fi fi fi fi nds fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi ur fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Varhaiset perustaidot ennustavat lukutaidon ja matematiikan osaamista neljännellä luokalla (tiedote 22.5.2014) — Koulutuksen tutkimuslaitos
Musiikin, taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitos
Bio- ja ympäristötieteiden laitos
Matematiikan ja tilastotieteen laitos
Monikielisen akateemisen viestinnän keskus
JYUniorit - Lasten ja nuorten yliopisto
uMove - Jyväskylän korkeakoululiikunta
Yliopistokauppa SOPPI ja verkkokauppa
Koulutuksen tutkimuslaitos > vanhat > Tiedotteet > Tiedotteet 2014 > Varhaiset perustaidot ennustavat lukutaidon ja matematiikan osaamista neljännellä luokalla (tiedote 22.5.2014)
Varhaiset perustaidot ennustavat lukutaidon ja matematiikan osaamista neljännellä luokalla (tiedote 22.5.2014) https://ktl.jyu.fi/vanhat/tiedotteet/tiedotteet-2014/varhaiset-perustaidot-ennustavat-lukutaidon-ja-matematiikan-osaamista-neljannella-luokalla-tiedote-22.5.2014 https://ktl.jyu.fi/@@site-logo/logo.png
Varhaiset perustaidot ennustavat lukutaidon ja matematiikan osaamista neljännellä luokalla (tiedote 22.5.2014)
Lapset, jotka osaavat lukea jo koulua aloittaessaan, menestyvät ikätovereitaan paremmin sekä lukutaidossa että matematiikassa neljännellä luokalla. Samanlainen yhteys on varhaisten numerotaitojen ja matematiikan osaamisen välillä. Koulu näyttää siis onnistuvan tasoittamaan varhaisissa perustaidoissa olevien erojen vaikutusta oppimistuloksiin vain rajallisesti. Tulokset olivat hyvin samansuuntaiset neljässä Pohjoismaassa: Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.
Nämä Jyväskylän yliopiston tutkijoiden tulokset on julkaistu juuri ilmestyneessä pohjoismaisessa Northern Lights on TIMSS and PIRLS 2011 -raportissa, jossa hyödynnetään kansainvälisiä PIRLS- ja TIMSS-tutkimusaineistoja. Raportissa tarkastellaan peruskoululaisten lukemisen, matematiikan ja luonnontieteiden osaamista sekä oppimiseen vaikuttavia tekijöitä.
Erityisesti parhaiten osaavien oppilaiden lukutaidon ja matematiikan osaamisen kehittymistä on tuettu kotona jo ennen kouluikää. Näille lapsille on merkittävästi muita oppilaita useammin luettu kirjoja, ja heidän kanssaan on leikitty ja pelattu kirjain-, sana- ja numeropelejä. Edelleen hyvät lukijat pitävät lukemisesta muita neljäsluokkalaisia enemmän.
Toisaalta lapsen koulumenestyksen myötä vanhemmilta saatu arkinen tuki näyttää vähenevän. Heikoimmin menestyviin oppilaisiin verrattuna parhaiten lukevat ja matematiikkaa osaavat oppilaat kokevat saavansa vain vähän tukea koulutyöhön niin vanhemmilta kuin opettajiltakin. Tulosten mukaan heikkojen oppilaiden vanhemmat osoittavat eniten kiinnostusta lapsensa koulutyöhön. Opettajat puolestaan huomioivat heikkoja oppilaita hyviä oppilaita enemmän valitessaan opetusmateriaaleja ja työskentelytapoja.
Koulut voisivat nykyistä enemmän tarjota yksilöllistä tukea niin heikoille kuin lahjakkaillekin oppilaille
Koska ennen kouluikää saadut kokemukset lukemisesta ja matematiikasta näkyvät oppilaan osaamisessa vielä usean kouluvuoden jälkeen, olisi vanhempien tietoisuutta perustaitojen varhaisen tukemisen tärkeydestä ja keinoista lisättävä. Tässä neuvolalla ja varhaiskasvatuksella on tärkeä rooli. Myös heikkojen oppilaiden ensimmäisten kouluvuosien aikana saama tuki vaikuttaa tulosten valossa riittämättömältä.  Toisaalta lahjakkaiden oppilaiden koulutyö näyttää saavan vielä vähemmän huomiota niin kotona kuin koulussa, mikä saattaa heikentää heidän mahdollisuuksiaan kehittää osaamistaan kykyjensä edellyttämällä tavalla.
Yliopistotutkija Kari Nissinen, kari.nissinen@jyu.fi, +358 40 805 4268
Yliopistonlehtori Sari Sulkunen, sari.sulkunen@jyu.fi, +358 40 805 3246
PIRLS- ja TIMSS-tutkimukset: https://ktl.jyu.fi/pirls-timss