fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Lapsilla on oikeus tulevaisuuteen, turvallisuuteen ja unelmiin – aikuisilla vastuu turvata ne - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Väkivalta
Jokaisella lapsella ja nuorella on oikeus väkivallattomaan lapsuuteen ja nuoruuteen. Me aikuiset olemme lapsia ja nuoria varten. Kaikkea lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa, kiusaamista, häirintää ja houkuttelua voidaan ja pitää ehkäistä.
Turvaton kasvuympäristö, hoidon ja huolenpidon laiminlyönti ja kokemukset väkivallasta piirtyvät lapsen ja nuoren mieleen. Tutkimusnäyttö osoittaa vahvasti, että haitalliset kokemukset vaikuttavat elämään ja kehitykseen pitkälle aikuisuuteen saakka.
Tutkimusnäyttöä on myös siitä, mitkä asiat suojaavat lasta väkivallalta. Niitä ovat esimerkiksi
oikea-aikainen, ikätason huomioiva apu ja tuki
erityistarpeisiin saatu hoito ja apu.
On tärkeää pitää mielessä, että lapsi ja nuori voi selvitä vaikeastakin tilanteesta hyvään elämään, jos me aikuiset kannamme vastuumme, tuemme, huomaamme hyvän, kuuntelemme ja kohtaamme aidosti.
Jokaisella lapsella ja nuorella on oikeus turvalliseen kasvuympäristöön. Tästä velvoittaa huolehtimaan jo YK:n sopimus lapsen oikeuksista. Voimme onnistua tässä vain, jos lainsäädäntömme tukee lapsen oikeuksia ja jos säädöksiin ja kansainvälisiin sopimuksiin sitoudutaan tosissaan ja niiden toimeenpanosta huolehditaan päätöksenteosta ruohonjuuritason työhön asti.
Väkivallaton lapsuus ei toteudu itsestään. Siihen vaaditaan viranomaisten, järjestöjen, ammattilaisten, perheiden ja heidän lähipiirinsä yhteistä työtä, kohtaamista, ajatustenvaihtoa. Ja tarvittaessa ripeitäkin päätöksiä ja toimia esimerkiksi neuvolassa, varhaiskasvatuksessa tai kouluissa.
Jokaisella lapsella ja nuorella on oikeus saada tukea ja apua heidän kohdattuaan väkivaltaa, asuinpaikasta riippumatta. Tämä oikeus toteutuu tällä hetkellä vaihtelevalla tavalla Suomessa. Koronaepidemian myötä arjen ympäristöissä olevia peruspalveluja on monin paikoin supistettu ja vielä suurempi osa avuntarpeesta on jäänyt sen myötä tunnistamatta. Peruspalvelut ovat ruuhkautuneet, minkä seurauksena on syntynyt hoitovajetta. Tämä on osaltaan johtanut ongelmien kasautumiseen ja vaikeutumiseen. Perhe- ja lähisuhdeväkivallan seuraukset, taloudelliset vaikeudet, lähipiirin päihde- ja mielenterveysongelmat ovat osa joidenkin lasten ja nuorten arkea päivittäin. Niitä haavoja harvalle paljastetaan ja ilman puheeksiottoa sekä tunnistamista tilanne voi jäädä piiloon vuosiksi, jopa vuosikymmeniksi.
Jokaisella lapsella ja nuorella on oikeus tulla kuulluksi häntä koskevissa asioissa ja päätöksenteossa. Jos elämässä jotain on jo mennyt rikki turvattomuuden, väkivallan tai laiminlyöntien takia, tarvitaan korvaavia kokemuksia ja huolehtivia aikuisia, tarpeiden tunnistamista ja tukea.
Jos lapsi tai nuori joutuu ottamaan liian paljon vastuuta liian varhain omasta ja lähipiirin elämästä eikä saa itselleen tarvittavaa apua, kasvavat riskit esimerkiksi mielenterveyden häiriöille ja riskikäyttäytymiselle, kuten päihteiden käytölle.
Tuoreen nuorten päihteiden käyttöä kartoittaneen eurooppalaisen tutkimuksen (ESPAD) tulosten mukaan väestötasolla yhä harvempi suomalaisnuori käyttää alkoholia verrattuna ikätovereihinsa Euroopassa. Vaan se kuuluisa mutta: niillä nuorilla, jotka sitä käyttävät, kerralla juotu alkoholimäärä on Suomessa ja Pohjoismaissa selvästi enemmän kuin eurooppalaisilla nuorilla keskimäärin.
Lasten ja nuorten ympäristöissä olevien viranomaisten ja ammattilaisten pitää olla silmät ja sydän auki kuulemaan ja kuuntelemaan, tukemaan ja myös puuttumaan välittömästi tilanteen vaatiessa.
Jokaisella lapsella ja nuorella on oikeus tulevaisuuteen ja unelmiin, turvalliseen kasvu- ja toimintaympäristöön ilman väkivaltaa tai sen uhkaa. Meistä aikuisista, päättäjistä, viranomaisista, ammattilaisista, järjestötoimijoista, vanhemmista, läheisistä riippuu, miten se toteutuu parhaalla mahdollisella tavalla. Meillä on mahdollisuus tehdä viisaita valintoja, joiden varassa nykyiset lapset ja nuoret sekä tulevat sukupolvet voivat kasvaa tasapainoisiksi aikuisiksi.
Jokaisella lapsella ja nuorella on oikeus elämään, kehittymiseen ja oppimiseen, siihen että hänen tarpeensa ovat ensisijaiset. Heillä ei ole aikaa odottaa aikuisten maailman ja asenteiden muuttumista. Heidän aikansa on tässä ja nyt.
Kirjoitus on osa Väkivallaton lapsuus -blogisarjaa.
Väkivallaton lapsuus -toimenpidesuunnitelmassa vuosille 2020−2025 on asetettu 93 kansallista toimenpidettä 0–17-vuotiaisiin kohdistuvan henkisen ja fyysisen väkivallan sekä seksuaaliväkivallan ehkäisystä. Laaja tutkimusnäyttöön perustuva käsikirja korostaa lapsen oikeuksia, osallisuutta, väkivallalta suojaavia tekijöitä ja riskitekijöitä sekä sen seurauksia, monialaista yhteistyötä ja väkivallan kohteeksi jo joutuneiden uhrien auttamista sekä tukea. Sisällössä otetaan huomioon myös erityisen haavoittuvassa asemassa olevat lapset ja nuoret sekä joitakin ajankohtaisia erityiskysymyksiä.
Bell T, Romano E, Flynn RJ. 2013. Multilevel correlates of behavioural resilience among children in child welfare. Child Abuse & Neglect 37, 1007−20.
Felitti V, Anda RF, Nordenberg D, Williamson DF, Spitz AM, Edwards V, Koss MP, Marks JS. 2019. Relationship of Childhood Abuse and Household Dysfunction to Many of the Leading Causes of Death in Adults: The Adverse Childhood Experiences (ACE) Study. Am J Prev Med. 56; 6:774−86
”Pahin syksy ikinä” : Lasten, nuorten ja perheiden peruspalvelut koronasyksynä 2020.  (Hakulinen ym./THL 2020)
Suomalaiset nuoret käyttävät eurooppalaisnuoria harvemmin päihteitä, kertoo laaja eurooppalainen tutkimus – humalajuominen huolettaa (THL:n tiedote 12.11.2020)
Väkivallaton lapsuus -toimenpidesuunnitelma lapsiin kohdistuvan väkivallan ehkäisystä 2020-2025 (Korpilahti ym./STM 2019)
World Health Organization (WHO). 2016. INSPIRE: Seven Strategies for Ending Violence Against Children.
YK:n lapsen oikeuksien sopimus
Ulla Korpilahti kehittämispäällikkö Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Hanna Kettunen erikoistutkija Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Elina Suontama viestinnän asiantuntija Viestintä, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.