fi fi fi fi fi fi fi es it fi fi fi it fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi fi es fi fi it fi fi fi en fi lv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sl fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es es en es fi fi tr en it en sv en ja fr en de pt en en en en cs es en fi fi fi et fi fi it it fi en fi fi fi es sv sv en fi fi ja fi ms sv fi fi fi sv fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi fi fi fi fi it fi de fi fi fi fi fi pt da sv fi en fi ca sv fr fi fi en fi en en en fi et it fi fi fr fi fi fi fi cs fi it fi fi es fi fi fi fi fi
Rakennuttajan silmin - Lappeenrannan kaupunki
Yksi Suomen onnistuneimpia julkisia rakennuksia
Tilannetajun mestari Maritta Siltamies taituroi muutosten pyörteissä
Yhdeksän kivitaloa ja kirkko vanhimmat säilyneet rakennukset
Puisia asuinrakennuksia 1800-luvun jälkimmäiseltä puoliskolta
Sotilas- ja vankila-alueesta Lappeenrannan matkailuvaltiksi
Itärata ja Saimaa-ilmiö 2026
Lappeenranta saa täysipainoisesti toimivan ja tilaratkaisuiltaan poikkeuksellisen hyvän teatterin edullisesti
Lappeenrannan Teatterikiinteistö Oy:n rakennuttajapäällikkö, aiemmin Lappeenrannan kaupungin tilakeskuksen rakennuttajapäällikkö Erkki Suuronen muistaa keskustelleensa Lappeenrannan vanhan teatteritalon kunnostustarpeista jo teatterinjohtaja Antti Majanlahden kanssa. Majanlahti toimi teatterinjohtajana ajalla 2002–2007 ennen Jari Juutista.
– Alun perin aikomus oli peruskorjata vanha teatteri, mutta kun asiaa perin pohjin tutkittiin, ilmeni, ettei vanhasta kiinteistöstä saa kunnollista, terveellistä eikä nykyaikaista teatteria, vaikka kuinka investoitaisiin. Jos talon muoto olisi venytetty nykyaikaisiin mittoihin, olisimme joutuneet rakentamaan Anni Swanin kadun päälle, Suuronen kertaa hankkeen ensivaiheita.
– Nyt saamme täysipainoisesti toimivan ja tilaratkaisuiltaan poikkeuksellisen hyvän teatterin edullisesti, Suuronen summaa ja vertaa Lappeenrannan teatterin vajaan 22 miljoonan euron kustannuksia esimerkiksi Kuopion, Turun ja Helsingin teattereiden huomattavasti kalliimpiin peruskorjaushankkeisiin.
Edullisuutta selittää yhteistyö Cityconin ja Ilmarisen kanssa. Uusi teatteri avautuu vuoden 2016 alussa niiden omistaman kauppakeskus IsoKristiinan laajennusosan kolmannessa kerroksessa, joten erillistä sisääntulokerrosta ja paikoitustiloja ei tarvita. Synergiahyötyjä kertyy rakennusaikana sekä myöhemmin ylläpitokustannuksissa.
Teatterin rakentamiskustannuksia keventää neljän miljoonan euron valtionapu ja vanhan teatterin tontin kaupasta saatava kahden miljoonan euron myyntihinta.
Lappeenrannan uudessa kaupunginteatterissa on suuri näyttämösali sivu- ja takanäyttämöineen, pieni näyttämösali sekä harjoitusnäyttämö. Teatteriesitysten lisäksi saleissa voi järjestää myös tapahtumia, seminaareja ja konferensseja, koska teatterin omat harjoitukset voidaan pitää harjoitusnäyttämöllä.
Suuressa salissa on kaikkiaan 440 istumapaikkaa. Jos esitykseen tarvitaan orkesteria, katsomopaikkoja jää 392. Itse esityslavalla on 12-metrinen pyörönäyttämö.
Pieni näyttämösali toimii niin sanottuna mustalaatikkoteatterina, jossa kaikki tilat ovat vapaasti muokattavissa. Sen katsomo koostuu moduuleista, joiden paikkoja voi vaihdella. Pieneen saliin tulee katsojapaikkoja 150, mutta se venyy tarvittaessa 200 paikkaan.
– Tiukasta budjetista huolimatta mitään oleellista ei ole karsittu. Säästöjä saamme muun muassa niin, että hyödynnämme vanhasta teatterista kaiken käyttökelpoisen tekniikan. On valtava etu, että pystyimme sijoittamaan tuotantotilat ja yleisötilat samaan kerrokseen. Ainoastaan osa suuren näyttämön teknistä laitteistoa ja orkesterimonttu laskeutuvat kolmoskerroksen alapuolelle, Suuronen kertoo.
Hän kuvailee teatterin rakentamista poikkeukselliseksi rakennushankkeeksi ja omalla urallaan ”kerran elämässä” -kokemukseksi.
– Onnistuimme saamaan teatterin suunnittelijoiksi maan parhaat teatteriarkkitehdit ja muut erikoissuunnittelijat sekä hyvät rakentajat.
Suuronen on tyytyväinen teatterinjohtaja Jari Juutiselta saamaansa sitoutuneeseen asiantuntijatukeen.
– Nykyaikaista teatteria voi verrata tuotantolaitokseen, jonka syvimmän olemuksen vain ammattilaiset tuntevat. Katsellessaan esitystä yleisö ei voi kuin aavistella, kuinka paljon tekniikkaa ja sivutiloja sen tuottamiseen tarvitaan. Sivu- ja takanäyttämöiden sekä teatteritornin ansiosta pystymme sijoittamaan usean esityksen lavasteet lähietäisyydelle näyttämöstä.
Lavasteet rakennetaan kaupungin varikon yhteyteen sijoitettavalla lavastamolla, kuljetetaan kauppakeskuksen alimpaan kerrokseen, josta ne nostetaan teatteriin näyttämön takatiloihin koottaviksi.
Kiipeätkö portaita vai menetkö hissillä Lappeenrannan uuteen kaupunginteatteriin?
Portaikkoon pääset kauppakeskuksen laajennusosan kakkoskerroksesta. Jos valitset hissin, voit astua kyytiin mistä tahansa IsoKristiinan laajennusosan kerroksesta.
Niin lasiseinäisestä hissistä kuin portaikostakin näkee itään johtavan Armilankadun päähän asti. Jos katsoo taakseen, tarkkasilmäisimmät näkevät kauppatorin laidalla sijaitsevalle kauppahallille.
Rakennuttajapäällikkö Erkki Suurosen mielestä juuri portaiden edustalla kauppakeskuksen ilmapiiri vaihtuu: kulkija huomaa, että nyt tullaan teatterille.
– Väreiltään ja laajoilta pinnoiltaan levollinen teatterilämpiö poikkeaa kauppakeskuksen mainosten kyllästämästä ilmapiiristä. Jo rappukäytävää noustessaan aistii kulttuurille ominaista arvokkuutta. Uskon, että uudessa teatterissa viihdytään, Suuronen kuvailee.
Kauppakeskuksen hälinää ei kuitenkaan kokonaan suljeta ulkopuolelle: Lämpiö avautuu kauppakäytävälle, ja kahviaan voi siemailla aaltomaisen verkkokaiteen vierellä. Yleisön joukossa on myös teatterikansaa, joka majoittuu vastapäisissä hotellihuoneissa.
Itärata ja Saimaa-ilmiö 2026
Saat tarvittaessa neuvoja sivuston käytössä asiakaspalvelukeskus Winkistä, puh. 05 616 2220 tai sähköpostilla winkki@lappeenranta.fi .