fi fi en fi it fr fi pl fi en fi fi en fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi en da fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nb fi en fi it fi fi fi fi fi fi fi en en lt fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en ur fi fi fi fi fi fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi uz fi ca fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi lt fi fi fi fi fi fi fi fi en nl fi en fi fi fi fi fi fi it uz es es es tr en pt pl it pl en fr fi fi fi fi fi fi en
Työyhteisötaiteilija Riikka Gröndahl tuo taidetta tekniikan keskelle – Turun ammattikorkeakoulu
Johtaminen korkeakoulussa 15 op | Opintokokonaisuus
Emeritus ja TUAS Fellow
In English Ota yhteyttä
Messi-intranet Optima Office365 (sähköposti) Opinto-opas Kirjasto PEPPI-henkilökunta PEPPI-opiskelijat Lukkarikone ItsLearning
Työyhteisötaiteilija Riikka Gröndahl tuo taidetta tekniikan keskelle
Työyhteisötaiteilija Riikka Gröndahl tuo taidetta tekniikan keskelle
Turun AMK:n työyhteisötaiteilija Riikka Gröndahlin tavoite pestissään on taiteen keinoin näyttää, miltä tekniikan ja liiketoiminnan sektorin työyhteisö näyttää keväällä 2022.
Teksti ja video: Veera Laaksonen
Lapsena Gröndahl haaveili papin tai uutisankkurin urasta. Tärkeäksi työssä hän koki mahdollisuuden kertoa ihmisille, mitä maailmassa tapahtuu. Taide ammattina ja mahdollisuutena vaikuttaa yhteiskunnallisesti oli kuitenkin vielä vieras.
Lukiossa Gröndahl kuuli ensimmäisen kerran muutamalta opettajaltaan, että luova ala voisi sopia hänelle.
– Joku sanoi minulle silloin, että tiedätkö, taidettakin voi jatko-opiskella. Kuvataiteen tunneilla myös itse huomasin, että tässä on sitä jotain, joka sopii omaan ajatteluun, Gröndahl kertoo.
Vasta lukion jälkeen Gröndahl todella tunsi, että taidealalle hän sopii ja kuuluu. Hän vietti vuoden Oriveden kansalaisopistossa kuvataiteen linjalla.
– Siellä kohtasin ihmisiä, jotka ajattelivat ja näkivät asiat samoin kuin minä. Huomasin, että ajatukset, joita olin pyöritellyt teinivuodet, sopivat johonkin jo olemassa olevaan alaan – taiteeseen.
Taide kutsuu perusasioiden äärelle
Gröndahl päätyi opiskelemaan Tampereen ammattikorkeakouluun kuvataidetta, minkä lisäksi hän täydensi opintojaan myöhemmin Göteborgin yliopistossa maisteriopinnoissa. Maisterin jälkeen hän ryhtyi kokopäiväiseksi taiteilijaksi.
Gröndahl kuvailee hänen taiteensa jakautuvan kahteen haaraan: dokumentaarisiin video- ja tekstiteoksiin sekä perinteisempiin piirto- ja maalaustöihin.
Tutkintojensa lopputöissä hän hyödynsi dokumentaarista videokerrontaa, minkä lisäksi hänen CV:stään löytyy vastaavalla tyylillä toteutettu, varsin mielenkiintoinen projekti.
– Minua kiinnostaa paljon dokumentaarinen videokuva ja sen suhde todellisuuteen. Se, millaisia asioita liikkuvan kuvan kanssa voi tallentaa. Keskiössä ovat kuitenkin ihmiset – minua kiinnostaa miten ihmisenä olemisen kielellisyys ja kehollisuus tasapainoilevat meissä.
Usein taiteilijoilta kysytään, mitä taide tälle merkitsee ja millaista on taiteilijan työ.
– Puolet taiteilijan työstä on kirjoittaa apuraha-, näyttely- ja työhakemuksia. Koenkin, että osa taiteilijan työtä on sanallistaa omaa taidettaan. Olisi mukavaa, että taide voisi kutsua ihan perusasioiden äärelle, kuten istumaan hiljaa, Gröndahl pohtii.
Kesällä 2021 Gröndahl työskenteli Seinäjoella kesäkuvataiteilijana. Tässäkin pestissä hän hyödynsi dokumentaarista videokuvaa hiljaisen videomuotokuvan keinoin.
– Seinäjoen kaupunki sekä Seinäjoen taidehalli palkkaavat joka kesä nuoren, vastavalmistuneen kuvataiteilijan työskentelemään oman taiteensa parissa. Vietin kesän Seinäjoen keskustorilla ja kuvasin ihmisistä hiljaisia videomuotokuvia. Kuvaukset oli tarkoitettu kaikille ohikulkijoille, Gröndahl kuvailee.
Kesän aikana kuvattavana kävi yli 130 ihmistä. Hiljaisen videomuotokuvan tarkoituksena oli kuvata ihmisiä sellaisena kuin he ovat. Kuvattaville annettiin pohdittavaksi kysymys, mitä elämässäsi tapahtuu juuri nyt. Vastaukset annettiin kuvauksen jälkeen paperille nimettömästi.
– Vastauksista koostettiin pieni tekstijulkaisu, ja sekä video- että tekstiteokset olivat näytillä Seinäjoen taidehallilla, minkä jälkeen ne arkistoitiin Seinäjoen museoiden kokoelmiin vuoteen 2100 saakka.
Gröndahlin teos toimii aikakapselina, joka avataan yleisölle uudelleen vuonna 2100. Teos ei siis ensiesityksensä jälkeen ole nähtävillä suurimmalle osalle tämän aikakauden ihmisistä.
Tällä hetkellä Gröndahl työskentelee Turun AMK:ssa tekniikan ja liiketoiminnan sektorin työyhteisötaiteilijana osana KampusArt-taideohjelmaa. Kyseistä positiota pilotoidaan nyt tiettävästi ensimmäistä kertaa, mikä pistää itse taiteilijankin pohtimaan työnkuvaansa.
– Turun toisen työyhteisötaiteilijan Nina Rantalan kanssa olemme pohtineet, että mitä työyhteisötaiteilijan työ on ja mitä se voisi tarkoittaa. Tällä hetkellä pohdin sitä, miten löytää taiteelle tilaa koululaitoksessa sellaisella sektorilla, jossa automaattisesti tilaa ei ole. Mitä voisin tarjota tämän työyhteisön ihmisille niin, ettei se kuormita heitä lisää.
Gröndahl hyödyntää videota tässäkin työssä. Kuten Seinäjoella, hän aikoo kuvata Turun AMK:n Tekniikka ja liiketoiminta -sektorin henkilöstöä keväällä 2022, ja lopputulos tullaan esittämään henkilöstölle myöhemmin keväällä. Hän haluaa rohkaista henkilökuntaa pysähtymään hetkeksi hiljaisuuteen, omien ajatusten ympärille.
Alla olevalla videolla Gröndahl kertoo lisää taideprojektistaan Turun AMK:ssa.
Gröndahl haluaa työssään tähdätä lopputulokseen, josta hän voisi olla taiteilijana ylpeä. Ennen kaikkea hän haluaa tarjota työyhteisölle jotakin uutta ja aikaan sidottua, jossa keskiössä ovat yhteisön ihmiset.