fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi eo cs fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi nb fi fi it fi fi en fi fi fi
Lähettänyt Timo Jokela klo 8.39 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Käytetttävyyssuunnittelun perustandardi ISO 9241-210 ilmestynyt suomeksi
ISO 9241-210 kuvaa käytettävyyssuunnittelun ("Vuorovaikuittesten järjestelmien käyttäjäkeskeisen suunnittelun") keskeiset käsitteet, periaatteet ja aktiviteetit. Sisältää esimerkiksi käyttäjäkokemuksen määritelmän. Korvaa aiemman, hyvin tunnetun standardin ISO 13407.
Standardi on periaatteessa suunnattu "laite- ja ohjelmistokehityksen sekä uudelleensuunnittelun prosesseista vastaaville henkilöille", mutta on ehdottoman suositeltavaa peruslukemista myös käytettävyysasiantuntijoille ja käyttöliittymäsuunnittelijoille.
- Tein itse standardin peruskäännöstyön, jota sitten viimeisteltiin MetStan kanssa. Palautetta käännöksestä otan mielelläni vastaan, ja kysymyksiä saa esittää.
Lähettänyt Timo Jokela klo 9.11 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Älä kysy näitä asioita käyttäjiltä
Yksi käytettävyysalan guruja on Jared Spool. Persoonallinen kaveri ja tosi hyvä esiintyjä.
Kävin - tai käytiin porukalla - hänen kurssillaan joskus Nokialla ollessani joskus ammoin (vuonna 1995), aiheena paperiprotoilu. Se kurssi opetti paljon. Väitän muuten, että paperiprotoilulla oli ratkaiseva merkitys sille, että aikanaan Nokia oli käytettävyydessä markkinoiden ykkönen (ks. slide show paperiprotoilusta).
Ja ottaa esiin seuraavat asiat:
älä kysy käyttäjältä tulevaisuudesta
älä kysy, kuinka käyttäjä suunnittelisi jonkun toiminnon (oma huomautus: tämä kiusaus tulee kovin helposti käytettävyystesteissä tai palavereissa käyttäjien kanssa)
älä kysy siten, että tarjoat valmista ehdotusta syyksi
Nämä kaikki hyviä pointteja. Mutta eivät kaikki välttämättä uusia. Osallistuin CHI-konferenssin tutoriaaliin käyttäjien haastattelusta vuonna 1996. Pitäjänä Eileen Isaac. Hän toi esiin osittain samat asiat. Eli älä kysy käyttäjiltä:
mitä he tekisivät hypoteettisissa tilanteissa (vastaa tuota "älä kysy käyttäjältä tulevaisuudesta")
kuinka usein käyttäjät tekevät asioita
milloin he tekivät viimeksi jonkin asian
paljonko he pitävät jostain asiasta absoluuttisella skaalalla
Ja minä lisäisin tähän vielä oman mausteeni:
kun kysyt, älä tyydy sellaiseen vastaukseen, jota et ymmärrä
Lähettänyt Timo Jokela klo 19.44 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
perjantai 7. lokakuuta 2011
Millaista on käytettävyysasiantuntijan työ Logicalla, Tiedolla ym?
("ym." otsikossa tarkoittaa yleensäkin julkiselle taholle, esimerkiksi terveydenhuollolle, järjestelmiä kehittäviä ja toimittavia yrityksiä).
Joka tätä blogia on seurannut, tietää, että seuraan julkisen tahon tekemiä tietojärjestelmien tarjouspyyntöjä.
Havaintona siis se, että sellaisia tarjouspyyntöjä ei käytännössä ole, jossa käytettävyyttä aidosti vaadittaisiin tai jossa käytettävyys olisi aito kilpailutuskriteeri (mikä sinällään ei ole ihme, koska käytettävyyden vaatiminen on menetelmällisesti todella haastavaa).
Tästä seurauksena on tietenkin se, että toimittajien ei käytännössä tarvitse - eikä kannata - aidosti sitoutua toimittamaan hyvää käytettävyyttä/ helppokäyttöisiä järjestelmiä.
Tiedän, että järjestelmien toimittajilla (kuten Logicalla ja Tiedolla) on palveluksessaan käytettävyysasiantuntijoita. Aina joskus mietin heidän rooliaan projekteissa.
Ja tohdin tehdä tällaisen, toivottavasti ei liian provosoivan kysymyksen: Millaista on käytettävyysasiantuntijan työ projekteissa, jossa asiakas ei aidosti vaadi käytettävyyttä eikä projekti käytännössä ole aidosti sitoutunut toimittamaan käytettävyyttä? Vai ovatko käytettävyysasiantuntijat yleensäkään mukana näissä projekteissa?
Vai meneekö tässä ajatteluketjussani jokin pieleen?
Haluaisiko joku kertoa ajatuksiaan/ kokemuksiaan?
(Yleensä toivon, että kommentoitaisiin nimellä. Mutta ehkä tässä tapauksessa joku haluaa vastata anonyymisti)
Lähettänyt Timo Jokela klo 12.20 7 kommenttia:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Älä laita käyttäjää jäsentämään työtään!
Lähettänyt Timo Jokela klo 9.51 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Älä laita käyttäjiä jäsentämään työtään!
Mikä on toimiva tapa ottaa käyttäjät mukaan järjestelmänkehitysprojektiin? Asia tuli taas esiin neuvottelussa asiakkaan kanssa.
Aluksikin, on mielestäni myytti, että järjestelmänkehitysprojekteissa eivät käyttäjät olisi mukana, eikä käyttäjiä kuunnella. Kyllä minun havaintoni on se, että projekteissa kannetaan huolta siitä, että käyttäjät ovat mukana, käyttäjiltä kysellään jne.
Silti tulokset ovat mitä ovat. Käytettävyys tökkii enemmän tai vähemmän.
Kyse ei ole siitä, että käyttäjät eivät olisi mukana, tai että käyttäjiltä ei kyseltäisi. Jopa väitän, että syyt käytettävyysongelmiin ovat osaltaan juuri siinä, että käyttäjät ovat mukana - mutta siinä "väärässä" roolissa, missä ovat tänä päivänä.
Tänä päivänä käyttäjät otetaan mukaan projekteihin rooleissa, jotka eivät toimi.
MIkä on sitten ongelma käyttäjien rooleissa? Tiivistäisin asian siten, että ongelma on se, että käyttäjille annetaan vastuu tarpeitteinsa ja työnsä jäsentämisestä.
Oman työn ja tarpeiden jäsentäminen on vaativaa työtä. Ja väitän, että käyttäjiä ei aidosti kiinnosta laittaa omia resurssejaan sellaiseen asiaan, joka ei ole heidän varsinaista työtään. Toki kyse on myös osaamisesta - työn jäsentäminen vaatii oman ammattitaitonsakin.
Työ jäsentäminen on haastavaa, "aivoresursseja" kuluttavaa työtä. Ja sellaiseen työhön pitää aidosti pinnistellä. Jos nyt tätä tekee "velvollisuudesta jonkin verran", niin ei ihme, jos lopputulos ei ole laadukas.
Esimerkki: Otetaanpa esimerkiksi se, että joku olisi kehittämässä uutta sähköpostiohjelmaa.
Kaikki me olemme sähköpostiohjelman käyttäjiä; joillekin voi olla hyvinkin keskeinen työkalu. Niinkuin minullekin.
Mutta jos joku tulisi haastattelemaan minulta tyyliin "millaisen sähköpostiohjelman haluat?", "mitä toiminnallisuuksia siinä pitäisi olla?", "miten nykyistä voisi parantaa?", "pitäisikö olla sitä ja tätä ominaisuutta?" jne. niin voin suoraan sanoa, että ei kiinnosta alkaa pohtia vastauksia tällaisiin kysymyksiin. Minua kiinnostaa hyvä sähköpostiohjelma, mutta sen kehittäminen ei ole minun päänsärkyni.
Minä uskon, että samalla tavalla suhtautuisi haastatteluun moni teistä lukijoistakin. (Vai olenko väärässä?)
Joka tapauksessa, jos kehittäjät perustavat suunnittelunsa sille, mitä minä sanon tällaisessa haastattelussa, niin heikoilla ovat.
Nyt kuitenkin kokemukseni mukaan järjestelmänkehityshankkeissa käyttäjiä laitetaan juuri tämän tyyppisiin rooleihin. Jäsentämään omaa työtään. Mikä taas ei ole heidän työtään.
Itse teen työkseni käyttäjien työn jäsennystä, mutta kun juuri sähköpostin kehittäminen ei erityisesti ole minun työtäni, niin resurssieni laittaminen siihen - ei kiitos!
Eli yhteenvetona näkemykseni ja suositukseni on: Käyttäjien työn jäsennys on järjestelmän kehityksestä vastaavien työtä, ei käyttäjien. Sen sijaan käyttäjille sopiva rooli on olla tiedon lähteenä.
Mitä tämä tarkoittaa menetelmällisesti, siitä myöhemmin enemmän.
PS. Tätä näkemystä tukee myös tuleva väitöskirja terveydenhuollon järjestelmien käytettävyydestä, jossa muun muassa tutkittiin sitä, missä rooleissa lääkärit haluaisivat olla mukana järjestelmien kehittämisessa. Mutta enpä kerro tästä enempää; Johanna Kaipio väittelee aiheesta Aalto-yliopistossa myöhemmin syksyllä (itse toimin esitarkastajana ja sitä kautta minulla etukäteistietoa)
Lähettänyt Timo Jokela klo 9.47 4 kommenttia:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
maanantai 3. lokakuuta 2011
Yksi tarjouspyyntö pisti silmään, jossa käytettävyys on huomioitu pakollisissa vaatimuksissa pariinkin kertaan:
1. "... tarvitaan selkeä ja helppokäyttöinen työkalu. Siirtyminen ... tasolta seuraavalle tulee olla helppoa..."
Tukeeko toimittaja edellä kuvattua ominaisuutta?
2. ".... (toiminnallisuuden) tulee olla helposti ymmärrettävässä ja käsiteltävässä muodossa ja raporttien ottaminen tulee olla helppoa..."
Tukeeko toimittaja edellä kuvattua toiminnallisuutta?
Eli tarjouspyynnössä edellytetään, että toimittajan tulee sitoutua yllä olevien vaatimusten täyttämiseen. Eli toimittajan tulisi vastata yo. kysymyksiin "Kyllä" tai muuten tipahtaa kilpailusta pois.
Kysymys lukijoille: Mitä hyvää ja mitä ongelmia yllä olevissa käytettävyysvaatimuksissa?
Lähettänyt Timo Jokela klo 13.39 6 kommenttia:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Uudemmat tekstit Vanhemmat tekstit Etusivu
Positiivinen SUS (System Usability Scale) suomeksi
Positiivisen SUS -skaalan on todettu antavan yhtä luotettavia tuloksia kuin perinteisen SUS -skaalan, mutta on helpompi täyttää (ja sitä kau...
Millaista on käytettävyysasiantuntijan työ Logicalla, Tiedolla ym?
("ym." otsikossa tarkoittaa yleensäkin julkiselle taholle, esimerkiksi terveydenhuollolle, järjestelmiä kehittäviä ja toimittavia ...
P-SUS (positiviinen SUS) -kysely suomeksi: uusi versio
Aiemmassa kirjoituksessani ehdotin käännöstä P-SUS (Positive System Usability Scale) -kyselylle, ja pyysin käännöksestäni palautetta. Ja kii...
Käytettävyyssuunnittelun perustandardi ilmestynyt ...
Käytetttävyyssuunnittelun perustandardi ISO 9241-2...
Älä kysy näitä asioita käyttäjiltä
Millaista on käytettävyysasiantuntijan työ Logical...
Älä laita käyttäjää jäsentämään työtään!
Älä laita käyttäjiä jäsentämään työtään!
Käytettävyyssuunnittelun perusteet. Sähköisenä tai painettuna
Olen ollut käytettävyyden ja käyttäjäkokemuksen suunnittelun alalla 1990-luvun puolesta välistä lähtien käytännön asiantuntijana, tutkijana, opettajana ja hankkeiden johtajana. Olen vienyt käytäntöön, kehittänyt uusia lähestymistapoja ja alan standardeja. Viime aikoina olen keskittynyt erityisesti käytettävyyden varmistamiseen tietojärjestelmien hankinnoissa. Olen kansainvälisestikin ensimmäisiä, joka on tunnistanut alan erityisen haastavaksi käytettävyyden osa-alueeksi. Olen auttanut asiakkaita tällä osa-alueella ja samalla kehittänyt tähän haasteeseen uusia lähestymistapoja: menetelmän, jolla pystyy määrittämään todennettavat ja validit käytettävyysvaatimukset tarjouspyyntöihin sekä käyttäjätutkimusmenetelmän, jolla pystyy nopeasti analysoimaan käyttäjien työn syvällisemmin kuin paljon resursseja vaativilla käyttötapausmäärittelyillä ym. Olen julkaissut aiheesta alan kansainvälisillä foorumeilla.
Teema: Yksinkertainen. Sisällön tarjoaa Blogger.