de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es it fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt pt pt fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi pt pt pt fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi en fi eo cs fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi fi fi fi fi fi
Tällä kertaa bloggaukseni hoituukin mukavasti "pomoni", ystäväni ja kollegani Eija Hagelbergin toimesta...
Itse olin samaisessa Tulevaisuuden Tutkimuskeskuksen setissä päivää aikaisemmin. Fiilikset ja ajatukset olivat itselläni verstaan jälkeen hyvin saman suuntaiset kuin Eijalla.
Lähettänyt Unknown klo 19.39 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: eija hagelberg, härkäpapu, lupiini, sinilupiini, tulevaisuuden tutkimuskeskus, turun yliopsito, valkuaiskasvit
10-11.8. suoritettiin Toivon Tilalla meille, ja Suomessa monelle muullekin, täysin uutta syysrapsin kylvötekniikkaa.
Kylvö toteutettiin Malmgårdin Koneaseman toimesta ja kyseessä oli jankkurikylvö tanskalaisella HE-VA Grass-Tillerillä, jonka päälle on asennettu Multiseeder puhallinkylvöyksikkö.
Jankkurin käyttö kylvön yhteydessä nopeuttaa rapsin alkukehitystä kun pellon tiivistymät kuohkeutuvat oikeasta syvyydestä. Lannoitteet ja siemenet puhalletaan ohjainyksikön säätelemänä jankkuroituun vakoon. Tämän ansiosta kylvö tarkentuu, juurtuminen tapahtuu riittävän syvään ja juuristo haaroittuu hyvin. Etanasyötin levitys toteutetaan samanaikaisesti kylvön yhteydessä. Kylvöjankkurin piikkien väli on 50 cm, jonka ansioista kasvustolla on tilaa versoa voimakkaasti.
Jankkurikylvöä voisi kutsua eräänlaiseksi kaistalekylvöksi (Strip-till), koska panokset kohdennetaan vain kapeaan kylvöriviin.
Toisaalta taas jankkuroinnista saadaan parempi hyöty irti, (kts. biologis-mekaanienen syväkuohkeutus) koska syysrapsin juuristo kykeneen tehostamaan jankkurin tekemää kuohkeutustyötä.
Merkittävä etulyöntiasema, verrattuna perinteiseen muokkaukseen+kylvöön, syntyy myös kosteuden säilymisestä maassa. Syysrapsin kylvöaika ajoittuu heinä-elokuun vaihteeseen, jolloin poutajakso voi pilata tasaisen alkuunlähdön. Koska maan pintaa ei rikota voimakkaalla muokkauksella, itämiskosteus siemenille varmistuu.
Veturina kylvöyksikössä oli mm. automaattiohjauksella varustettu Fendt 939.
Koska riviväli on peräti 50 cm ja kylvö tehdään mieluiten vinoon esikasvin(viljan) kylvösuuntaan nähden on automaattiohjaus lähes välttämätön apuväline tässä työssä. Työsaavutus koneella on 1-1,5 ha tunnissa maalajista ja lohkoista riippuen. Vinoon tehtävällä kylvöllä helpotetaan mm. ruiskutustoimenpiteitä (ajourat jäävät näkyviin) ja vältetään kokonaisen kylvörivin tallaamista.
Jankkurin piikin taakse puhalletaan lannoite kumiputkesta. Seuraavasta putkesta tulevat siemenet ja etanasyötti puhalletaan jyrän jälkeen (teräsputkesta) viimeisenä, kylvöriviin maan pinnalle.
Jankkurin piikki muokkaa sänkipeltoon n.5-10 cm levyisen "railon" johon lannoite, siemenet ja etanasyötti puhalletaan.
Malmgårdin Koneaseman HE-VA on varustettu etulannoittesäiliöllä ja kahdella piensiemenkylvöyksiköllä, jolloin kaikki kylvötoimet (lannoitus,kylvö+Sluxx) tapahtuu yhdellä ajokerralla.
- Sadekuuron jälkeen työtä pystyy jatkamaan hyvin nopasti. (sateella ei voi kylvää koska ilman kosteus haittaa puhallinkonetta) Vähäisiä kylvötunteja tulee siis myös tätä kautta lisää.
- Nyt 16.8. nähdään taas miten olemattoman pieni kylvöikkuna syysrapsilla on ja lohko olisikin jäänyt sateiden takia kylvämättä, jos sitä olisi lähdetty kyntämään ja muokkaamaan.
Lähettänyt Unknown klo 22.06 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: grass tiller, He-Va, heva, jankkurikylvö, multiseeder, strip-till, sub tiller, Thure
Kävimme pienellä työryhmällä Virossa tutustumassa syysohran ja syysöljykasvien viljelyyn alkukesällä. Tässä hieman vierailun ”satoa” Suomeen suunniteltujen syysohran viljelyohjeiden merkeissä.
Syysohran viljelyn suunnittelu tulee aloittaa jo keväällä esikasvia valittaessa. Herne, syysvehnä, aikainen kaura, viherlannoitusnurmi ja kesanto ovat hyviä esikasveja. Ohra ei sovellu syysohran esikasviksi turhan korkean tautiriskin takia. Kyntö on todettu parhaaksi muokkaustavaksi.
Syysohran kylvö tule tehdä tarpeeksi aikaisin, lämpösummavaatimus täyttyy I-vyöhykkeellä, kun kylvetään 15.-31. elokuuta välisenä aikana.
Hivenlehtilannoitus syksyllä on välttämätöntä. Mangaania tulee antaa runsaasti, niin ettei siitä missään vaiheessa ole pulaa.
Lannoitusesimerkki jos tila ei ole sitoutunut ympäristökorvaukseen:
Starttifosforin (12-23-0) syyskäytöstä on havaittu olevan hyötyä
Rikat (Boxer ja MCPA rekisteröityjä), laikkutaudit ja lumihome torjutaan aina huolellisesti.
Kahukärpänen ja viirukaskaat tarpeen torjua usein, koska ohra kylvetään aikaisin.
Etanat voivat olla ongelma, mutta ei niin paha kuin rukiilla.
Korrensäädettä voi käyttää kasvuasteesta 25 alkaen. Moddus EVO 0,25 l/ha vahvistaa merkittävästi juuristoa.
Lumihomeen torjunta kannattaa tehdä systeemisellä aineella lokakuun lopulla, kun ohra on vielä kasvussa.
HUOM! Kaikkien syksyn viljelytoimien tulee tähdätä mahdollisimman vahvaan juuristoon, sekä runsaaseen sivuversojen määrään!
Rikkatorjunta pienehköllä annoksella riittää, jos rikat on torjuttu jo syksyllä.
Syysohra ei lakoonnu herkästi, maltillinen korrensäätö riittää.
Moddus M/Sonis tarvittaessa kesällä.
Kevään myöhäiset yöpakkaset tuhoavat hyvinkin talvehtineita oraita.
Puinti ajoittuu heinä-elokuun vaihteeseen. Yara Kotkaniemessä on saatu yli 10 000 kilon satoja Matros syysohrasta ja käytännön viljelyksiltäkin yli 8000
Työryhmä: Olli-Pekka Ruponen, Ilkka Kouvo, Timo Lehtinen, Vesa Harjunmaa, Ilari Sundberg,
ps. Tiistaina 19.7. tavataan, Tervetuloa.
Lähettänyt Unknown klo 22.11 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: syysohran lannoitus, syysohran viljely, viljelyohjeet
tiistai 12. heinäkuuta 2016
Tervetuloa syyskasivipäivääni 19.7. !!
O-P Ruposen/Toivon Tilan syyskasvipäivä tulee jälleen!
Paikka: Toivon Tila, Lehdentie 70 (Ammakolla)
Aika: Tiistai 19.7. klo 15
Tänä kesänä teemana on mm. syysohra, kumina ja jatkuvan kasvipeitteisyyden toteuttaminen. Paljon uutuuksia esillä!
Maatilamittakaavan "ruuduilla" näet miten olen tai en ole toimissani onnistunut. (Lista päivittyy vielä lähipäivien aikana.)
Mukana pellon reunalla mm. :
Trans Farm, Yara, K-maatalous / Kesko, Bayer Crop Science
Dow AgroSciences, ViljelijänBerner, SoilFood, Järki -hanke
- Matros -syysohra, K / Kesko
- Syysohran lannoitusohjelman lanseeraus (uutuus), Yara Anne Kerminen
- Syysrapsi, mm. Etanoiden torjunta , Berner Asmo Saarinen
- Suojakasveihin hajakylvetty Kepron -kumina, (uutuuslajike) Trans Farm, Jyrki Leppälä
- Hajakylvetty Ceylon -syysvehnä, O-P Ruponen
- Rikkojen syystorjunnan esittelyä, Bacara Forte (koeaine/uutuus), Bayer Juha Peltola
- Täysin uuden rikka-aineen esittely, Zypar (koeaine/uutuus), Dow Aki Niemelä
- Tautiaine-uutuuksia, Siltra Xpro / (uutuus) Bayer Juha Peltola
- Kevätohran tautitorjunta, ExpertTwin (uutuus) Berner Mika Isokääntä
- Uudet kattavat maanäyteanalyysit, SoilFood/Eurofins (uutuus)
- Järki -lannoite hankkeen kuulumiset, Kaisa Riiko
- Sateelliittikuvamateriaali a lohkoista, (uutuus) O-P Ruponen
- Neuvo2020 - palveluiden mahdollisuudet. O-P
- Heuling -ruumentenlevitin, Vihdin Kone
- Asiaa koneiden rengastuksista
Muutakin mukavaa nähtävillä, sekä toki paljon tuttuja ihmisiä!
Lähimakkaraa, virvokkeita, kahvia jne. tietenkin tarjolla...
O-P Ruponen / Toivon Tila
Lähettänyt Unknown klo 9.15 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: asmo saaarinen, dow agro, expert twin, kaisa riiko, mika isokääntä, pellonpiennartilaisuus, siltra xpro, uutuus, zypar
O-P Ruposen/Toivon Tilan syyskasvipäivä tulee jälleen!
Paikka: Toivon Tila, Lehdentie 70 (Ammakolla)
Aika: Tiistai 19.7. klo 15
Tänä kesänä teemana on mm. syysohra, kumina ja jatkuvan kasvipeitteisyyden toteuttaminen. Paljon uutuuksia esillä!
Maatilamittakaavan "ruuduilla" näet miten olen tai en ole toimissani onnistunut. (Lista päivittyy vielä lähipäivien aikana.)
Mukana pellon reunalla mm. :
Trans Farm, Yara, K-maatalous / Kesko, Bayer Crop Science
Dow AgroSciences, ViljelijänBerner, SoilFood, Järki -hanke
- Matros -syysohra, K / Kesko
- Syysohran lannoitusohjelman lanseeraus (uutuus), Yara Anne Kerminen
- Syysrapsi, mm. Etanoiden torjunta , Berner Asmo Saarinen
- Suojakasveihin hajakylvetty Kepron -kumina, (uutuuslajike) Trans Farm, Jyrki Leppälä
- Hajakylvetty Ceylon -syysvehnä, O-P Ruponen
- Rikkojen syystorjunnan esittelyä, Bacara Forte (koeaine/uutuus), Bayer Juha Peltola
- Täysin uuden rikka-aineen esittely, Zypar (koeaine/uutuus), Dow Aki Niemelä
- Tautiaine-uutuuksia, Siltra Xpro / (uutuus) Bayer Juha Peltola
- Kevätohran tautitorjunta, ExpertTwin (uutuus) Berner Mika Isokääntä
- Uudet kattavat maanäyteanalyysit, SoilFood/Eurofins (uutuus)
- Järki -lannoite hankkeen kuulumiset, Kaisa Riiko
- Sateelliittikuvamateriaali a lohkoista, (uutuus) O-P Ruponen
- Neuvo2020 - palveluiden mahdollisuudet. O-P
- Heuling -ruumentenlevitin, Vihdin Kone
- Asiaa koneiden rengastuksista
Muutakin mukavaa nähtävillä, sekä toki paljon tuttuja ihmisiä!
Lähimakkaraa, virvokkeita, kahvia jne. tietenkin tarjolla...
O-P Ruponen / Toivon Tila
Lähettänyt Unknown klo 9.15 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: asmo saaarinen, dow agro, expert twin, kaisa riiko, mika isokääntä, pellonpiennartilaisuus, siltra xpro, uutuus, zypar
sunnuntai 5. kesäkuuta 2016
Syysohra- ja kuminapäivitys, kesäkuun alku
Kesäkuun alkupäivillä syysohra alkoi työntää tähkää esiin. Nyt 5.6. kasvusto on jo lähes kokonaan tähkällä. Huhtikuun lopun jatkuvat yöpakkaset ja lämpimät päivät harvensivat kasvustoa paikoin rajusti. Satotavoite oli alunperin 5 tonnia/ha, mutta siihen ei varmaankaan aivan ylletä. Keväällä odotukset olivat hetken jo korkeammallakin...
Puinti ajoittunee jo heinäkuun puolenvälin tietämiin.
Osa kasvustosta on todella harvaa.
Suojakasveihin kylvettyjen kuminoiden kohdalla päädyin niittoon. Kukkavarsia/kukintoja oli niin vähän että sato olisi ollut lähes olematon. Muutamia kohtia pitää myös paikkakylvää ja korjuu tapahtuu ensimmäsen kerran siis ensi kesänä.
PS. Huomenna 6.6. on ks-tutkintotilaisuus! Vielä ehtii ilmottautua.
Lähettänyt Unknown klo 14.44 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: kuminan niitto, Matros tähkällä, syysohra tähkällä
keskiviikko 27. huhtikuuta 2016
Tässä alla "Miehittämättömät lentimet" -postauksessa lupaamani kartta kotilohkoiltani.
Kartta on sekä kerätty satelliittikuvista lohkojeni kymmenen vuoden historiatietojen perusteella, että muokattu visuaaliseen muotoon, saksalaisen Talking Fields nimisen yrityksen toimesta.
Kirkkaan vihreät alueet ovat tuottaneet lohkoilla keskimääräisen (alueen sisäisesti tarkasteltuna) sadon/vihermassan, keltaiset ja punaiset keskimääräistä heikomman ja tumman vihreät sekä siniset alueet keskimääräistä paremman vihermassan. (Ruutukoko kartalla on 20x20 m)
Katso kuvan alareunasta skaala: + - 40 %. (persistent relative fertility = (lohkojen) jatkuva suhteellinen hedelmällisyys)
Kartta kertoo armottoman totuuden pitkällä aikavälillä lohkojen eri osien välillä, eikä viljelijälle jää "muistivirhettä" vain yksittäiseen huonoon tai hyvään vuoteen liittyen.
Mihin käyttää? Pari esimerkkiä
Neuvontatyössä karttaa voidaan käyttää asiakkaan tarpeiden kartoittamiseen ja kunnostustoimenpiteiden oikeaan kohdentamiseen.
Kun ostetaan tai vuokrataan uusia lohkoja viljelyyn ei tarvita esim. vuosia kestävää kallista "viljelykokeilua" lohkon eri osien sadontuottokyvystä. Heti ensimmäisenä vuonna voidaan siten panostaa viljelyä hyviin alueisiin ja blokata tuottamattomimmat kohdat korjaustoimien alle tai "passiiviseen" käyttöön.
Kuvaa voidaan joissain tapauksissa hyödyntää, sen edullisuuden vuoksi, myös silloin kun ollaan vasta tekemässä tarjousta myynnissä olevista lohkoista.
Kartan pystyy siis tilaamaan miltä tahansa peltolohkoilta.
Jotta jokin asia  pellolla olisi varmuudella parannettavissa sen pitää olla myös mitattavissa ja päinvastoin. Koska käytössäni ei ole ollut satokartoitusvälineitä puimurissa, on tämä kartta todella edullinen ja kätevä "satomittari".
Omilla lohkoilla olen muuttanut viljelykäytäntöjä aivan viime vuosina mm. jatkuvan kasvipeitteisyyden suuntaan. Tähän karttaan vertaamalla pystyn siten kymmenen vuoden kuluttua vertaamaan, onko kirkkaan vihreät alueet laajentunee vai kenties pienentyneet...
Lähettänyt Unknown klo 13.20 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: biomassa, jatkuva suhteellinen hedelmällisyys, relative fertility, satelliittikartat, talking fileds, vihermassa
keskiviikko 30. maaliskuuta 2016
Nyt on kaikki lumet lähteneet syysohralohkolta ja tältä näytti tänään 30.3. 2016
Lähettänyt Unknown klo 20.20 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
keskiviikko 23. maaliskuuta 2016
21.3. olin Salon kaupungintalolla opettelemassa itselleni hyvinkin vierasta asiaa eli miehittämättömien lentävien laitteiden "aakkosia" ja näiden mahdollisuuksia kasvinviljelyn apuvälineinä. Vierasta oli oikeastaan kaikki aiheeseen liittyvistä termeistä ja lyhenteistä lähtien.
Tilaisuuden järjesti TEKES (Tekniikan ja innovaatioiden kehittämiskeskus) otsikolla "Tehoa maatalouteen droneilla". Kohderyhmänä oli kaikki asiasta kiinostuneet.
Alkuun laitan muutaman vapaasti suomennetun termin: Drone = yleisnimi miehittämätömille (lentäville) apuvälineille, UAV = miehittämätön lentävä laite, UAS = miehittämätön lentävä sovellus, RPAS = kaukopilotoitu lentokonejärjestelmä ICAO = kansainvälinen siviili-ilmailuliitto (BVLOS = näkemäalueen ulkopuolella operointi)
Tässä blogitekstissä on "liikaa" linkkejä, mutta jos asia oikeasti kiinnostaa suosittelen kurkkaamaan niiden taakse...
Tässä linkki Trafin (Liikenteen turvallisuusvirasto) edustajan helposti ymmärrettäviin dioihin, joiden avulla pääsee aiheesta mielestäni ummikkokin hyvin "jyvälle":  https://tapahtumat.tekes.fi/uploads/43fa7816/RPAS_viranomaissntely_Tekes_Salo_21_3_2016-4975.pdf
Yleisesti voidaan todeta että Suomessa lupakäytännöt miehittämättömissä "lentimissä" ovat ylivoimaisen vapaita ja meillä ei rajoitteita juurikaan ole vrt. muut länsimaat. Eli lähtökohta toiminnalle on hyvä ja samaa suuntausta toivotaan muuallekkin, jotta ala voisi kehittyä.
Alla linkki jossa voit tehdä Trafille ilmoituksen omasta aluksestasi. Ei maksa mitään. Käyttötarkoituksissa on mm. "Maatalouteen liittyvät työt / Agricultural work" http://www.trafi.fi/ilmailu/miehittamaton_ilmailu/ilmoitus
Liisa Pesonen "Vakolasta" pohti alusten käyttömahdollisuuksia otsikolla: Digitalisaatio ja maatalouden uudet toimintamallit.
Eviran Minna-Maija väänäsen esityksestä löytyy muutamia käytännön esimerkkejä, missä aluksia voitaisiin lähitulevaisuudessa hyvinkin käyttää: Linkki
Jussi Knaapin esitykseen ei valitettavasti (vielä) ole minulla linkkiä.
Jussi puhui satelliittikuvauksen mahdollisuuksista ja painotti että kaikille (satelliittioperaattorit, "kopterit" ja kiinteäsiipiset lentimet) on tilaa tällä alalla. Jo nyt on mahdollista saada ravinteiden tarpeen lisäksi esiin kartta joka tuo ilmi kasvuston stressitilan. Tulevaisuudessa mennään kohti mikromanagementtia ja kasvikohtaista viljelyä. Hän korosti myös ns. big datan merkitystä kun kehitystyötä jatketaan.
Kannattaa myös muistaa että suomalaiset olivat Kemiran Loris-kartoillaan 90-luvulla Euroopan kärkeä... Mutta monestakin syystä olemme jääneet hiukan takamatkalle.
Suomalainen alan huippuyritys MosaicMill:
Airinov on ranskalainen yritys joka myy valmiita paketteja kasvustojen lentokartoitukseen ja tiedon prosessointiin, kehittyneellä ns. "neljäkanavaisella" kuvaustekniikalla varustettuna: https://www.youtube.com/watch?v=iQfdLDw8NmI
Suomessa vastaavaa ("1-kanavainen") järjestelmää myy Trimble: https://shop.geotrim.fi/trimble-ux5.html
Vista Geo: Satelliittikuvien prosessointia ja valmiita palvelutuotteita tiloille: http://www.vista-geo.de/en/portfolio_category/agriculture/
Aihe ja tilaisuus oli kokonaisuutena todella mielenkiintoinen.
Nyt (Tekesin tai jonkun muun tahon) pitäisi jatkaa eteenpäin tilaisuuksien sarjaa ja saada käytännön tarpeet (ja maatilat) kohtaamaan operaattoreiden kanssa oikeen tosissaan.
Palaan tähän aiheeseen ihan lähiaikoina, kun saan satelliittidataa omilta lohkoiltani TF BaseMap-tuotteen muodossa. Katso (/osta) Koneviesti 4/2016 s. 26 jossa asiasta jo hieman tietoa.
Lähettänyt Unknown klo 22.15 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: airinov, BVLOS, drone, dronit, jussi knaapi, kasvikohtainen viljely, mikromanagementti, roboluutio, RPAS, stressikartta, tf basemap, trafi, trimble, UAS, UAV, vista geo
maanantai 15. helmikuuta 2016
Eri yhteyksissä on viime aikoina nostettu esiin lannoiteteollisuudessa syntyvän kipsin (kalsiumsulfaatti) käytön mahdollisuuksia fosforivaluntojen siepparina savimailta. Artikkelit ovat olleet kuitenkin melko yksipuolisia ja lähestyneet asiaa oikeastaan yksinomaan Itämeren P-pitoisuuden vähentämisen näkökulmasta.
Mielenkiintoni asiaan heräsi ja tuumin että asiaa on syytä tutkailla myös kasvinviljelyn suunnalta.
Kipsin vertailutuotteeksi valitsin ns. rakennekalkin (sammutettu kalkki, meesakalkki) kahdestakin syystä: Rakennekalkin "fosforinsiepparikyky" on tutkimusten mukaan hyvinkin tasavertainen kipsin kanssa ja tuotteet ovat työteknisesti vertailukelpoisia keskenään eli kumpikin vaatii toimiakseen "oikein", välittömän multauksen levityksen jälkeen.
Työtekniikasta minulla on hieman jo käytännön kokemustakin. (kts. http://neuvo2020.blogspot.fi/2015/10/rakennekalkitusta.html )
Tässä kokoamani plussat ja miinukset "parivertailuna":
+ Edullinen kalkitusaine (vaikka käyttäisi "tavallisena" kalkkina)
+ Parantaa maan rakennetta, kationivaihtokapasiteetti paranee
+ Nostaa pH:ta todella nopeasti ( kok.neutral.kyky yli 40 %)
+ Parantaa satoa ja tuottoa
+ Monivaikutteinen, pH, rakenne, sato jne.
+ Sopii kaikille maatiloille, koko Suomen alueella
+ Useita toimittajia, hintakilpailua
- Rakennetta parantava vaikutus saadaan vain hyvissä oloissa levitettäessä
- Mg -lannoitus (Ca ja Mg -suhde)
- Ei kannata käyttää kalsiumin nostoon lohkoilla joissa pH korkea (hivenien saanti ym. menee "sekaisin", ylikalkitus)
- Ei ole sallittu luomutuotannossa
+ Hyvä saatavuus "saviseuduilla"
+ Sopii kaikille valuma-alueille, (makea ja suolainen vesi)
+ Vähentää tehokkaasi P-kuormitusta
+ Ei tunnettuja haittavaikutuksia
- Ei poista perimmäisiä pellon rakenneongelmia, on "vain" lääke
+ Vähentää eroosiota / mururakenteen kestävyyttä (nostaa johtolukua)
+ Voidaan käyttää lohkoilla joissa pH on jo korkealla
+ Pitkäkestoinen vaikutus (Ca:Mg)
+ Voidaan käyttää korkean pH:n lohkoilla
- Lyhytkestoinen (fosforin pidätys)
- Ei nosta pH:ta (jopa laskee hieman)
- Vaatii hyvät levitysolosuhteet
- Ei sovellu sisämaan tiloille (makean veden alueet)
- Vain yksi toimittaja (ei kilpailua)
- Heikentää kasvin seleenin ottoa
+ Vähentää tehokkaasi P-kuormitusta
- Logistiset ongelmat, kipsivuoret Savossa ja tarve toisaalla
- Ei sovellu kuin meren rannikolle, ei edes jokiekosysteemiin (tai murtovesiin?)
- Ei sovellu pohjavesialueille
- Lyhytkestoinen vaikutus (P-siepparina, n. 3 v.)
- Ei poista perimmäisiä pellon rakenneongelmia, on vain lääke
Kasvinviljelyn ja maatilojen näkökulmasta näyttäisi siltä että kipsi on isoina annoksina (tonneja/ha) joidenkin meren rantojen erityiskohteiden/-lohkojen (esim. virkistysalueiden välitön läheisyys, sokerijuurikas yms.) tuote. Sen käyttö voisi olla enemmänkin lannoituskäyttöä (alle tonni/ha), rikki- ja kalsiumlannoitteena.
Suuri ongelma on että Siilinjärven "kipsivuoret" sijaitsevat väärässä paikassa käyttöalueeseen nähden, sillä suurin hyöty kipsistä saataisiin saaristomeren valuma-alueen saviseuduilla. Järvi-Suomeen kipsi ei sovellu, koska se nostaa makean veden suolapitoisuutta ja haittaa näin vesistöjen elämää. Kipsin käyttö laajemmassa maatilamittakaavassa ei ole tila- eikä valtakunnankaan tasolla taloudellisesti perusteltua ja siitä saatava lisäarvo varsinaiseen kasvinviljelyyn on melko rajallinen. Suurin lisäarvo olisi lähinnä alan imagoon liittyvää.
Kipsiä vastaanottavien tilojen tulisikin saada ns. "porttimaksua" (esim. rahtikorvaus) toimittajan taholta, jotta toiminta olisi isommassa mittakaavassa mielekästä.
Lähettänyt Unknown klo 16.53 9 kommenttia:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: eroosio, eroosion esto, fosforisieppari, kipsi, pH, savimaat, siilinjärvi
sunnuntai 3. tammikuuta 2016
Pienen bloggaustauon jälkeen laitan kuvan syysohrasta ja toivotan sen myötä kasvu- ja idearikasta vuotaa 2016 kaikille blogini uusille ja "vanhoille" lukijoille. Pysykäähän "kanavalla"!
Tuolta siis Matroslohko näytti juuri ennen talven tuloa 25.12.2015. Tapaninpäivänä alkoi ilma viilenemään täällä Halikossa ja nyt on talvi päällä.
Tuulilta suojaavaa lumipeitettä ja kevättä jännityksellä odotellen.
Lähettänyt Unknown klo 12.55 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Uudemmat tekstit Vanhemmat tekstit Etusivu
Promote Your Page Too
Olen O-P Ruponen Halikosta: isäntä, agrologi, maanviljelijä, yksityinen neuvoja ja uuden oppija.
Tämä blogi toimii mm. "käyntikorttina" ja referenssien esittelijänä maatila- ja maaseutuasiakkailleni suunnattuihin neuvontapalveluhini.
Blogiteksteissäni esittelen mm. omia ja asikkaideni käytäntöjä ja kokeiluja. Pääpaino on syyskylvöisissä kasveissa, mutta monenmoista muihinkin puimurikasveihin liittyvää asiaa löytyy. Koitan lähestyä viljelyä uusista näkökulmista, kriittisin mutta avoimin mielin.
Alla olevassa lainauksessa on kiteytettynä kaikkein tärkein:
"Maatalous on suurin kaikista taidoista, ilman maanviljelystä ei ole kauppiaita, ei runoilijoita eikä filosofeja; vain se, minkä maa tuottaa, on todellista rikkautta." (Fredrik Suuri)
Tervetuloa syyskasivipäivääni 19.7. !!
O-P Ruposen/Toivon Tilan syyskasvipäivä tulee jäll...
Syysohra- ja kuminapäivitys, kesäkuun alku
Teema: Yksinkertainen. Teeman kuvien tekijä: funstickers. Sisällön tarjoaa Blogger.