fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Viini vapaaksi – saisimmeko mitä haluamme? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Monen suomalaisen mielestä olisi mukavaa, jos lähikaupasta saisi ostaa pullon hyvää viiniä. Mutta jos viinit tulisivat myyntiin ruokakauppoihin, ei maailma välttämättä muuttuisi sillä tavalla kuin nämä suomalaiset toivoivat.
Meille suomalaisille esitetään kyselytutkimuksissa väittämä: ”mietoja viinejä pitäisi saada ostaa myös ruokakaupoista”. Tähän EU:n kilpailulainsäädäntö lisäisi, että jos aiotte myydä päivittäistavarakaupoissa 15-prosenttisia mietoja viinejä, siellä on sallittava myydä myös korkeintaan 15 prosenttista olutta, siidereitä, väkevöityjä viinejä ja erilaisia etyylialkoholipohjaisia juomasekoituksia.
Julkijuomisen sallimista haluttiin, jotta kuohuviinin juominen picknicillä olisi laillista, mutta lain muutoksen myötä olutta hörppivä nuoriso ja puiston penkeille kerääntyvät ryyppyporukat tulivat monelle ikävänä yllätyksenä. ”Viinien vieminen ruokakauppoihin” voisikin johtaa siihen, että kauppojen hyllyt eivät notkuisikaan laadukkaista Chablis- ja Chianti-pulloista vaan 15-prosenttisista kossuvissyistä ja ginitoniceista.
Viini huoltoasemille ja kioskeille?
Mitä oikeastaan tarkoittaa ”ruokakauppoihin”? Laissa ei ole mahdollista erottaa ruokakauppaa kioskista ja huoltoasemasta. Viinin myynti ruokakaupoissa tarkoittaisi niiden myynnin laajentamista noin 350 Alkon myymälästä yli 5000 ruokakauppaan, huoltoaseman myymälään ja kioskiin.
Tutkimustieto kertoo, että viinien ja muiden alkoholijuomien saatavuuden selvä lisääntyminen noin 5000 myyntipisteeseen kasvattaisi alkoholin kokonaiskulutusta ja sen myötä myös alkoholihaitat ja niiden aiheuttama yhteiskunnallinen kustannusrasite lisääntyisivät olennaisesti. Oletettavasti myös ikärajakontrollin taso laskisi.
Seurauksista kärsisi myös elinkeinoelämä, sillä alkoholin liikakäyttö vähentää työntekijöiden tuottavuutta, lisää sairastavuutta ja kuolleisuutta sekä ajaa pidemmällä tähtäyksellä ihmisiä työttömiksi ja työkyvyttömiksi.
Jos Alkot jäisivät vain viski- ja konjakkimonopoleiksi, niitä olisi hyvin vähän. Kuinka kauan alkoholin käyttäjät ja poliitikot haluaisivat ylläpitää väkevien myynnin monopolia, jos lähin Alkon myymälä olisi usean kymmenen tai jopa parin sadan kilometrin päässä, kuten oli asianlaita 1960-luvulla. ”Viinit ruokakauppoihin” voi siis hyvinkin tarkoittaa ”väkevät kioskeihin” lyhyen siirtymäajan jälkeen.
Olisiko vaikutus työllisyyteen positiivinen, kuten Päivittäistavarakauppa on antanut ymmärtää? Korkeintaan 15 prosenttisten alkoholijuomien myynnin aloittaminen päivittäistavarakaupoissa lisäisi yksityisen päivittäistavarakaupan työllisyyttä ja niiden alkoholijuomista keräämiä voittoja. Mutta samaan aikaan Alkon myymäläverkoston supistaminen tai jopa lakkauttaminen voisi viedä työt yli 2000 Alkon työllistämältä henkilöltä ja Alkon jakamat osingot valtiolta.
Mikä olisi viinin vapauttamisen vaikutus ravintoloihin?
Jos vähittäismyynnin lisääntyminen päivittäistavarakaupoissa vähentäisi alkoholin nauttimista ravintoloissa, vähentäisi se ravintolasektorin työllisyyttä. Mahtaisiko alkoholijuomien myynnin aloittaminen päivittäistavarakaupoissa sittenkään johtaa kokonaistyöllisyyden lisääntymiseen?
Tiedotteessaan Päivittäistavarakauppa esittää, että viinien ja muidenkin alkoholijuomien myynnin aloittaminen päivittäistavarakaupoissa tukisi myymäläverkoston ylläpitämistä maaseudulla ja koko maassa. Haluavatko suomalaiset todella, että myymäläverkostoa ja kaupan voittoja pidetään yllä kansanterveyden kustannuksella?
Tiedote myös kertoo, että ”Nyt 50 prosenttia vastaajista katsoo, että mietoja viinejä pitäisi saada myös ruokakaupoista”. Tiedotteen liitteen mukaan kuitenkin vain 31 prosenttia vastaajista on täysin samaa mieltä tämän väitteen kanssa. Vastanneista 19 prosenttia oli melko samaa mieltä eli he eivät olleet varauksettomasti tällä kannalla.
TNS Gallupin tammikuussa toteuttaman kyselyn mukaan väkevien vientiä ruokakauppoihin kannatti vain 8 prosenttia suomalaisista. Jos vastaajille ensin kerrottaisiin koko kuva siitä, mitä ”mietojen viinien myyminen ruokakaupoissa” saattaa todella tarkoittaa, voi olla että alkoholijuomien vähittäismyynnin vapauttamisen kannatus olisi lähempänä 10 kuin 30 prosenttia.
Päivittäistavarakauppa 2015: Tutkimus: Suomalaiset valmiita purkamaan päivittäistavarakaupan sääntelyä
Lue lisää alkoholista THL:n verkkosivuilla
Pia Mäkelä tutkimusprofessori Päihteet ja riippuvuudet, THL
Esa Österberg johtava asiantuntija Alkoholi ja huumeet, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.