fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Pitkäaikaistyöttömien auttaminen edellyttää pitkäjänteistä työtä ja lisää resursseja - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Suomessa oli maaliskuussa noin 65 000 pitkäaikaistyötöntä. Heistä noin puolet oli ollut työttömänä vuoden, puolet kaksi vuotta.
Työttömyys on kallista paitsi inhimillisesti, myös euroissa. Työttömyyden kokonaiskustannukset yhteiskunnalle nousivat 2006–2016 reilut 2,5 miljardia euroa. Samalla aikavälillä vaikeasti työllistyvien 15–64-vuotiaiden määrä tuplaantui 7 prosenttiin.
Ongelmat ja kustannukset kasautuvat usein pienelle joukolle ihmisiä. Heidän auttamisensa ja kustannusten hillitseminen edellyttävät monialaista sosiaaliturvan ja sosiaalipalvelujen yhteensovittamista. Tämä on otettava huomioon tulevassa sosiaaliturvan uudistuksessa.
Asiantuntijoiden mukaan sosiaaliturvan uudistuksen tulisi ohjata ihmisiä toimimaan järjestelmässä itsenäisesti ja käyttämään digitaalisia palveluja. Tämä vapauttaisi resursseja niille, jotka todella tarvitsevat esimerkiksi henkilökohtaista apua.
Sosiaaliturvaa ja -palveluita tarkastellaan usein siitä käsin, kuinka paljon niitä käytetään. Järjestelmä ei ota kovin hyvin huomioon, etteivät paljon palveluja tarvitsevat usein kykene vaikean tilanteensa takia hakeutumaan sosiaaliturvan tai -palveluiden piiriin.
Lisäksi esimerkiksi pitkäaikaistyöttömillä aikuissosiaalityön asiakkailla ei välttämättä ole taitoja käyttää digitaalisia palveluja, osalla ei ole edes toimivaa nettiyhteyttä, tietokonetta tai älypuhelinta.
Kuntien aikuissosiaalityö työskentelee vaikeasti työllistyvien kanssa päivittäin. Kentän kokemusten perusteella tarvitsemme resursseja sosiaalityöhön, jossa ammattilaiset jalkautuvat avun tarvitsijoiden pariin ja tarjoavat apua muuallakin kuin sosiaalitoimistossa.
Myös vaikeasti työllistyvien terveystarkastukset ja työkyvyn arviointi ontuvat. Osa pitkäaikaistyöttömien terveydellisistä ongelmista jää huomiotta, niitä vähätellään, eivätkä sosiaalityön havainnot vaikeassa tilanteessa olevan henkilön tilanteesta kulkeudu terveydenhuoltoon.
Viranomaisille tulisikin luoda yhtenäinen tietojärjestelmä joka näyttää asiakkaan kokonaiskuvan.
Tällä hetkellä sosiaaliturva, sosiaalipalvelut ja sosiaalityö toimivat kaatoluokkana, johon muut viranomaiset viime kädessä tukeutuvat, kun asiakkaan tilanne on erittäin vaikea. Esimerkki tästä on kuntien halu siirtää vaikeasti työllistettäviä työmarkkinatuelta toimeentulotuelle.
Yhdellä sosiaalityöntekijällä voi olla vastuullaan sata asiakasta, ja asiakas saattaa pahimmillaan pyöriä järjestelmässä vuosia toimeentulotukea saaden tapaamatta lainkaan sosiaalityöntekijää.
Resursseja tarvitaan siis lisää. Sosiaalityöntekijöiden etujärjestö Talentian suosituksen mukaan 30–50 asiakasta per työntekijä on määrä, jolloin sosiaalityötä pystyy vielä tekemään niin, että siitä on asiakkaille hyötyä.
Tarvitsemme myös ymmärrystä muutosten vaikutusten mittaamisesta. Pitkäaikaistyöttömän elämäntilanteen paraneminen ja työelämään palaaminen ovat usein pitkiä prosesseja, mikä oli nähtävissä esimerkiksi perustulokokeilun ensimmäisen vuoden alustavissa tuloksissa.
Erilaiset kokeilut kestävät yleensä kaksi vuotta. Interventioiden ja etenkin pitkäaikaisten suunnitelmallisen sosiaalityön vaikutuksia on mahdotonta mitata niin lyhyellä aikavälillä.
Kirjoittaja toimii THL:n sosiaalipolitiikan tutkimusyksikön korkeakouluharjoittelijana osallistavan sosiaaliturvan kuntakokeilussa. Lisäksi kirjoittaja tekee parhaillaan sosiaalipolitiikan gradua osallistavan sosiaaliturvan kuntien työntekijöiden kokemuksista osallistavan sosiaaliturvan kokeiluun ja sosiaalityön vaikuttavuuteen liittyen.
Osallistavan sosiaaliturvan kuntakokeilun väliraportti
Kerätär, Raija, Kun katsoo kauempaa, näkee enemmän. Monialainen työkyvyn ja kuntoutustarpeen arviointi pitkäaikaistyöttömillä. Oulun yliopiston tutkijakoulu; Oulun yliopisto, Lääketieteellinen tiedekunta Acta Univ. Oul. D 1340, 2016 Oulun yliopisto, PL 8000, 90014 Oulun yliopisto.
Leskelä, R-L., Komssi, V., Sandström, S., Pikkujämsä, S., Haverinen, A., Olli, SL., Ylitalo-Katajisto, K.. (2013) Paljon sosiaali- ja terveyspalveluja käyttävät asukkaat Oulussa. Lääkärilehti 48/2013.
Työ- ja elinkeinoministeriön työllisyyskatsaus, Maaliskuu 2019
Alasalmi, J., Alimov, N., Ansala, L., Busk, H., Huhtala, V., Kekäläinen, A., Keskinen, P., Ruuskanen, O, Vuori, L. (2019) Työttömyyden laajat kustannukset yhteiskunnalle.
Saikku, P., Kuivalainen, S. (2011) Toimeentulotukityö kunnissa – organisointi, työnjako ja kokemukset. Teoksessa Toimeentulotuki 2010-luvulla, 115-146.
Markku Maksimainen korkeakouluharjoittelija Sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.