fi fi fi fi fi en fi en fi fi fi fi sv fi fi fi fi sco en en fi fi fi fi ca fi en fi hbs_lat en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en ca fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ca fi fi fi fi en fi fi en fi pt fi fi da pl fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ca fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi it fi it fi fi en fi fi en fi fi fi fi eo fr fi fi fi fi fi fi en fi
Uutiskooste Tampereen sitoutumattomista tekopyhyyden poistamiseksi valtuustosta
Ohessa uutisia farisealaisista Tampereen sitoutumattomista ja taustahahmostaan Pekka "Pomo" Paavolasta
Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajan Pekka Paavolan oikeudenkäynnissä antaman lausunnon todenmukaisuutta pohditaan seuraavaksi Helsingin syyttäjänvirastossa. Paavolan epäillään antaneen perättömän lausunnon, kun hän todisti Maija-Liisa Lahtisen oikeudenkäynneissä 2005 ja 2006. Lausuntoja koskeva esitutkinta valmistui tiistaina.
Lehtikustantaja Urpo Lahtisen leski Maija-Liisa Lahtinen teki Paavolan kertomuksista tutkintapyynnön, johon valtakunnansyyttäjä lopulta tarttui. Maija-Liisa Lahtisen mukaan Pekka Paavolan todistajanlausunnot rahansiirroista ja pankkitilin avaamisesta ulkomaille eivät vastannet täysin totuutta. Paavola on kiistänyt tienneensä, kenen nimissä oleville tileille Urpo Lahtisen kuolinpesän rahoja aikoinaan siirrettiin.
Maija-Liisa Lahtinen tuomittiin törkeästä kavalluksesta vajaan kolmen vuoden vankeuteen. Hän on pakoillut tuomionsa täytäntöönpanoa ulkomailla vuodesta 2005 lähtien.
Lainaus Tampereen sitoutumattomien sivulta 17.7.2008
- Katsokaa itse miksi ei ole viimeistä päivitystä Pekka Paavolaa koskevan Aamulehden 11.7.2008 syyteharkinnan osalta tehty? - Menikö löysät housuun? - Seppo Lehtoa kyllä avoimesti parjataan ja kriminalisoidaan. Siinäkö on nykypäivän tamperelainen "aikuismaisuus" ja rehti käytös?
- Oheinen todisteeksi Tampereen sitoutumattomien mm. Hannu Soron ja Leena Kiurun paskahousuisuudesta ja kunniattomasta käytöksestä kun eivät pelaa nettiuutisoinnissaan avoimin kortein Pekka Paavolaa koskevan uutisoinnin julkaisun osalta:
Kuten näette ylläolevasta puuttuu Aamulehden 11.7.2008 nettiuutinen Pekka Paavolan syyteharkinnasta - Antakaa palautetta Tampereen sitoutumattomille farisealaisuudestaan kipin kapin - Kaikille mustaa makkaraa mikä ei kävele eikä tee laittomia uhkauksia ;)
Lähettänyt Tamperelainen sitoutumaton sitoutunut valkoisen armeijan 1918 tavoitteisiin: Suomi suomalaisille Petsamosta Rajajoelle ja Suomenlahden saarille. Ryssäimperialistit eli miehittäjä ulos alueiltamme klo 2.46 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajan Pekka Paavolan oikeudenkäynnissä antaman lausunnon todenmukaisuutta pohditaan seuraavaksi Helsingin syyttäjänvirastossa
Tamperelainen sitoutumaton Seppo Lehto sitoutunut vapaussotiemme tavoitteisiin: Suomi suomalaisille. Palautteenne vapaussoturi@gmail.com Tampereen kuntavaaleissa kuntavaalien valkoisimman tulevaisuuden tarjoaja. Muista antaa tukesi, kun on ympäristömme mustaa hiiltä, on turha itkeä.
Tampereen sitoutumattomien ex-demari Pekka Paavola uutisissa ja käräjille netin kautta ronkittuna - Olkaa hyvä palaute on tervetullutta ; )
Tampereen sitoutumattomat ja Tampereen sitoutumattomien valtuustoryhmä todistakaa ettette ole olleet entisen oikeusministeri Pekka Paavolan opeissa liikaa? ;) Pekka Paavolahan on tunnetusti "hyvämaineinen" kunnallispoliittinen vaikuttaja.
Olisi kiva kun entinen asuntoministeri Hainari tulisi antamaan lausunnon asiasta Noppa-oikeudenkäyntien ajoilta ;)?
Valtionsyyttäjät määräsivät Paavolan puheet rikostutkintaan
tampere. Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajaa Pekka Paavolaa (sit) uhkaa vakava rikostutkinta hänen taannoisten sanomistensa todenperäisyydestä tuomioistuimessa.
Valtakunnansyyttäjänvirasto on tällä viikolla päättänyt, että poliisin on aloitettava rikostutkinta, jossa Paavolaa epäillään perättömästä lausumasta oikeudessa. Toisin sanoen kyse on siis valehtelusta todistajana käräjä- ja hovioikeudessa.
Valtionsyyttäjien mukaan Helsingin poliisilaitoksen on selvitettävä, onko Paavola syyllistynyt perättömään lausumaan Helsingin käräjäoikeudessa keväällä 2005 ja hovioikeudessa vuosi myöhemmin. Rikosnimike on harvinainen ja seuraukset ankarat – siitä voidaan tuomita jopa kolme vuotta vankeutta.
Paavola oli syyttäjän todistajana rikosoikeudenkäynnissä, jossa Hymy-lehden perustajan Urpo Lahtisen vaimo Maija-Liisa Lahtinen tuomittiin lähes kolmeksi vuodeksi vankeuteen törkeästä kavalluksesta, siis Urpo Lahtisen kuolinpesän miljoonaomaisuuden kavaltamisesta.
Paavolan todistajanlausunto liittyi muun muassa siihen, miten Urpo Lahtisen miljoonia siirrettiin Sveitsiin 90-luvun alkupuolella, sillä hän hoiti tuolloin Lahtisen asioita. Hän kertoi oikeudessa, ettei osallistunut sveitsiläisen pankkitilin avaamisessa käytyihin keskusteluihin eikä siten tiennyt, kuka oli tilin omistaja.
Maija-Liisa Lahtisen väite taas on, että Paavola tiesi oikein hyvin näistä kuvioista. Lahtinen haluaa Paavolan puheet tutkittavaksi, koska niillä saattaa olla olennainen merkitys mahdolliseen tuomionpurkuun ja linnareissun välttämiseen.
Lahtisen erityinen tavoite on saada näytettyä, että Urpo Lahtinen lahjoitti rahat hänelle ennen kuolemaansa, jolloin kyseessä ei olisi kavallus.
Nyt siis myös valtionsyyttäjät Jarmo Rautakoski ja Ritva Sahavirta katsovat, että Paavolan puheissa on ristiriitaisuuksia ja pyrkimystä salailuun, ja poliisin pitää ne siksi tutkia. Heidän päätöstään voi tulkita myös niin, että Lahtisen väitteet eivät ole ainakaan täysin tuulesta temmattuja.
Syyttäjien epäilyjen mukaan Paavola olisi esimerkiksi salannut todistajana tietonsa siitä, että hän tiesi Maija-Liisa Lahtisen olleen törkeän kavalluksen tekoaikaan sveitsiläispankin tilin omistaja.
Niille antavat lisäksi tukea kolmen sveitsiläisen pankinjohtajan lausunnot, jotka eroavat Paavolan sanomisista.
Valtionsyyttäjille tapaus päätyi, koska Maija-Liisa Lahtinen teki piilopaikastaan valituksen helsinkiläisen syyttäjän taannoisesta päätöksestä jättää Paavola syyttämättä samassa asiassa.
TAUSTA Värikkäiden vaiheiden mies (30.11. 19:03)
Keskustele aiheesta Tulosta juttu Lähetä linkki
Risto A.Kraatti | 1.12.2007 18:56
Muistelen että takavuosina Paavola otti virkavapaata (Tampereen kaupunginjohtaja) ja matkusti pitkälle kesälomalle keski-eurooppaan. Taatakseen itselleen häiriöttömän loman, hän ei ollut lainkaan tavoitettavissa pariin kuukauteen, edes läheisilleen.
Tämä oli valitettavaa, koska hän oli näin estyneenä auttamasta poliisia hälventämään häneen kohdistunutta lahjusepäilyä, joka sitten ehtikin Paavolan loman aikana vanhentua.
Mauri Sirnön unelma Pekka Paavolan rikostuomiosta toteutui vasta myöhemmin kuin Mauri Sirnö kuvitteli - Ohessa julkinen tieto asiasta tamperelaisille äänestäjille tiedoksi.
Paskatunkiohan paranee sitä pöyhiessä. - Onko arvon lukijoilla lisää vinkkejä Tampereen sitoutumattomien nuhteettomuudesta ja hyvämaineisuudesta ;)?
Etusivu - Päätöksiä - KHO:2004:73
Kunnallisasia - Luottamushenkilö - Erottaminen - Lainvoimainen tuomio
Valtuuston päätös, jolla valtuutettu oli vankeusrangaistuksen vuoksi erotettu valtuutetun tehtävästä ja muista luottamustehtävistä, ei ollut lainvastainen, vaikka hänet oli käräjäoikeuden tuomion jälkeen valittu valtuutetuksi ja muihin luottamustehtäviin, kun lainvoimainen tuomio oli annettu vaalien jälkeen. Äänestys 5-2
Kuntalaki 23, 41, 53 ja 90 §
Kort referat på svenska
Tampereen käräjäoikeus oli 17.12.1999 antanut tuomion, jolla A oli tuomittu 1.11.1989 tehdystä törkeästä veropetoksesta rikoslain 29 luvun 2 §:n nojalla kymmeneksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen siten, että koetusaika päättyi 31.12.2001.
A oli lokakuussa 2000 valittu kaupunginvaltuuston jäseneksi toimikaudeksi 2001-2004.
Turun hovioikeus oli 29.6.2001 antamallaan tuomiolla pysyttänyt ehdollisen vankeusrangaistuksen. Korkein oikeus oli päätöksellään 18.2.2002 hylännyt A:n valituslupahakemuksen.
Tampereen kaupunginvaltuusto on 13.3.2002 päättänyt, että valtuutettu A erotetaan kuntalain 41 §:n 2 momentin nojalla kaupunginvaltuuston jäsenen, kaupunginhallituksen jäsenen, kaupunginhallituksen henkilöstöjaoston ja liiketoimintajaoston varajäsenen, kaupungin strategiatoimikunnan jäsenen, Tampereen ja Lempäälän yhteisen toimielimen jäsenen sekä ympäristölautakunnan jäsenen luottamustoimista.
B on valittanut kaupunginvaltuuston päätöksestä ja vaatinut, että valtuuston päätös kumotaan ja päätöksen täytäntöönpano kielletään, kunnes asia on lainvoimaisesti ratkaistu.
B on valituksessaan, siltä osin kuin nyt on kysymys, lausunut, että valtuuston päätös on lainvastainen. B oli äänestänyt A:ta valtuustoon jo useissa kunnallisvaaleissa. Hän oli myös ollut koko tämän ajan tietoinen kaikista niistä seikoista, joiden perusteella A erotettiin valtuustosta. Tampereen käräjäoikeudessa vireillä ollut prosessi A:ta vastaan oli ollut valtakunnallisestikin tiedossa tiedotusvälineiden siihen osoittaman laajan mielenkiinnon vuoksi. Tästä huolimatta B ja muut A:ta äänestäneet olivat vakaan harkinnan jälkeen valinneet A:n uudelleen valtuustoon hänen edellisillä vaalikausilla osoittamansa kyvykkyyden perusteella. Näin ollen Tampereen käräjäoikeuden ratkaisu ei ollut aiheuttanut äänestäjissä luottamuspulaa A:ta kohtaan. Äänestäjien mielipidettä tulee siten kunnioittaa ja antaa sille oikeussuojaa.
Kuntalain 41 §:n 2 momentin mukaan jos luottamushenkilö vaalin toimittamisen jälkeen on tuomittu vankeusrangaistukseen, valtuusto voi erottaa hänet luottamustoimestaan. Vaalilla tarkoitetaan lainkohdassa kunnallisvaaleja. Kun laissa puhutaan yhtä aikaa vaalilla valitusta luottamushenkilöstä ja yhdestä luottamustoimesta, tarkoitetaan sitä, että erottaminen voi tapahtua vain kunnanvaltuustosta. Näin olleen A:n erottaminen kaikista muistakin luottamustoimista on kuntalain vastaista, kun otetaan huomioon, että ne hänen kohdallaan ovat kaikki sellaisia, ettei niihin valittavan tarvitse olla valtuutettu.
Kaupunginvaltuusto oli 9.2.2000 päättänyt merkitä tiedoksi Tampereen käräjäoikeuden 17.12.1999 antaman tuomion. Tällä päätöksellä valtuusto asiaa harkittuaan jätti käyttämättä kuntalain 41 §:n 1 momentissa tarkoitetun oikeutensa pidättää A luottamustoimensa hoitamisesta. Valtuuston päätös on lainvoimainen eikä sen jälkeen ole ilmennyt asiassa mitään sellaista uutta, joka olisi edellyttänyt uutta harkintaa. Valtuusto on siten luopunut puhevallastaan asiassa. Valtuusto on menetellyt virheellisesti ottaessaan asian käsiteltäväksi.
Kaupunginhallitus on antanut valituksen johdosta selityksen.
A on antanut selityksen.
B on antanut vastaselityksen.
Hämeenlinnan hallinto-oikeus on 12.3.2003 valituksenalaisella päätöksellään, B:n valituksesta, kumonnut kaupunginvaltuuston päätöksen.
Hallinto-oikeus on päätöksensä perusteluissa lausunut, että kaupunginhallitus on kokouksessaan 4.3.2002 tehnyt valtuustolle ehdotuksen B:n erottamisesta luottamustoimistaan. Kyseisen kaupunginhallituksen kokouksen esityslista on sisältänyt selvityksen Tampereen käräjäoikeuden, Turun hovioikeuden ja korkeimman oikeuden A:ta koskevista päätöksistä, selostuksen kuntalain 41 §:n sisällöstä, selvityksen A:n luottamustoimista Tampereen kaupungin organisaatiossa ja A:n asiassa antaman lausunnon sekä kaupunginjohtajan päätösehdotuksen, jossa ehdotettiin korkeimman oikeuden päätöksen merkitsemistä tiedoksi.
Tampereen kaupunginhallituksen johtosäännön 8 §:n 1 momentin mukaan kaupunginhallituksen kokouksissa asiat ratkaistaan esittelystä. Saman pykälän 5 momentin mukaan esittelijän ehdotus on asian käsittelyn pohjana.
Kyseisessä kokouksessa kaupunginhallituksen puheenjohtaja on tehnyt esittelijän ehdotuksesta poikkeavan ehdotuksen, jossa ehdotettiin valtuustolle A:n erottamista valtuuston jäsenyydestä ja muista luottamustoimista. Puheenjohtajan ehdotusta on kannattanut kuusi jäsentä. Tiedusteltuaan ensin muutosehdotuksen saamaa kannatusta puheenjohtaja on todennut kaupunginhallituksen hyväksyneen sen yksimielisesti.
Kaupunginhallituksen käsiteltävien asioiden valmistelusta ei ole säädetty kuntalaissa eikä määrätty johtosäännössä. Edellä olevasta kuitenkin selviää, että kaupunginhallituksella on ollut riittävät asiatiedot sen seikan ratkaisemiseksi, mihin toimenpiteisiin se ryhtyy saatuaan tiedon A:ta koskevasta korkeimman oikeuden päätöksestä. Kaupunginhallituksen päätöksen valmistelu ei ole ollut lainvastaista eikä siihen perustuva valtuuston päätös ole tässä suhteessa syntynyt virheellisessä järjestyksessä.
Kuntalain 23 §:n 1 momentin mukaan kunnanhallitus vastaa muun ohella valtuuston päätösten valmistelusta.
Kuntalain 53 §:n mukaan kunnanhallituksen on valmisteltava valtuustossa käsiteltävät asiat lukuun ottamatta asioita, jotka koskevat valtuuston toiminnan sisäistä järjestelyä taikka jotka 71 §:ssä tarkoitettu tarkastuslautakunta on valmistellut.
Valtuuston päätöksen valmisteluun kuuluu asian ratkaisuun vaikuttavien seikkojen ja kysymykseen tulevien vaihtoehtojen selvittäminen sekä myös tarvittavan ratkaisuehdotuksen tekeminen. Tarkemmin ei ole säädetty, miten valmistelun tulee tapahtua. Valtuuston harkittavaksi jää näin ollen, pitääkö se suoritettua valmistelua riittävänä asian ratkaisemiseksi.
Valtuuston kokouksen esityslistaan on ollut jäljennettynä kaupunginhallituksen 4.3.2002 pidetyn kokouksen pöytäkirja A:n luottamustoimista erottamista koskevalta osalta. Siitä ovat ilmenneet ne seikat ja selvitykset, joiden nojalla kaupunginhallitus oli ehdottanut valtuustolle A:n erottamista luottamustoimistaan.
Asiaa valtuustossa käsiteltäessä ei ole tehty ehdotusta asian palauttamisesta kaupunginhallitukselle uudelleen valmisteltavaksi. Kun valtuusto on ottanut asian tuossa kokouksessa ratkaistavakseen, se on pitänyt kaupunginhallituksen suorittamaa valmistelua riittävänä. Valtuuston päätös on valmisteltu säädetyllä tavalla, eikä päätös ole syntynyt tässäkään suhteessa virheellisessä järjestyksessä.
Kuntalain 41 §:n 2 momentin mukaan jos luottamushenkilö vaalin toimittamisen jälkeen on lainvoimaisella päätöksellä tuomittu vankeuteen vähintään kuudeksi kuukaudeksi, valtuusto voi erottaa hänet luottamustoimestaan. Päätös pannaan täytäntöön heti.
Kuntalain mukaan kunnan jäsen ei menetä vaalikelpoisuuttaan kunnan luottamustoimeen sen takia, että hänet on tuomittu rikollisesta menettelystä luottamustoimen ulkopuolella vankeusrangaistukseen. Edellä mainitun kuntalain 41 §:n 2 momentin säännöksen tarkoituksena on sen sijaan antaa valtuustolle mahdollisuus harkita, nauttiiko luottamushenkilö, joka vaalin toimittamisen jälkeen on tuomittu lainvoimaisella päätöksellä vankeuteen vähintään kuudeksi kuukaudeksi, edelleen sitä luottamusta ja kunnioitusta, jota luottamustoimen hoitaminen edellyttää. Säännöstä on lisäksi tulkittava sen sanamuodon mukaisesti. Säännöksen soveltaminen edellyttää näin ollen, että luottamushenkilön vankeustuomio on annettu sen jälkeen kun hänet on valittu luottamustoimeensa ja että tuomio on saanut lainvoiman.
A on viimeksi valittu Tampereen kaupunginvaltuuston jäseneksi lokakuussa 2000 toimitetuissa kunnallisvaaleissa. Noissa vaaleissa valitun valtuuston toimikaudella 2001-2004 A on asianomaisessa järjestyksessä valittu myös muihin valituksenalaisessa päätöksessä mainittuihin luottamustoimiin.
Tampereen käräjäoikeus on 17.12.1999 eli lähes vuosi ennen kunnallisvaaleja tuominnut A:n törkeästä veropetoksesta kymmenen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Käräjäoikeuden päätös on siten ollut yleisesti tiedossa kunnallisvaaleja toimitettaessa. Tästä huolimatta A on vaaleissa valittu kaupunginvaltuuston jäseneksi ja sen jälkeen vielä valituksenalaisessa päätöksessä mainittuihin muihin luottamustoimiin. Valitsijat ovat näin ollen katsoneet, että A nauttii edelleen sitä luottamusta ja kunnioitusta, jota kyseisten luottamustointen hoitaminen edellyttää. Kun otetaan huomioon äänestäjien vaaleissa ilmaiseman tahdon merkitys, A:ta ei ole voitu kyseisen lainkohdan nojalla erottaa niistä luottamustoimista, joihin hänet oli valittu käräjäoikeuden tuomion antamisen jälkeen, vaikka tuomio tulikin lainvoimaiseksi vasta silloin kun A jo hoiti luottamustoimia. Valtuuston päätös A:n erottamisesta on lainvastainen.
Tampereen kaupunginhallitus on vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan.
Hallinto-oikeus on tulkinnut kuntalain 41 §:n 2 momenttia siten, että ratkaisevaa on ollut se, milloin käräjäoikeuden tuomio on annettu ja milloin on toimitettu vaalit. Kuntalain mukaan luottamustoimesta erottaminen vaatii perusteeksi lainvoimaisen tuomion. A:n osalta tuomio tuli rangaistuksen osalta lainvoimaiseksi, kun korkein oikeus päätti olla antamatta valituslupaa.
Asiassa on tulkinnanvaraista se, pitääkö ensimmäisen asteen eli käräjäoikeuden ratkaisun olla annettu vaalin toimittamisen jälkeen vai riittääkö se, että hovioikeuden tuomio, johon korkein oikeus ei antanut valituslupaa, on annettu vaalien jälkeen.
Hallinto-oikeus on perustellut päätöstään sillä, että A on nauttinut valitsijoiden mielestä sitä luottamusta ja kunnioitusta, jota kyseisten luottamustointen hoitaminen edellyttää. Äänestäjät ovat tehneet arvionsa käräjäoikeuden lainvoimaa vailla olleen tuomion perusteella. Syyttömyysolettaman mukaan henkilöä on pidettävä syyttömänä kunnes syyllisyys on lainvoimaisesti ratkaistu. Lainvoimaisuusvaatimuksella korostetaan syytetyn oikeusturvaa. Lainvoimaa vailla olevaan tuomioon perustuvan äänestäjien tahdon kunnioittaminen ei perustu lakiin.
Kaupunginhallituksen käsityksen mukaan lainvoimainen päätös tarkoittaa hovioikeuden tuomiota eikä käräjäoikeuden tuomiota, kuten hallinto-oikeus on kuntalain säännöstä tulkinnut. Vasta korkeimman oikeuden ratkaisun jälkeen valtuustolla on ollut edellytykset päättää erottamisesta. Kaupunginhallitus on pyytänyt asiassa Suomen Kuntaliiton lausunnon.
A ja B ovat antaneet valituksen johdosta selitykset.
Tampereen kaupunginhallitus on antanut vastaselityksen.
Korkein hallinto-oikeus kumoaa Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätöksen ja hylkää B:n Tampereen kaupunginvaltuuston päätöksestä tekemän valituksen. Voimaan jää siis kaupunginvaltuuston 13.3.2002 tekemä päätös
Tampereen käräjäoikeus on 17.12.1999 tuominnut A:n törkeästä veropetoksesta kymmenen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Turun hovioikeus on 29.6.2001 pysyttänyt A:n kymmenen kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen. Korkein oikeus on 15.2.2002 hylännyt A:n valituslupahakemuksen.
A on lokakuussa 2000 pidetyissä kunnallisvaaleissa, eli tilanteessa, jossa mainittu rikosasia oli A:n muutoksenhaun johdosta vireillä Turun hovioikeudessa, valittu Tampereen kaupunginvaltuutetuksi. Tämän jälkeen A on asianmukaisessa järjestyksessä valittu myös kaupunginhallituksen jäseneksi, kaupunginhallituksen henkilöstöjaoston ja liiketoimintajaoston varajäseneksi, kaupungin strategiatoimikunnan jäseneksi, Tampereen ja Lempäälän yhteisen toimielimen jäseneksi sekä ympäristölautakunnan jäseneksi.
Tampereen kaupunginvaltuusto on 13.3.2002, korkeimman oikeuden hylättyä A:n hovioikeuden tuomiosta tekemän valituslupahakemuksen, kuntalain 41 §:n 2 momentin nojalla erottanut A:n edellä mainituista luottamustoimista.
Kuntalain 41 §:n 2 momentissa säädetään, että jos luottamushenkilö vaalin toimittamisen jälkeen on lainvoimaisella päätöksellä tuomittu vankeuteen vähintään kuudeksi kuukaudeksi, valtuusto voi erottaa hänet luottamustoimestaan. Päätös pannaan täytäntöön heti.
Hallituksen esityksessä kuntalaiksi (HE 192/1994 vp) lausutaan 41 §:n 2 momentin yksityiskohtaisissa perusteluissa seuraavaa:
Pykälän 2 momentissa säädettäisiin luottamushenkilön erottamisesta sillä perusteella, että hänet olisi tuomittu vaalin toimittamisen jälkeen rikoksesta vankeusrangaistukseen. Nykyisin erottaminen on mahdollista, jos rikoksen laatu tai tekotapa osoittaa, ettei tuomittu ansaitse toimen edellyttämää luottamusta ja kunnioitusta. Ehdotuksessa erottamisen edellytyksenä olisi, että luottamushenkilö on lainvoimaisella päätöksellä vaalin toimittamisen jälkeen tuomittu vähintään yhdeksi vuodeksi vankeuteen. Vähintään yhden vuoden vankeusrangaistuksen katsottaisiin jo sellaisenaan osoittavan, että edellytykset luottamushenkilön erottamiseen ovat olemassa. Vankeusrangaistus voisi olla joko ehdollinen tai ehdoton.
Hallintovaliokunnan sanottua hallituksen esitystä koskevassa mietinnössä (HaVM 18/1994 vp) todetaan pykälän 2 momentin osalta:
Valiokunta ehdottaa pykälään lisäystä, jossa todetaan nimenomaisesti, että erottamispäätös pannaan täytäntöön heti. Valiokunta ehdottaa pykälän 2 momentissa mainitun lainvoimaisesti tuomitun rangaistuksen muuttamista yhden vuoden sijasta kuudeksi kuukaudeksi vankeutta. Oikeuskäytännön perusteella on arvioitavissa, että tällöin on yleensä kysymys rikoslain uudistamisen yhteydessä tekomuodoltaan törkeäksi luokitellusta rikoksesta. Tahallisen rikoksen kyseessä ollen valtuustolla tulisi pääsääntöisesti olla mahdollisuus harkita erottamista luottamustoimesta.
Kuntalain 41 §:n 2 momentti koskee, kun otetaan huomioon saman lain 32 §:n 1 momentti, paitsi kunnallisvaaleilla valitun valtuutetun myös muun luottamushenkilön erottamista luottamustoimestaan. Luottamushenkilön erottaminen on valtuuston harkinnassa. Erottamisen edellytyksenä on, että asianomaisen luottamushenkilön vähintään kuuden kuukauden pituinen vankeustuomio on lainvoimainen. Valtuusto ei siten voi harkita luottamushenkilön erottamista vielä siinä vaiheessa kun käräjäoikeus on antanut tuomionsa, jos tuomioon on haettu muutosta.
Säännöksen sanamuodon perusteella on myös selvää, että jos henkilö valitaan lainvoimaiseksi tulleen tuomion jälkeen luottamustoimeen, häntä ei voida sanotun tuomion johdosta erottaa luottamustoimestaan. Merkitystä ei ole sillä, onko tuomio ollut vaalia suoritettaessa tiedossa vai ei.
Kuntalain 41 §:n 2 momentin sanamuodosta sen enempää kuin säädösvalmisteluasiakirjoistakaan ei saa selvää vastausta siihen nyt esillä olevaan tilanteeseen, jossa käräjäoikeuden tuomion jälkeen ennen lainvoimasta tuomiota on pidetty kunnallisvaalit, joissa A on valittu valtuutetuksi ja tämän jälkeen myös muihin luottamustoimiin.
Rikosoikeudenkäynnin lähtökohtana on syyttömyysolettama, joka on ilmaistu muun muassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 2 kappaleessa. Mainitun kappaleen mukaan jokaista rikoksesta syytettyä on pidettävä syyttömänä, kunnes hänen syyllisyytensä on laillisesti näytetty toteen.
A:n tullessa lokakuussa 2000 pidetyissä kunnallisvaaleissa valituksi kaupunginvaltuutetuksi oli lainvoimaisesti ratkaisematta, oliko A syyllistynyt rikokseen, josta voidaan tuomita sellainen rangaistus kuin kuntalain 41 §:n 2 momentissa tarkoitetaan. Vaaleja toimitettaessa A:ta oli siten pidettävä rikosasioissa noudatettavan syyttömyysolettaman vuoksi syyttömänä. Näin ollen ei myöskään ennen hänelle annetun rikostuomion lainvoimaisuutta ollut sellaista päätöstä tai tuomiota, jonka pohjalta äänestäjät olisivat voineet arvioida A:nn syyllistymistä rikokseen. Tähän nähden myöskään kunnallishallinnossa noudatettava kansanvaltaisuuden periaate ei ole voinut rajoittaa valtuuston kuntalain 41 §:n 2 momentissa tarkoitettua harkintavaltaa.
Kuntalain 41 §:n 2 momentin voidaan edellä esitettyä taustaa vasten katsoa edellyttävän, että tuomitseminen on tapahtunut lainvoimaisesti vaalin toimittamisen jälkeen. Tähän nähden kaupunginvaltuusto on voinut erottaa A:n mainituista luottamustoimistaan, koska hovioikeuden päätös, jolla A on tuomittu kymmenen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen, on annettu ja tullut lainvoimaiseksi vasta kaupunginvaltuutetuksi ja muihin luottamustehtäviin valinnan jälkeen.
Tampereen kaupunginvaltuuston päätös A:n erottamisesta luottamustoimista ei siten ole lainvastainen. Valtuuston päätös ei ole syntynyt myöskään B:n hallinto-oikeudelle tekemässä valituksessa mainituista syistä virheellisessä järjestyksessä. Näillä perusteilla hallinto-oikeuden päätös on kuntalain 90 §:n 2 momentti huomioon ottaen kumottava.
Asian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Ilmari Ojanen, Pirkko Ignatius, Marita Liljeström, Niilo Jääskinen, Ilkka Pere, Leena Halila ja Eila Rother. Asian esittelijä Anneli Tulikallio.
Asiaa ratkaistaessa on toimitettu äänestys.
Hallintoneuvos Niilo Jääskisen äänestyslausunto, johon hallintoneuvos Ilmari Ojanen yhtyi:
"Hylkään valituksen. En muuta hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta.
A on Tampereen käräjäoikeuden päätöksellä 17.12.1999 tuomittu 1.11.1989 tehdystä törkeästä veropetoksesta kymmeneksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeusrangaistukseen siten, että koetusaika päättyi 31.12.2001, ja maksamaan ehdollisen vankeusrangaistuksen ohella 50 päiväsakkoa à 595 markkaa, yhteensä 29 750 markkaa. Turun hovioikeus on 29.6.2001 antamallaan päätöksellä pysyttänyt käräjäoikeuden tuomion rangaistuksen osalta. Korkein oikeus on 18.2.2002 hylännyt A:n valituslupahakemuksen. Tampereen käräjäoikeuden päätös on tällöin tullut lainvoimaiseksi.
Vaalikelpoinen A on lokakuussa 2000 pidetyissä kunnallisvaaleissa valittu valtuutetuksi Tampereen kaupunginvaltuustoon vaalikaudeksi 2001-2004 ja tämän jälkeen kysymyksessä oleviin muihin luottamustoimiin.
Kuntalain (365/1995) 1 §:n 1 momentin mukaan Suomi jakautuu kuntiin, joiden asukkaiden itsehallinto on turvattu perustuslaissa. Pykälän 2 momentissä säädetään, että kunnan päätösvaltaa käyttää asukkaiden valitsema valtuusto.
Kuntalain 41 §:n 2 momentissa säädetään, että jos luottamushenkilö vaalin toimittamisen jälkeen on lainvoimaisella päätöksellä tuomittu vankeuteen vähintään kuudeksi kuukaudeksi, valtuusto voi erottaa hänet luottamustoimestaan.
Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen (SopS 19/1990) 6 artiklan 2 kappaleen mukaan jokaista rikoksesta syytettyä on pidettävä syyttömänä, kunnes hänen syyllisyytensä on laillisesti näytetty toteen.
Ehdollisesta rangaistuksesta annetun lain (135/1976) 3 §:n mukaan rangaistus on ehdollinen tuomioistuimen asettaman määräajan (koetusaika), jonka pituus on vähintään vuosi ja enintään kolme vuotta. Koetusaika alkaa ehdollisen rangaistuksen sisältävän tuomion julistamisesta tai antamisesta. Tuomiossa on määrättävä koetusajan päättymispäivä. Rikoslain 2 b luvun (520/2001), joka tuli voimaan 1.9.2001, 3 §:n 1 momentin mukaan kun vankeus tuomitaan ehdollisena, rangaistuksen täytäntöönpano lykkääntyy koeajaksi. Ehdollisen vankeuden koeaika on vähintään vuosi ja enintään kolme vuotta. Koeaika alkaa tuomion julistamisesta tai antamisesta.
Kuntalain 41 §:n 2 momentin sanamuoto edellyttää, että luottamushenkilön vähintään kuuden kuukauden pituiseen vankeusrangaistukseen tuomitsemisen tulee tapahtua vaalin toimittamisen jälkeen. Lisäksi päätöksen on oltava lainvoimainen ennen kuin luottamushenkilön erottaminen voi tapahtua.
Verrattuna sanottuun asiassa sovellettavaan voimassa olevan kuntalain säännökseen aikaisemman kunnallislain (953/76) 22 §:n 3 momentissa oli ilmaistu selkeämmin se erottamiselle asetettu perusvaatimus, että luottamushenkilö tuomitaan tietyn ankaruusasteen rikoksesta rangaistukseen vaalin toimittamisen jälkeen, eikä ennen vaalin toimittamista. Rangaistuksen ankaruutta lukuun ottamatta kysymyksessä olevan asian arvioinnin kannalta olennainen ero puheena olevien lainkohtien välillä on vain siinä, että kunnallislain mukaan erottaminen saattoi tapahtua myös lainvoimaa vailla olevan tuomion perusteella, kunhan tämä oli hovioikeuden eikä alioikeuden tuomio. Kunnallislakiin verrattuna kuntalain asiaan sovellettava säännös sisältää tältä osalta vain sen muutoksen, että kuntalain mukaan hovioikeudenkin tuomion tulee olla lainvoimainen.
Vuoden 1948 kunnallislaista (642/48) säännös luottamusmiehen erottamisesta luottamustoimen ulkopuolella tehdyn rikoksen perusteella puolestaan puuttui alun perin kokonaan. Luottamusmies oli erottamaton. Erottamista luottamustoimesta rikoksen perusteella koskeva säännös sisällytettiin kunnallislainsäädäntöön vuonna 1969 samalla, kun vastaava erottamisperuste säädettiin koskemaan kansanedustajia. Mainitut muutokset liittyivät samanaikaiseen kansalaisluottamuksen menettämistä ja eräitä muita rikoksen lisäseuraamuksia koskevan sääntelyn kumoamiseen.
Rikoksen perusteella tapahtuvan erottamisen perusvaatimus kansanedustajan tuomitsemisesta rangaistukseen vaalitoimituksen jälkeen eikä ennen vaaleja oli valtiopäiväjärjestyksen 8 §:n 3 momentissa ilmaistu voimassa olevan perustuslain 28 §:n 4 momenttiin verrattuna samalla tavoin selkeämmin kuin vastaava asia kunnallislaissa verrattuna kuntalakiin. Perustuslaissa asetettu vaatimus täytäntöönpanokelpoisesta päätöksestä kansanedustajien osalta merkitsee yhtä vähän muutosta aikaisemmin voimassa olleeseen oikeuteen nähden kysymyksessä olevan perusvaatimuksen kannalta kuin vaatimus lainvoimaisesta päätöksestä kunnallisten luottamusmiesten osalta.
Kuntalain 41 §:n 2 momentin tulkitseminen niin, että myös ennen vaalia tuomittu rangaistus, jota koskeva päätös saa lainvoiman ehkä hyvinkin sattumanvaraisesta syystä vasta vaalin toimittamisen jälkeen, voisi muodostaa erottamisperusteen, merkitsisi sitä, että sanoilla "vaalin toimittamisen jälkeen" ei olisi tulkinnallista merkitystä lainkohdan soveltamisessa. Nämä sanat olisi merkityksettöminä voitu jättää säädöstekstistä pois ja säätää vain luottamushenkilön tuomitsemisesta, jollei rangaistukseen tuomitsemisen jälkeen toimitettavalle vaalille olisi tarkoitettu antaa merkitystä erottamisen estävänä tekijänä. Säännöksen soveltaminen niin, ettei rangaistustuomion antamisen jälkeiselle vaalille annettaisi erottamisen estävää merkitystä, voisi jopa johtaa siihen, että vankeustuomion saanut, kaksissakin vaaleissa valituksi tullut luottamushenkilö voitaisiin päätöksen tultua lainvoimaiseksi erottaa 4-5 vuoden oikeuskäsittelyn päätteeksi. Hänen samaan rangaistukseen samassa alioikeuskäsittelyssä ennen vaalia tuomittu, niin ikään valituksi tullut tekijäkumppaninsa, jonka osalta käräjäoikeudentuomio tuli lainvoimaiseksi esimerkiksi valituksen myöhästymisen vuoksi, olisi sitä vastoin erottamaton. Tämä ei voi olla lain tarkoitus.
Ehdollisen vankeusrangaistuksen osalta koetusaika, nykyisin koeaika, alkaa kulua tuomion julistamisesta tai antamisesta, vaikka tuomio ei olisikaan lainvoimainen. Tämä osoittaa, että rikosasiassa annettuna päätöksenä on oikeudellisesti pidettävä myös alemman asteen antamaa tuomiota, vaikka asia käsiteltäisiin ja ratkaistaisiin myöhemmin uudelleen ylemmässä oikeusasteessa.
Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 2 kappaleessa tarkoitetulla syyttömyysoletuksella pyritään suojaamaan epäiltyä tai syytettyä niiltä vahingoilta, jotka voivat, ennen kuin hänen syyllisyytensä on laillisesti näytetty toteen, kohdata häntä sen vuoksi, että viranomaiset kohtelevat häntä rikokseen syyllisenä. Tälle ihmisoikeusperiaatteelle ei voida antaa sellaista tulkintaa, minkä seurauksena syyttömyysoletuksesta seuraisi rikoksen perusteella asianomaiseen kohdistettavien hallinto-oikeudellisten seuraamusten määräämismahdollisuuden ajallinen pidentyminen asianomaisen vahingoksi.
A on tuomittu edellä selostetulla tavalla erottamiseen sinänsä riittävään rangaistukseen Tampereen käräjäoikeudessa ennen vaalin toimittamista, eikä siis kunnallislain 41 §:n 2 momentissa vaadittavalla tavalla vaalin toimittamisen jälkeen. Siten tämä mainitussa lainkohdassa erottamiselle asetettu perusvaatimus, jota on kuntalain 1 §:n ilmentämien kansanvaltaisuuden ja kunnan itsehallinnon periaatteiden kannalta pidettävä ymmärrettävänä ja tärkeänä, ei A:n erottamisasiassa täyty. Asiaa olisi tietysti arvioitava toisin, jos ennen vaalin toimittamista annettu vapauttava tuomio olisi ylemmässä asteessa vaalin toimittamisen jälkeen muuttunut laissa säädetyllä tavalla langettavaksi taikka alle kuuden kuukauden pituinen vankeusrangaistus muutettu vähintään kuuden kuukauden mittaiseksi, ja näin vaalin toimittamisen jälkeen annettu tuomio tullut lainvoimaiseksi.
Laissa säädettyjä edellytyksiä erottaa A:ta luottamustoimistaan ei edellä esitetyin perustein siten ole ollut. Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta, jolla valtuuston päätös on kumottu, ei näin ollen ole syytä muuttaa."
Lähettänyt Tamperelainen sitoutumaton sitoutunut valkoisen armeijan 1918 tavoitteisiin: Suomi suomalaisille Petsamosta Rajajoelle ja Suomenlahden saarille. Ryssäimperialistit eli miehittäjä ulos alueiltamme klo 2.40 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: Tampereen sitoutumattomien ex-demari Pekka Paavola uutisissa ja käräjille netin kautta ronkittuna - Olkaa hyvä palaute on tervetullutta
Tamperelainen sitoutumaton sitoutunut valkoisen armeijan 1918 tavoitteisiin: Suomi suomalaisille Petsamosta Rajajoelle ja Suomenlahden saarille. Ryssäimperialistit eli miehittäjä ulos alueiltamme
Tamperelainen sitoutumaton Seppo Lehto sitoutunut vapaussotiemme tavoitteisiin: Suomi suomalaisille. Palautteenne vapaussoturi@gmail.com Tampereen kuntavaaleissa kuntavaalien valkoisimman tulevaisuuden tarjoaja. Muista antaa tukesi, kun on ympäristömme mustaa hiiltä, on turha itkeä.
Tamperelainen sitoutumaton sitoutunut valkoisen armeijan 1918 tavoitteisiin: Suomi suomalaisille Petsamosta Rajajoelle ja Suomenlahden saarille. Ryssäimperialistit eli miehittäjä ulos alueiltamme
Tamperelainen sitoutumaton Seppo Lehto sitoutunut vapaussotiemme tavoitteisiin: Suomi suomalaisille. Palautteenne vapaussoturi@gmail.com Tampereen kuntavaaleissa kuntavaalien valkoisimman tulevaisuuden tarjoaja. Muista antaa tukesi, kun on ympäristömme mustaa hiiltä, on turha itkeä.
Tunnustakaamme fakta-aineisto pedofiilprofeetta Muhammedista ja rauhanuskonto islamistaan
Se kellä korva on kuulkoon, se jolla silmä on nähköön
Oma blogiluettelo Tampereen kunnallisvaalit
Nälkävuodet, kapina ja taloudellinen epätasa-arvo - Taloustieteen professori *Jaakko Meriläinen* el al on tehnyt tutkimuksen siitä, miten vuoden 1866-68 nälkävuodet vaikuttivat taloudelliseen epätasa-arvoon ...
Ukrainan sodasta ja Venäjän imperialismista - En paljon jaksa lukea suomalaismedian analyyseja Ukrainan sodasta, koska mielestäni niissä on mukana vahvasti spekulaatioita ja toiveajattelua. Tämä on...
Energiakaaos - sitä saa, mitä tilaa! - Lyhyesti sanottuna, nykyinen sähkön korkea hinta johtuu siitä, että hinta määräytyy yleiseurooppalaisilla energiamarkkinoilla (kysynnän ollessa tarjontaa...
Aihetta pieneen juhlaan - Olen ollut aivan liian laiska kirjoittamaan muuta kuin someseurustelua, mutta päätin jo viikkoja sitten, että tänään kirjoitan. Tulee nimittäin tänään 3 vu...
Orwellin lukemisesta ja kääntämisestä - Kuluva vuosi alkoi työntäyteisesti ja on jatkunut samoissa merkeissä. *ABC-kirja* ilmestyi alkuvuodesta, ja koska tiesin että kirjan jälkeiset lepota...
Tampereen kuntavaalit 2021 tavoitteena valkoinen Suomi 1918 arvoin ja tavoittein
Tampereen kuntavaaliehdokas 2021: Lehto Seppo 649 ehdokasanumerolla Tampereen kaupunginvaltuustoon 2021 - *Https://Seppo-Lehto-Valtuustoon.blogspot.com* ---- --------- Lehto Seppo 649 ehdokasanumerolla Tampereen kaupunginvaltuustoon 2021 Tampereen...
Kuntavaalit Tampere 2021 Tampere suomalaisille suomalaista Suomea, kiitos
Tampereen tunnetuin pormestariehdokas ja ehdottomasti isänmaallisin kuntavaaliehdokas Lehto Seppo lataa ja varmistaa kuntavaaleissa valkoisempaa valoisempaa tulevaisuutta kommarivalheiden sijaan - *Tampereen tunnetuin pormestariehdokas ja ehdottomasti isänmaallisin kuntavaaliehdokas Lehto Seppo lataa ja varmistaa kuntavaaleissa valkoisempaa valois...
Kuntavaaliehdokas 2021 ole aina alkuperäkansan asialla, älä matuinvaasion islamin desanttina ehdokas
Kuntavaaleissa 2021 on jäljellä varsinainen äänestyspäivä 13.6.2021: On ajattelun aika, älkää luovuttako maatamme desanteille ja matuinvaasiolla maatamme tuhoaville velttoperseille! Rakkaat omilla aivoilla ajattelevat äänestäjät - *Kuntavaaleissa 2021 on jäljellä varsinainen äänestyspäivä 13.6.2021: * *On ajattelun aika, älkää luovuttako maatamme desanteille ja matuinvaasiolla maat...
Tampereen Myrkynvihreät kuntavaalikotisivu suosittelee Lehto Seppoa Kunnallisvaalit 2012
Kuka kaipaa neekerimandelaa tai muita ns "marttyyreitä", Teillä on https://www.youtube.com/watch?v=5ZIO1RiHGSg Valkoinen neekeri Seppo Lehto valkoisen kansakuntamme vapahtaja samoin farisealaisten uhrilammas joka nousee vaikka veri pulppuaisi kurkusta - *Tampereen tunnetuin kuntavaaliehdokas ja tunnetuin pormestariehdokas punamafian sensuurista huolimatta, joka ei turhia tahoja kumartele eikä pokkuroi: * ...
Seppo Lehto - Valkoinen hetero, suomalaiskansallinen vihrea vaihtoehto Suomi suomalaisille
Tampereen Valkoisen Suomen suojeluskuntavihreiden 649 kuntavaalien ehdokasnumerolla kuntavaaliehdokas #LehtoSeppo Tampereen kuntavaaleissa 2021. Tue oikeaa vihreyttä, älä kommarisaastan mokutusta ja kusetusta - *Tampereen Valkoisen Suomen suojeluskuntavihreiden 649 kuntavaalien ehdokasnumerolla kuntavaaliehdokas* *Jokaiselle ansionsa mukaan? ;) Muistattehan ...
Kuntavaaliehdokkaat Tampereella suurimmaksi osaksi BlackMatterneekeripigmentin edessä kumartelijoita
Suomalaisasiamies kuntavaaliehdokas Tampere Tampereen tunnetuin yhteiskuntakriitikko vaatii: Ne jotka vaativat että #neekereitä pitää kutsua "Mustiksi" on laitettava syytteeseen eläimiinvertaamisesta kansankiihotuslainsäädännön perusteella - * Arvot kuntoon, demarit, kommarit vastustivat maamme itsenäistymistä miehittäjä-Ryssästä, sekä suistivat maamme vapaussodan veriseen sisällisodan tapais...
Tampereen kuntavaaliehdokas islam- ja maahanmuuttokriitikko Lehto Seppo käytettävissänne
Ennakkoäänestys jatkuu 8.6.2021 saakka ja varsinainen kuntavaalipäivä 13.6.2021 Tampereesta puutarhakaupunki missä autolla Seppo Lehto Tampereen kaupunginvaltuustoon 649 ehdokasnumerolla - *Ennakkoäänestys jatkuu 8.6.2021 saakka ja varsinainen kuntavaalipäivä 13.6.2021 Tampereesta puutarhakaupunki missä autolla Seppo Lehto Tampereen kaupung...
Tampereen kuntavaalit ehdokashaku käynnistynyt. Ilmottaudu maahanmuuttokriittiselle listalle
Tampereen kuntavaalien 2021 ykköstavoitteena: Rajat kiinni kuten sovittu on: Kaikki Dublinsopimuksen mukaiset palautettava heti Ruotsiin - *Tampereen kuntavaalien 2021 ykköstavoitteena: Rajat kiinni kuten sovittu on: Kaikki Dublinsopimuksen mukaiset palautettava heti Ruotsiin * *https://Val...
Matu- ja islaminvaasion vastainen kuntavaaliehdokas 2021 Tampere Lehto Seppo suomalaisemman Suomen
Kuntavaaleissa Suomessa on kyse Suomen ja Tampereen yhteiskuntarauhasta, vaurauden takaamisesta suomalaisille - *Kuntavaaliehdokas Tampere Lehto Seppo tamperelainen kiinteistönhoitaja monitoimimies yrittäjien ja yrittäjyyden asiamies* *Kuntavaaleissa Suomessa on kys...
Tamperelainen vihreä puutarhuri ja luomusoturi Lehto Seppo
Kommarit ovat piiloutuneet Ryssälän romahdettua uusien nimikkeiden #Vihreät ja #vasemmistoliitto rp-nimikkeiden taakse, vaikuttaen ko nimikkeiden kautta sitä samaa stalinismin visvaa tihkuen keskuuteemme - *Kommarit ovat piiloutuneet Ryssälän romahdettua uusien nimikkeiden #Vihreät ja #vasemmistoliitto rp-nimikkeiden taakse, vaikuttaen ko nimikkeiden kautta...
Kuntavaaliehdokkaat Tampere 2021 kuva ja tekstiesittelyt kun ovat julkista tietoa
Kuntavaaliehdokkaat Tampere 2021 kuva ja tekstiesittelyt lähinnä blogiesittelyiden (kuvat + tekstit) ja toissijaisesti videoiden kautta - *Kuntavaaliehdokkaat Tampere 2021 kuva ja tekstiesittelyt lähinnä blogiesittelyiden (kuvat + tekstit) ja toissijaisesti videoiden kautta* *Kuntavaalinume...
Kuntavaaliehdokas Tampereella Lehto Seppo kansakunnallinen opettaja: Asunnottomille asuntoja
Kuntavaaliehdokas Tampereella Lehto Seppo kansakunnallinen opettaja: Asunnottomille asuntoja ja kaupungin rasismi suomalaisia kohtaa kiellettävä. Avautuvat tukityöllistämiset ensisijassa suomalaisille - *Kuntavaaliehdokas Tampereella Lehto Seppo kansakunnallinen opettaja: Asunnottomille asuntoja ja kaupungin virkamiesrasismi suomalaisia kohtaa kiellettä...
Tampereen kuntavaaliehdokas Lehto Seppo Valkoinen soturi valkoisen tulevaisuuden asialla. Sinäkin?
Vaikenemisen politiikka vallitsee kuin sovjet-aikaan kaikilla rintamilla siksi aloitin vittuilukampanjan joka suuntaan - *Vaikenemisen politiikka vallitsee kuin sovjet-aikaan kaikilla rintamilla siksi aloitin vittuilukampanjan joka suuntaan * *Suomi vapautui miehittäjä-Ryss...
Kuntavaaliehdokkaat Tampere kohti suomalaisempaa Suomea, ei kiitos ylipopulaatioiden tänne pääsylle
Kuntavaaliehdokkaanne valkoisen Suomen ehdokkaanne Seppo Lehto ei ole vain legenda ja myyttinen hahmo, vaan elävää voimaa suursuomalaisena vaihtoehtona suomalaisuuden asialla bryssäläisyyttä ja ryssäläisyyttä vastaan. Ole sinäkin? - *Kuntavaalit Tampere 2021 Lehto Seppo tamperelainen humanisti ja miehitettyjen alueiden palautuksia vaativa moskovan oblastilta. Ole sinäkin!* *Https://Y...
Kuntavaaliehdokkaana Tampereella 2021 tunnettu islamisaation ja matuinvaasion vastustaja Seppo Lehto
#Maahanmuuttoa #islamia kiroukseksemme haluavat #heilaavat aasimaista toimintaa lisää keskuuteemme. Maahanmuuton vastustajat heilaavat #Herran siunausta #Kuntavaaleissa2021 #valkoisemman tulevaisuuden asialla akateemista ja yrittäjätaustaa #SeppoLehto kuntavaaliehdokas Tampere 2021 kuntavaaleissa valkoisemman tulevaisuuden asia - #*Maahanmuuttoa #islamia kiroukseksemme haluavat #heilaavat aasimaista toimintaa lisää keskuuteemme* *Maahanmuuton vastustajat heilaavat #Herran siunaus...
Tampereen punikkila oikeusvaltio kaukana Veripunalippu-arvot vahvana. Totuus kaukana arvoista
Hyvää ystävänpäivää 2021 kuntavaaleissa muistetaan oikeat vapaussoturien arvot mitkä mahdollistivat maamme vapautumisen miehittäjä-Ryssän ikeen alta - *Hyvää ystävänpäivää 2021 kuntavaaleissa muistetaan oikeat vapaussoturien arvot mitkä mahdollistivat maamme vapautumisen miehittäjä-Ryssän ikeen alta* *h...
Kuntavaaliehdokkaat Tampere? Onko oikeita asiamiehiämme vai pelkkiä matuinvaasion aisankannattajia?
Kerrotaan asiat asioina: #Kommarit Suomelle menetykset ovat tuoneet, niitä vallassa ylpeinä #stalinistihuorina. #Itsenäisyydestämme saamme kiittää 1918 ja jatkosodassa 1941-44 Saksaa ja yli 200 000 sakua aseineen elintarvikeapuineen. #SeppoLehto #kuntavaaliehdokasTampere2021 - *Kerrotaan asiat asioina: #Kommarit Suomelle menetykset ovat tuoneet, niitä vallassa ylpeinä #stalinistihuorina eduskunnassakin. Tiedätte kyllä?* * #Itse...
Kuntavaaliehdokkaana Tampereella 2021 #WhiteLivesMatters Seppo Lehto tunnettu historioitsija näkijä
Jokainen voi integroitua omaan maahansa. Emme tarvitse Suomeen, emmekä eurooppaan kusettajia ja pakolaisstatuksestaan valehtelevia valepakolaisia, joista monilla parta kasvaa, naamasta näkee, että vähintään 24 v, mutta sisäänjätetään hakemus asyl ikä 14 vuotta - *Kuntavaaleissa eduskuntavaaleissa etc muistakaa: Jokainen voi integroitua omaan maahansa. * *Emme tarvitse Suomeen, emmekä eurooppaan kusettajia ja pak...
Suojeluskuntalainen Seppo Lehto punaterrorin uhri aivan kuten Suinulan ylioppilaat 1918
Eläkeläisiä, ulosotossa olevia, pienituloisia ei hyödytä mikään mikä annetaan bruttotulona verollisena. Jos jtkn annetaan niin vain kuin asumistuki tai lapsilisä verottomana + ulosoton suojaosuuksia nostaen = Faktaa, minkä voisi ps-puolueenakin huomata - *Eläkeläisiä, ulosotossa olevia, pienituloisia ei hyödytä mikään mikä annetaan bruttotulona verollisena. Jos jtkn annetaan niin vain kuin asumistuki tai l...
Massiivinen maahanmuutto on marxilaisen vasemmiston ja crony capitalist -oikeiston yhteinen projekti - Mark Krikorian: Margaret Thatcher couldn’t be elected today. It’s not just that she was a great woman and such people don’t come along every day. Rathe...
Terveisiä kuolemanlaaksosta - Ihmisen elinpäivät ovat niinkuin ruoho. Tuo lause ei enää sovellu minuun. Ruohoa on paljon, mutta minulla elinpäiviä vain vähän. Olin tutkittavana Vaasan ...
Mustalaisten vaatteet kustannetaan veronmaksajien rahoilla - MTV3: Näin romanihametta tuetaan ... Kun romaninainen hakee toimeentulotuesta rahaa hameen teettämiseen, hän saa aivan erilaisen summan eri puolilla Suom...
Helvetin puutarha on kuollut - Helvetin puutarha on kuollut. Kiitoksia kaikille seuraajille, lukijoille, kommentoijille ja toimittajille, jotka ovat näiden kuluneiden vuosien aikana tänn...
Gates of Vienna Has Moved - [image: Time to go!]After being taken down twice by Blogger within a single week, we got the message: *It’s Time To Go.* Gates of Vienna has moved to...
Tampereen kunnallisvaalit 2012 kunnallisvaaliehdokas Seppo Lehto Tampereen kaupunginvaltuustoon
Tamperelainen kunnallisvaaliehdokas Seppo Lehto: Tampereen kunnallisvaaleissa demarien, kokoomuksen, kepulien ja vihreiden ehdokkaat panevat päänsä hiljaisuuden pensaaseen (Rakennuttajayhtiöiden sponsorirahat kun on jo saatu käytettyä rantaväylän tunnelin kannatuksen suhteen? - Tamperelainen kunnallisvaaliehdokas Seppo Lehto: Tampereen kunnallisvaaleissa demarien, kokoomuksen, kepulien ja vihreiden ehdokkaat panevat päänsä hiljais...
Seppo Lehto kaupunginvaltuustoon 2012 Valkoisen armeijan 1918 sävelin Suomi suomalaisille
Kunnallisvaalit Tampereella 2012 - Haistakaa paska arvon perinteisten puolueiden edustajat. Mitä olette tehneet asunnottomien suomalaisten hyväksi? Perkele: Somaleita, afgaaneita, irakilaisia otetaan maahamme ja asutetaan mutta suomalaiset saavat majoittua puskissa, veneiden alla ja porttikongeissa - *Kunnallisvaalit Tampereella 2012: Arvon kuntavaaliehdokkaat ja tamperelaiset äänestäjät: Missä on se kuntavaaliryhmä, joka pyrkisi auttamaan suomalaisia...
Tamperelainen "perussuomalainen" ei siis Somaliasta, Seppo Lehto Tampereen kaupunginvaltuustoon
Tiedote suursuomalaisessa kunnallisvaalit 2012 Suomi suomalaisille-hengessä: Tampererelainen Seppo Lehto ei ole perussuomalaisten, vaan omalla kunnallisvaalilistallaan kunnallisvaaleissa 2012 - *Moro Tampereelta: Suomi suomalaisille!* *Tiedote suursuomalaisessa kunnallisvaalit 2012: Suomi suomalaisille-hengessä: Tampererelainen Seppo Lehto ei ol...
Seppo Lehto: Maahanmuutosta pitää tulla loppu muilta mantereilta Ekologinen jalanjälkemme kasvussa
Kansanäänestys maahanmuutosta, maahanmuuttajista, pakkoruotsista ja Natosta
Tampereen Punikkila 2008 kunnallisvaalit: Vaihtoehto monikulttuuristajillemme Seppo Lehto
Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajan Pekka Paavolan oikeudenkäynnissä antaman lausunnon todenmukaisuutta pohditaan seuraavaksi Helsingin syyttäjänvirastossa
Tampereen sitoutumattomien ex-demari Pekka Paavola uutisissa ja käräjille netin kautta ronkittuna - Olkaa hyvä palaute on tervetullutta
▼  heinäkuuta 17 (1)
Ohessa uutisia farisealaisista Tampereen sitoutuma...
►  kesäkuuta 25 (1)
Teema: Vesileima. Sisällön tarjoaa Blogger.