fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Rahat ja valta sote-keskuksille? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Rahat ja valta sote-keskuksille?
Sote-menojen hallinnan kannalta yksinkertaisin ja selväpiirteisin ratkaisu on antaa vastuu kaikkien sote-palvelujen järjestämisestä ja kustannuksista yhdelle ja samalle toimijalle. Tämä poistaa osaoptimoinnin. Palvelujen järjestäjä ei pysty siirtämään hoito- ja kustannusvastuutaan millekään toiselle toimijalle.
Juuri näin menetellään sote-uudistuksessa, jossa järjestämis- ja kustannusvastuu siirretään maakunnille.
Soten ja varsinkin erikoissairaanhoidon menot vaihtelevat yksilötasolla melko satunnaisesti vuodesta toiseen. Helppo on ennakoida palvelujen tarpeen ja menojen kasvavan iän myötä. Muutoin hoidon kustannuksia on etukäteen jokseenkin mahdoton ennakoida luotettavasti. Sairastumisen riskiä, ajankohtaa ja hoidon tulevia kustannuksia on yksilötasolla vaikea ennustaa. ”Jos pieneen kuntaan sattuu yksi leukemiatapaus, se romuttaa kunnan budjetin”, on tuttu luonnehdinta tästä.
On arvioitu, että palvelujen järjestäjän väestöpohjan pitäisi olla noin 200 000, jotta sen talous pystyy kestämään sote-menojen satunnaisvaihtelusta aiheutuvan rahoitusriskin. Tähän perustuu myös sote-uudistuksen yksi keskeinen tavoite vahvistaa järjestäjän ”hartioita”. Järjestämisvastuu siirretään 297 kunnalta (keskiväkiluku runsaat 18 000) 18 maakunnalle (keskiväkiluku runsaat 300 000). Tosin osa maakunnista jää vielä selvästi liian pieniksi kantaakseen täysin rahoitusriskin.
Miksi sitten yksikään kunta ei ole ajautunut ylipääsemättömiin taloudellisiin vaikeuksiin, vaikka kuntaan on osunut yksi tai useampi kallis potilas? Jokaisessa sairaanhoitopiirissä on käytössä kalliiden hoitojen tasausjärjestelmä, josta maksetaan 60 000 – 80 000 euron ylittävät potilaskohtaiset vuotuiset hoitokustannukset. Sairaanhoitopiirin jäsenkunnat ovat yhdessä muodostaneet ”vakuutuspoolin”, joka korvaa erityisen kalliit hoidot. Kunnan vastuulle kuuluvien kalliiden potilaiden kustannukset jaetaan kaikkien jäsenkuntien kesken.
Silloin tällöin on heitetty ilmaan ajatus siitä, että uusille, valinnanvapauden laajenemisen myötä perustettaville sote-keskuksille annettaisiin kokonaisvastuu potilaasta, potilaan kaikista palveluista ja kaikista potilaan hoidon kustannuksista, siis myös erikoissairaanhoidosta. Jos näin tehtäisiin, pitäisi sote-keskuksella olla listoillaan noin 200 000 asiakasta, jotta se pystyisi kantamaan täyden kustannusvastuun asiakkaistaan.
Jos sote-keskuksen toiminta perustuu esimerkiksi 10 000 listautuneeseen, palaudutaan nykyiseen, kaavailtua sote-uudistusta edeltävään tilanteeseen, jossa väestöpohjaltaan keskimäärin pienillä kunnilla on järjestämisvastuu. Sote-keskuksen rahoitusriskiä voidaan toki pienentää kansallisella tai maakunnallisella suurten hoitokustannusten vakuutuksella, kuten sairaanhoitopiireissä nykyisin. Näin oltaisiin lähellä nykyisen kaltaista järjestelmää. Kunnan järjestämisvastuu vain vaihtuisi sote-keskuksen järjestämisvastuuksi ja nykyjärjestelmän ongelmat jäisivät pääosin ennalleen.
Kun sote-keskukset tulisivat olemaan melko suuria, päivänselvää on, että sote-keskukset eivät olennaisesti edistäisi asiakkaan valinnanvapautta ensikäden hoitopaikan suhteen nykyisestä. Maakuntien lisäksi vain muutamalla harvalla suurella tuottajalla olisi mahdollisuus pyörittää mittavaa sote-keskusta. Tosiasiassa sote-keskus olisi pikemmin järjestäjä kuin tuottaja. Siksi voi kysyä, mihin sitten maakuntaa tarvittaisiin? Toimisiko maakunta valtion tahdon ja rahan välittäjänä ohjatessaan sote-keskuksia sopimuksilla. Valvonta varmaakin hoidettaisiin kansallisesti, kuten nyt tuoreesti on linjattu. Mutta tarvittaisiinko maakuntaa valtion rahan välittämiseen, kun meillä jo on kokenut valtakunnallinen toimija – Kela?
Markku Pekurinen avdelningsdirektör System, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.