fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Palvelujärjestelmän kriisinsietokyky ja mukautumisvalmius osoittautuivat koronaepidemian aikana hyviksi - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Koronaepidemia, Sote-uudistus, Tiedonhallinta sosiaali- ja terveysalalla
Suomi onnistui pysäyttämään uuden koronaviruksen etenemisen määrätietoisilla rajoitustoimilla ja väestön tuella. Poikkeusolot julistettiin hallituksen ja presidentin yhteisen ymmärryksen perusteella maaliskuun puolivälissä ja poikkeusolot päättyivät kesäkuun puolivälissä.
Yksilöihin kohdistuneista rajoitustoimista rankimmat ovat olleet Uudenmaan eristäminen maaliskuun lopulta huhtikuun puoliväliin sekä yli 70-vuotiaiden velvoittaminen eristäytymään.
Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmä kesti hyvin koronaepidemian aiheuttaman iskun.
Ensimmäinen koronatartunta todettiin turistilla Lapin sairaanhoitopiirissä tammikuun lopulla. Ensimmäinen kotimainen koronatartunta todettiin helmikuun lopulla ja sen jälkeen laboratoriossa varmennettujen tartuntojen määrä kymmenkertaistui viikon välein: ensimmäisestä (25.2.) tuhannenteen (24.3.) tartuntaan kului vain neljä viikkoa.
Kovassa kiireessä ja paineessa pystytettiin laboratorioihin testausmenetelmät, hankittiin testit ja organisoitiin näytteiden kerääminen suositusten mukaisilta väestöryhmiltä. Testausten strategia muutettiin maaliskuun puolivälissä ja uudelleen huhtikuun puolivälissä, kun testausvalmiudet oli saatu kasvatettua riittäviksi.
Testeillä todettujen tartuntojen lukumäärien kasvu taittui laskevalle trendille Uudenmaan eristämisen ensimmäisten viikkojen aikana.
Koronaepidemian kestoksi arveltiin maaliskuun lopulla 4–6 kuukautta ja tehohoitoon ennustettiin päätyvän 3600 koronatautipotilasta. Onneksi kävi toisin. Tätä kirjoitettaessa koronaepidemia on vahvasti hiipumassa – neljän kuukauden jälkeen. Terveydenhuollon vuodeosastoilla on hoidettu koronapotilaita lähes 33 hoitovuoden verran, joista yhdeksän hoitovuotta tehohoidossa.
Varautuminen koronapotilaiden hoitoon on vaatinut terveydenhuollon organisaatioilta ja toimijoilta sekä erityisesti hoitohenkilökunnalta paljon. Henkilöstöä on koulutettu ja siirretty uusiin tehtäviin.
Erikoissairaanhoidossa organisoitiin, perustettiin, ylläpidettiin ja lopulta purettiin eristettyjä osastoja ja tehohoidon yksiköitä. Perusterveydenhuollossa varauduttiin koronapotilaiden tulvaan, perustettiin testauspisteitä ja organisoitiin erillisiä koronavastaanottoja.
Korona verotti palveluihin liittyviä käyntejä
Varautuminen ja palvelujärjestelmän resurssien siirrot ja rajoitustoimet näkyivät myös palvelujärjestelmän seurannan luvuissa.
Poikkeusolojen alussa perusterveydenhuollon kotihoidon käynnit vähenivät puoleen kuluvan vuoden alun tasosta. Samoin näyttää käyneen avosairaanhoidon ja suun terveydenhuollon käynneille.
Mielenterveys- ja päihdepalvelujen käynnit ovat pysyneet vuoden alun tasolla koko kevään ajan. Senioriasiakkaiden (70 vuotta täyttäneet) lukumäärät avohuollossa ja avosoiraanhoidossa vähenivät poikkeusolojen alussa ja siirtyivät nykyisille vuoden alun tasoa pienempiin lukumääriin. Neuvolan ja kouluterveydenhuollon palveluja vähennettiin merkittävästi.
Kävijämäärän laskun myötä hoitoon pääsi kiireettömälle lääkärin käynnille terveyskeskuksissa maalis-huhtikuussa nopeammin  kuin vuotta aiemmin. Oletettavasti tämä johtuu käyntien vähentyneestä kokonaismäärästä. Odotusajat sairaaloiden kiireettömään erikoissairaanhoitoon sitä vastoin kasvoivat poikkeuksellisen paljon keväällä 2020, ennustaen kertyvää hoitovelkaa.
Julkisten ja yksityisten terveydenhuollon toimijoiden  Potilastiedon arkistoon tallentamien uusien palvelutapahtumien, kuten käyntien, lukumäärät lähtivät laskuun poikkeusolojen alussa,  sukelsivat siitä neljän viikon kuluttua, jonka jälkeen kääntyivät kasvavalle trendille. Kesäkuun aikana on jo tavoiteltu vuoden alun lukumääriä eli noin neljä miljoonaa palvelutapahtumaa viikoittain.
Hamstrausta vai varautumista? Lääkeostot lisääntyivät huomattavasti
Väestö varautui poikkeusoloihin myös ostamalla lääkkeitä. Muutamaa viikkoa ennen poikkeusolojen alkua sairausvakuutuksesta korvattavien lääkeostojen kokonaismäärä alkoi kasvaa edellisvuoteen verrattuna ja oli huipussaan poikkeusolojen julistamisviikolla. Sama ilmiö näkyi kaikissa sairaanhoitopiireissä. Lääkeostojen lukumäärä oli huipussaan yli kolmanneksen suurempi kuin edellisenä vuonna. Lääkeostojen ylimäärä näkyi myös Kanta-palvelujen lääkeosiossa.
Poikkeusolojen ensimmäisillä viikoilla väestö pyysi Omakannassa uusimaan sähköisiä lääkemääräyksiä poikkeuksellisen paljon. Sähköisiä lääkemääräyksiä laadittiin myös Kelain-palvelussa poikkeuksellisen paljon maaliskuussa.
Vakava epidemia ja siihen liittyvät rajoitustoimet ovat aiheuttaneet merkittäviä uhkia ihmisten elämään ja toimeentuloon. Kriiseistä kuitenkin opitaan ja niiden myötä toimintatapoja kehitetään.
Koronakriisin seurauksena eräs  tärkeä muutos näyttää vahvistuvan: kokonaisuutena asioinnin määrä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa on vähentynyt, mutta etäasiointi on noussut uudelle tasolle. On myös perusteltua olettaa, että etäpalvelujen kehitys jatkuu aiempaa nopeampana.
Vaikka parannettavaa on aina, kaiken kaikkiaan sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmän kriisinsietokyky ja mukautumisvalmius ovat osoittautuneet koronaepidemian aikana hyviksi.
Miten koronaepidemia on vaikuttanut väestön hyvinvointiin ja elinoloihin?
Iskeekö koronaviruspandemian toinen aalto kovemmin?
Suomen terveydenhuolto muuttuvassa toimintaympäristössä
Vesa Jormanainen johtava asiantuntija Sosiaali- ja terveydenhuollon tutkimus, THL
Kimmo Parhiala projektipäällikkö Sote-arviointi, THL
Pekka Rissanen tietoylijohtaja, professori THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.