fi fi en en fi fi fr en ro fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi de en fi fi de fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi eo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi en fi fi fi
Tutkimusmenetelmät ja tutkimusaineistot — Jyväskylän yliopiston Koppa
Siirry sisältöön. | Siirry navigointiin
tekijä: Eeva Marjatta Koponen — Viimeisin muutos maanantai 15. elokuuta 2022, 17.04
Tutkimusmenetelmät ovat lähinnä empiirisen tutkimuksen aineiston hankinta- ja analyysivälineitä.
Tutkimusmenetelmät voivat olla laadullisia (qualitative) tai määrällisiä (quantitative).
Tutkimusmenetelmien avulla hankit ja analysoit tutkimusaineistoa.
Menetelmän valinnassa lähtökohtana ovat tutkimuskysymykset ja niihin vastaamista varten hankittu aineisto sekä tutkimuksen teoreettinen kehys, ei tieteenala sinällään.
Tutkijan on pystyttävä perustelemaan menetelmälliset ratkaisunsa ja valintansa.
Menetelmienkin osalta tiedontarve määrittää minkätyyppistä julkaisua haetaan. (Ks. Sage Research Methodsin etusivun I want to -kohta.)
Empiiriseen tutkimukseen pohjautuvan tieteellisen artikkelin IMRD-kaava: I = Introduction, M = Materials & Methods, R = Results, D = Discussion.
Sisältää myös Mapping Research Methods, jossa terminologia englanniksi.
Nimestään huolimatta erinomainen sivusto muillekin kuin humanisteille!
Yhteiskuntatieteellisen tietoarkiston kvantitatiivisten ja kvalitatiivisten tutkimusmenetelmien oppimisympäristö.
SAGE Research Methods (SRM)
Metodikirjoja, hakuteoksia ja artikkeleita kokoteksteinä sekä tutkimusesimerkkejä (ks. alla).
SAGE Research Methods (SRM) / Cases
Tutkimusesimerkkejä, joissa sovellettu tiettyä menetelmää.
Monet tietokannat sisältävät eri menetelmillä tehtyjä tutkimuksia, mutta yleensä tiedonhaku menetelmän perusteella tuottaa vain tietoa kyseisestä menetelmästä itsestään eikä anna esimerkkitutkimuksia.
Tutkimuksen tuki / Ohjelmistot, tekninen tuki
Mm. verkkokyselyt, kvalitatiivisen aineiston analysointi (ATLAS) ja kvantitatiiviset tilasto-ohjelmat (SPSS, SAS).
Tutkimusmenetelmä = miten hankit ja analysoit tutkimusaineistoa.
Tutkimusaineisto (tutkimusdata) = aineisto, jota analysoit, esimerkiksi haastatteluaineisto.
Tutkimuskirjallisuus = tutkimuksesi teoreettinen kehys, tieteellisiä julkaisuja, kuten artikkeleita ja kirjoja aiheestasi. Tutkimuskirjallisuudesta puhutaan Kirjastotuutorin 2. Hae lähteet -osiossa.
Tutkimusaineistoilla eli tutkimusdatalla tarkoitetaan kaikkea tutkimuksessa käytettyä ja itse tuotettua aineistoa, johon tutkimus perustuu. Tutkimusaineistojen analyysi on tutkimustulosten peruste, mutta myös itse aineiston syntyminen voi olla tutkimuksen merkittävä tulos.
Tyypillisiä aineistoja ovat erilaiset kyselyt ja haastattelut, asiakas- tai asiointitilanteiden tallenteet, viralliset dokumentit, arkistoaineistot, verkkosivustot, keskustelupalstojen kirjoitukset ja media-aineistot, laboratorionäytteet, lääketieteelliset kuvantamiset sekä eri tieteenalojen mallinnukset, simulaatiot ja kokeet sekä koodit. Tutkimuskysymykset määrittävät, mitä tai minkä tyyppisiä (määrällinen, laadullinen) aineistoja käytetään.
Edellä lueteltujen niin sanottujen primääriaineistojen lisäksi tutkimusaineistoksi lasketaan tutkijan itsensä niiden pohjalta tuottamat aineistot, kuten aineiston pilkkominen osiin, tietokannat, visualisoinnit ja muut aineistoa tai jotakin sen osaa eri tavoin kuvaavat ja jäsentävät tuotokset.
Tutkimusaineistojen (data) avoin saatavuus on yksi avoimen tieteen osa-alueista. Esimerkki avoimen tieteen kokonaisuuden jäsentelystä (tästä lisää Kirjastotuutorin sivulla Avoimet tieteelliset julkaisut):
(Bueno de la Fuente, Gema: What is Open Science? FOSTER-portaali / EU)
Tutkimusaineistojen osalta vastuullisen tieteen tuntomerkeistä huolehditaan noudattamalla mahdollisimman hyvin seuraavia FAIR-periaatteita. Nämä periaatteet kannattaa tiedostaa, vaikkei niitä pystyisikään noudattamaan kuin osittain.
Findable: tutkimusaineisto kuvaillaan kattavilla metatiedoilla. Metatiedot voidaan julkaista hakupalvelussa, jossa sille annetaan pysyvä tunniste. Myös itse aineisto voidaan joissain tilanteissa julkaista.
Metatieto (metadata) tarkoittaa tietoa tiedosta, tässä tapauksessa tietoa tutkimusaineistostasi. Metatietoja ovat esimerkiksi aineistolle annettu nimi sekä milloin ja miten aineisto on kerätty.
Accessible: tutkimusaineisto tai vähintään sen metatiedot ovat saavutettavissa. Saavutettavuus voi tarkoittaa esimerkiksi sitä, että metatiedot on julkaistu arkistossa, jonka kautta aineistoa voi pyytää käyttöön.
Interoperable: tutkimusaineisto on koottu ja dokumentoitu tavoilla, jotka noudattavat muotovaatimuksia (määrämuotoisuus) sekä ovat ymmärrettäviä ja mahdollistavat aineiston käytön myös muissa yhteyksissä.
Re-usable: tutkimusaineistolla on selkeä käytön mahdollistava lisenssi, aineisto on kuvailtu kattavasti ja aineisto täyttää tiedeyhteisön laatuvaatimukset.
Aineistonhallinnan suunnittelu on tärkeä osa tutkimuksen suunnittelua. Sen tarkoituksena on varmistaa, että tutkimusaineistojen suhteen noudatetaan hyvää tieteellistä käytäntöä ja että tutkimusaineisto ei vaarannu missään vaiheessa. Samalla pohditaan, onko aineiston avaaminen ja jatkokäyttö mahdollista. Aineistonhallintasuunnitelma sisältää myös tarvittavat henkilötietojen käsittelyyn liittyvät kysymykset. Vaikka aineistonhallintasuunnitelma ei olisi sinulle pakollinen, se kannattaa tehdä, koska niin varmistat, että aineistosi tulee kootuksi kunnolla, ja kerrot tiedeyhteisölle, miten olet huomioinut edellä kuvattujen FAIR-periaatteiden totetutumisen oman tutkimusaineistosi osalta.
Tieteellisen tutkimuksen perusta on aina vahva teoriapohja ja tutkimus voi kokonaisuudessaan koostua siitä. Monilla tieteenaloilla onkin alettu erityisesti ensimmäisessä opinnäytteessä eli kandityössä keskittyä tämän opettelemiseen empirian sijaan. Vaikka et käyttäisi empiirisiä tutkimusaineistoja, sinun kannattaa olla selvillä aineistonhallinnasta. Jotkut rahoittajat voivat vaatia aineistonhallintasuunnitelman tekemistä myös tässä tapauksessa.
Jos kuitenkin teet empiirisen tutkimuksen, on sinulla edelleen vaihtoehtoja:
Voit osallistua esimerkiksi laitoksesi tutkimushankkeeseen tai muuhun tutkimusryhmään, jolloin sinun on muistettava selvittää tutkimusaineistoon liittyvät oikeudet. Tästä katso Openscience-sivustolta Ohjeita tutkimusaineistojen hallintaan ja julkaisemiseen JYUssa / Toimenpiteet.
Aineistoon voi liittyä tekijänoikeuskysymyksiä, mikäli se sisältää teoskynnyksen ylittävää materiaalia tai mikäli se muodostaa tietokannan.
Sovi kirjallisesti omat oikeutesi ja velvollisuutesi tutkimusaineistojen käytön, säilytyksen ja jakelun suhteen.
Huomioi myös julkaisueettiset periaatteet. Nekin määrittävät ryhmäläisten oikeuksia, esimerkkinä nimien kirjoitusjärjestys.
Jos teet opinnäytteen yritykselle, muista sopia esimerkiksi siitä, onko sinulla oikeus jatkokäyttää aineistoa.
Voit käyttää valmiita tutkimusaineistoja, jotka on tallennettu kotimaisiin ja kansainvälisiin julkaisuarkistoihin jatkokäyttöä varten. Alla näet, mistä ja miten voit näitä löytää. Aineistonhallintasuunnitelman tekeminen on tässä tapauksessa helpompaa kuin jos keräisit oman tutkimusaineiston, koska useimmat aineistonhallinnan kysymyksistä on ratkaistu jo aineistoa kerättäessä ja arkistoitaessa. Lisäksi esimerkiksi Tietoarkisto antaa ohjeita heille arkistoitujen tutkimusaineistojen lataajille.
Voit myös kerätä oman tutkimusaineiston ja sitä kautta tuottaa tutkimuksellasi jotain uutta. Jos aikomuksesi on kerätä oma aineisto, aloita aineistonhallintasuunnitelmasi huolellinen tekeminen hyvissä ajoin ennen aineistonkeruun aloittamista yhdessä ohjaajasi kanssa osana muuta tutkimussuunnitelmatyötä. Näin mahdollistat tutkimusaineiston keruuseen, käsittelyyn, säilyttämiseen ja mahdolliseen avaamiseen ja arkistointiin liittyvien monien erilaisten kysymysten hallitun ratkaisemisen. Mitään oikotietä tai ”yksinkertaistettua proseduuria” ei valitettavasti ole olemassa.
Julkisiin arkistoihin, kuten Tietoarkisto ja Kielipankki, kerätyt aineistot
Aineistojen käyttö vaatii usein luvan kysymistä. Julkisissa arkistoissa on yksinkertaiset ja selkeät lupakäytännöt.
Osa aineistosta on avoimia niin, että datan saaminen edellyttää asiakkaaksi rekisteröitymistä (esim. Haka-tunnuksilla).
Esimerkiksi Suomi24-keskustelupalstan kirjoitukset ovat saatavilla Kielipankin kautta.
suoraan arkistoista, linkit alla
Finna.fi:n kautta: tee aihehaku ja rajaa hakutuloksesi aineistotyypillä Muu (harmaa nuoli sanan edessä!) > Tutkimusdata
Avoin tiede ja tutkimus -hankkeen Etsin-hakupalvelun kautta, linkki alla
Muistathan edelleen tutkimusaineiston (aineisto, jota analysoit) ja tutkimuskirjallisuuden (tutkimuksesi teoreettinen kehys) eron. Tutkimusaineisto voi olla esimerkiksi haastatteluaineisto, kun taas tutkimuskirjallisuus voi olla esimerkiksi artikkeleita ja kirjoja aiheestasi.
Valtakunnallinen; kvantitatiivisia ja kvalitatiivisia tutkimusaineistoja maksutta esim. opinnäytteisiin; aineistoluettelot ja latausmahdollisuus verkossa.
Yhteiskuntatieteet painottuvat, mutta alueena ihmistieteet.
Valtakunnallinen; laaja valikoima teksti- ja puheaineistoja, peruskäyttö ilmainen; aineistoluettelot ja latausmahdollisuus verkossa. Muillekin kuin kielitieteilijöille!
Linkki CLARIN palveluun, jossa kansainvälisiä humanistis-yhteiskuntatieteellisiä aineistoja.
Eri yliopistojen julkaisuarkistot, meillä JYX
Kirjastotuutorin Avoimet tieteelliset julkaisut -sivulla kohta 3).
Kansainväliset arkistot, esim. CESSDA ja DataCite.
Lue lisää aineistonhallinasta alasivulla!
3. Mistä löydät tietoa tutkimusmenetelmistä?
Mistä löydät valmiita tutkimusaineistoja?
kuuluu seuraaviin kategorioihin: tutkimusmenetelmät, avoin tiede, tiedonlähde, tutkimusaineistot
1. Tutustu aiheeseesi ja työstä hakutermit
3. Tallenna lähteet ja viittaa oikein
Jyväskylän yliopisto | Digipalvelut | Korppi | Avoimen yliopiston Koppa
Koppa-info | Tukipyyntö | Saavutettavuusseloste