fi fi fi fi fi fi fi es it fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hbs_lat it fi fi fi en fi fi fi fi fi ceb fi fi pt et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr de fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi ml fi da war fi fi fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi pl en en en fi pl ceb fi fi fi fi fi fi fi fi et es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es es en es fi fi tr en it en sv en ja fr en de pt en en en en cs es en fi fi fi et fi fi it it fi en fi fi fi es sv sv en fi fi ja fi ms sv fi fi fi sv fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi fi fi fi fi it fi de fi fi fi fi fi pt da sv fi en fi ca sv fr fi fi en fi en en en fi et it fi fi fr fi fi fi fi cs fi it fi fi es fi fi fi fi fi
Toiminnan keskeyttäminen, lopettaminen ja toimijan vaihtuminen
Epäiletkö elintarvikkeen laatua tai ruokamyrkytystä
Eläinlääkärin palvelut illalla, yöllä tai viikonloppuna
Eläinsuojelu ja eläinten hyvinvointi
Eläinten tuonti ja vienti
Virtauksen ohjaushanke (Pien-Saimaan pumppaamot)
Tervahaudanpuisto - Schwäbisch Hall puisto
Maa- ja metsätalouden vesiensuojelu
Energian tuotanto ja kulutus
Ruoan tuotanto ja kulutus
Alueellinen energia- ja ilmastotyö
Nopeat tiimit Greenreality-verkoston katalyyttinä
Canemure – Kohti hiilineutraalisuutta
CIRCWASTE – kohti kiertotaloutta
PISKU Pien-Saimaan kunnostuksen jatko
Pilaantuneen maaperän tutkiminen ja kunnostus
Lappeenrannan linnoituksessa sijainnut kirkko paloi salamaniskun seurauksena vuonna 1790. Uusi kirkko, Lappeen Marian kirkko, rakennettiin kaupungin silloisen asutuksen viereen. Kirkko vihittiin käyttöönsä vuonna 1794.
Keskuspuisto, jota kutsutaan myös Kirkkopuistoksi, perustettiin 1800-luvun loppupuolella kirkkoa ympäröivälle alueelle. Tuolloin Lappeenrannassa kunnostettiin myös muita puistoja erityisesti kylpylämatkailua tukemaan. Samoihin aikoihin entisen torin paikalle Raatihuoneen eteen tehtiin puistikko.
Jo tätä aiemminkin kirkkoa ympäröivä alue oli palvellut kansanpuistona, jossa puut ja pensaat saivat kasvaa melko vapaasti. Historiantutkija Anu Talkan mukaan kansanpuistot olivat työväestön suosimia, kun taas huolitelluissa puistoissa viihtyivät porvaristo ja matkailijat.
Nykyisin kirkon kupeelta alkava Keskuspuisto jatkuu Lappeenrannan sankarihautausmaalle, joka on Suomen toiseksi suurin sankarihautausmaa.
Keskuspuiston ja sankarihautausmaan kaupungintalon puoleiselle sivulle pystytettiin Äiti-Karjala -veistos vuonna 1993. Veistokselta lähtevään, 70 metriä pitkään, mustaan kivimuuriin on hakattu noin 5500 Karjalaan jääneiden tai kadonneiden sankarivainajien kotikunnat, nimet ja elinajat. Monumentin kokonaissuunnittelusta vastasi arkkitehti Jaakko Merenmies, kivitöistä Vientikivi Oy.
Keskuspuiston Valtakadun puoleisella reunalla, Lappeen Marian kirkon edustalla sijaitsee Emil Filénin lentoon lähtevää kurkiparia kuvaava Kurjet -veistos. Veistos on osa suihkukaivoa ja -allasta. Kurjet oli ensimmäinen sotien jälkeen paljastettu julkinen teos Lappeenrannassa. Teoksen sijoituspaikka liittyy talvisodan Lappeenrannan pommituksiin. Paikalla sijainnut väestönsuoja sai täysosuman keskitalvella 15.2.1940. Iskussa kuoli kymmenen ihmistä ja kaksikymmentä haavoittui.
Keskuspuistossa sijaitsee kesällä 2013 uuden ilmeen saava lasten leikkipaikka aivan kirkon tuntumassa.
Anu Talka, Pia Puntanen, Linnoitus ja kaupunki, Lappeenrannan historia 1812–1917, Lappeenranta 2005
Kaupunginsihteeri, satamajohtaja (1994–2011) Juha Willberg
Lappeenrannan museoiden verkkonäyttely: Lappeenrannan julkiset veistokset ja muistomerkit.
Lappeenrannan satamatoimiston vuosikertomus vuonna 1968
Rapasaaren ja Mustolan rahtiliikennetilasto 1969–2003
Saat tarvittaessa neuvoja sivuston käytössä asiakaspalvelukeskus Winkistä, puh. 05 616 2220 tai sähköpostilla winkki@lappeenranta.fi .