26) 12/03 (1) 11/30 (19) 11/29 (24) 11/26 (23) 11/25 (20) 11/20 (10) 11/16 (25) 11/15 (11) 11/11 (3) 11/09 (17) 11/08 (29) 11/07 (19) 11/05 (8) 11/03 (12) 11/02 (10) 11/01 (28) 10/27 (7) 10/25 (1) 10/23 (21) 10/19 (22) 10/18 (65) 10/16 (14) 10/13 (5) 10/12 (43) 10/11 (9) 10/07 (12) 10/06 (26) 10/05 (165)
Kalota Béla: iTTiVOTT Budapest
FÉSzEK Klub a 70-es években
A késkészítők, köszörűsök története
A késkészítés szinte egyidejű az emberiséggel. A legkezdetlegesebb társadalmi és technikai szinten a kés volt az ember legnélkülözhetetleneb...
Az időmérés problémája folyamatosan foglalkoztatja az emberiséget, amióta csak a társadalmi szervezettség szintje az időbeli pontosságot szü...
A hentes szakma, hentesboltok
A hentes szakmáról és boltokról általánosságban Magát a hentest, mint szakmát szerintem senkinek sem kell bemutatni. Mindenki járt már hen...
Őseink a növények gyökereinek rágcsálása, az édes bogyók és a vadon termő gyümölcsök fogyasztása közben kedvelték meg az édes ízeket. Minden...
A varrás már a kőkorszakban ismert technika volt. Az első tűk csontból és kőből készültek és feltehetőleg szőrmedarabok inakkal való összeer...
„Egy kellemes illat, amelyet mélyen beszív az ember, végtelenül kellemes álomvilágba röpíthet. Az illatok az érzékek legtitokzatosabb izg...
„A görög mithológia szerint különben a keztyűt maga Vénus istenasszony, a szépség istennője találta föl és viselte először. Vénus ugyanis be...
Cipő javítás, cipzár csere, kulcsmásolás
II. kerület, Fillér utca 1. Képet készítette: Kácsorné Szikszay Tímea
XI. kerület, Tétényi út Képet készítette: Szarka Beáta
Mezőgazdasági és vegyes iparcikk bolt
XVII. ker. Kaszáló utca A képet készítette: Agárdi Mária
_cover (1) _írások (35) 01. ker. (16) 02. ker (67) 02. ker. (23) 03. ker (56) 04. ker (10) 05. ker. (49) 06. ker. (40) 06.ker (1) 07. ker (64) 07. ker. (13) 08. ker (102) 09. ker (32) 10. ker (10) 11. ker (91) 12.ker (13) 13. ker (19) 14. ker (7) 15. ker (28) 17. ker. (51) 18. ker (23) 22. ker (11) 23. ker. (29) 5. ker (1) 7. ker (1) abc (13) ablak (1) adománybolt (1) ajándék (32) ajtó (1) akkumulátor szaküzlet (1) alkatrészek (1) állateledel (2) állatfelszerelés (1) antikvárium (12) antikvitás (11) ápisz (1) aranyműves (1) áruház (4) asztalos (9) átrium (1) autósbolt (6) autószerelő (2) autóvillamosság (2) bababolt (1) babaklinika (1) bádogos (3) balettcipész mester (1) bár (1) barkács bolt (11) baromfi bolt (2) bazár (2) bélyeg (9) béyegző (1) bicikliszervíz (2) bolt (1) bor (1) borozó (2) bőr (4) bőrdíszműves (22) bőrfestő (1) bőrhulladék kereskedő (1) bőrtisztító (1) bronzműves (1) butik (1) bútor (19) bútorkárpitos (2) büfé (7) bűvészbolt (2) cégtábla (3) cigaretta (1) címfestő (2) cipész (32) cipőbolt (11) cipőjavító (9) cipőkészítő (3) cipzár (3) cukrászda (23) csavarbolt (1) csemege (8) csempebolt (1) csillárkészítő (3) csokoládézó (3) delejezés (1) delikátesz (5) díszműesztergályos (1) divatáru (34) dohány (13) ecset (1) édesség (7) édességbolt (6) egészségcenter (1) egészségstúdió (2) ékszerbolt (6) ékszerész (5) elektronika (3) élelmiszer (19) élezés (1) előadások (3) építési vállalkozó (1) esernyőüzlet (3) esküvői ruházat (2) eszperantó (1) esztergályos (2) étkezde (1) faáru (2) faesztergályos (2) fagylalttölcsér készítő (1) farmerbolt (1) faszobrász (1) fegyverbolt (2) fegyvermíves (1) fehérnemű (12) fémáru (1) fémnyomó (5) fényképész (2) fénymásolás (1) férfi divat (1) férfi fodrász (5) festék szaküzlet (6) festmény (1) filmnyomás (1) filmnyomott áruk (1) filmszínház (3) fodrászat (39) fogászat (1) fonalbolt (2) foto (6) fürdőszoba felszerelés (1) fűszer (5) galéria (2) gomb (2) gombbehúzás (3) gravír (1) gsm (1) gumi javítás (1) gyertyás (2) gyógyszertár (10) gyógytorna (1) gyorsbüfé (2) gyorsétterem (1) gyorstisztító (1) gyümölcs (7) hagyaték (1) hajvágószalon (1) hangszerbolt (2) harisnyabolt (8) háztartási bolt (7) háztartási gépek (1) háztartásigép szerviz (2) hengerfej javítás (1) hentes (21) hentesáru (11) hirdetés (2) hírlap (5) hobby (2) horgászbolt (1) hungarikumok (1) hús (7) húsbolt (4) íjászbolt (1) illatszer (8) ingatlan (1) ipari szerelvény (1) írószer (2) iskolaszerek (1) italáru (6) italbolt (6) játék (5) játék szaküzlet (2) játékterem (6) javító (4) jegyiroda (2) jelmezkölcsönző (1) Józsefváros (2) kalapos (12) kalota (166) kályhajavítás (1) kárpitos (13) kávé (3) kávéház (1) kávézó (8) kefe üzlet (2) kelmefestő (3) képkeretezés (1) képkeretező (11) kerékkpár (1) késes (5) kesztyűs (7) kézimunka (1) kéziszövők (1) kézműves (1) kézműves textíliák (1) kifőzde (1) kisállat kereskedés (1) kisáruház (1) kóla (1) koncert (1) koncertterem (2) konzerv (1) konyhabútor (2) konyhai berendezések (3) kosárfonó (1) kozmetika (7) könyv (2) könyvesbolt (17) könyvkiadó (1) könyvkötészet (1) könyvkötő (1) könyvszalon (1) könyvtár (1) köszörűs (6) kötöde (1) kötött áruk (4) közért (1) kulcsmásoló (15) kultúrcikk (1) lakástextil (5) lakatos (6) lakberendezés (8) lámpa (1) lámpaernyő (1) lángosos (1) látszerész (6) lemezbolt (1) lottózó (13) lúdtalpbetét (1) magnoterápia (1) manikűr (3) MÉH (1) mértékszabóság (1) méteráru (9) mezőgazdasági szakbolt (3) mozi (14) munkaruházat (2) műanyag feldolgozó (3) műbútorasztalos (1) műhímző (1) műköszörűs (2) műstoppoló (1) műszaki kereskedés (8) műszerész (3) művelődési központ (2) népművészet (1) névjegy (1) névtábla készítés (1) női fodrász (4) nyomtatási kellékbolt (2) nyomtatvány (6) optika (11) óra (3) órajavítás (6) órás (31) óraszaküzlet (4) ortopéd (3) otthon (1) öngyújtójavítás (3) ötvös (7) öv (3) papír-dekoráció (2) papír-írószer (16) papirhulladék (1) paplankészítő (1) parfüméria (1) patika (4) patyolat (8) PC (2) pékáru (15) piac (1) porcelánfestő (1) presszó (1) rádió (2) redőny (1) régiség (10) régiségüzlet (3) reklám (2) rendezvények (3) rétesbolt (2) Rövidáru (7) rövidárú (3) ruhabolt (9) ruhajavítás (6) ruhakölcsönző (3) ruhatisztító (3) sör (1) söröző (2) sport (1) sporteszközök (2) sütöde (3) szabadidőközpont (5) szabadtéri színház (5) szabó (29) szalon (1) számítástechnika (4) száraz áru (1) szatócs (1) Százhalombatta (14) szemészet (1) szemfelszedő (4) szemüvegkeret készítő (2) szemvizsgálat (1) szépségszalon (8) szerelő műhely (1) szerelvény szaküzlet (3) szerszám (1) szervíz (7) szeszesital (1) szifon (1) szíkvíz üzem (1) színház (4) színházi előadások (4) szobafestő (2) szolárium (3) szőnyeg javítás (1) szőnyegbolt (1) szőnyegtisztítás (1) szőrme (3) sztár (1) sztár kóla (1) szűcs (6) tapéta (2) táskajavítás (2) teherautósbolt (1) teherfuvarozó (1) tejtermék (3) tekercselő (1) telefon (1) tetőfedő (2) textilbolt (2) tojás (1) tojásdiszkont (1) tolltisztító (2) trafik (20) tüzelő (1) tv szerviz (2) újság (3) utasellátó (1) üdítő (2) ügyvéd (1) üveg műhely (5) üvegcsiszoló (2) üvegező (9) vadászbolt (1) varrás (6) varroda (1) varrógép eladás (2) varrógépjavítás (9) vásárcsarnok (1) vasedény (1) vasipar (2) vegyesbolt (7) vegyeskereskedés (20) vegyiárú (1) vegytisztító (10) vendéglő (1) vésnök (2) vetőmag (1) videójáték (1) villamosság (6) villanyszerelő (13) virágbolt (26) víz-gáz-fűtés szerelő (1) víz-gáz-fűtés szerelvények (1) vízvezetékszerelő (1) wellnes (1) zálogház (2) zárjavítás (1) zárkészítés (2) zászlókészítő (2) zippzár (8) zokni (3) zöldséges (23) zsinagóga (1)
Az egyszerbolt gyűjteményét (Kalota Béla fotósorozatából kiindulva) most gyűjtjük.
A véglegesebb, már rendszerezett felülettel + elemzésekkel és összefoglalásokkal decembertől (vissza)várjuk minden érdeklődő látógatónkat!
Fodor János / www.inaplo.hu / ELTE BTK IKI KT - 2010. Vízjel téma. Üzemeltető: Blogger.