fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Olisimmepa onnellisia kuin tanskalaiset ja liikunnallisia kuin norjalaiset - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Kansantaudit, Sote-uudistus
Mitä olisi tutkijan kesä ilman kansainvälisiä konferensseja. 12. Pohjoismaisessa kansanterveyskokouksessa Tanskan Aalborgissa kuultiin kiinnostava kansanterveysjohtajien keskustelu, jossa johtajat kertoivat avoimen vilkkaasti suurimmista kansanterveyden esteistä, onnistumisistaan ja epäonnistumisistaan hyvässä pohjosmaisessa hengessä.
Suomen panelisti THL:n ylijohtaja Marina Erhola muistutti satavuotiaan Suomen ylpeydenaiheesta: sodan jälkeen suomalaisten elinikä on pidentynyt 20 vuodella ja saadut lisävuodet ovat terveitä elinvuosia.
Mitä sitten voimme oppia muilta Pohjoismaita?
Unelma-Pohjolassa kansalaiset olisivat reippaita ja liikunnallisia kuten Norjassa ja onnellisia kuin Tanskassa. Maassa olisi vahva norjalainen kansanterveyslainsäädäntö, suomalainen savuttomuuteen tähtäävä politiikka sekä islantilainen terveyttä ja erityisesti mielenterveyttä edistävä politiikka.
Terveys otettaisiin huomioon kaikissa politiikoissa Suomen malliin mukaan, ja kaikki tehtäisiin ruotsalaisella kurinalaisuudella ja järjestelmällisyydellä ’med ording och reda’.
Pohjoismainen yhteistyö on tärkeää, mutta toimivien mallien siirtäminen maasta toiseen on osoittautunut hitaaksi. Marina Erhola muistutti, että Tanska on esimerkkimaa rakenteellisten uudistusten tekemisessä ja lukuisat suomalaisdelegaatiot ovat tutustuneet tähän kymmenen vuotta sitten luotuun viiteen alueeseen perustuvaan terveydenhuoltojärjestelmään.
Tanskan edustaja Søren Brostrøm huomautti, että järjestelmän suurin ongelma on keskitetty, sairaalapainotteinen hoito ja sen heikko yhteistyö perusterveydenhuollon kanssa. Tämä koskee erityisesti paljon palveluita tarvitsevia ryhmiä, kuten mielenterveyskuntoutujia, päihdeongelmallisia, monisairaita ja ikääntyneitä.
Niinpä Tanska seuraa mielenkiinnolla Suomen kunnianhimoista sote-uudistusta, jossa perusterveydenhuolto, erikoissairaanhoito ja sosiaalipalvelut ovat samassa organisaatiossa.
Kokouksessa nostettiin esille yhteistyö viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten kanssa. Marina Erhola huomautti, että yhteistyö laitosten ja viranomaisten sekä muiden toimijoiden kanssa toimii hyvin, usein myös teollisuuden kanssa. Mutta alkoholilainsäädännön uudistaminen on osoittanut, että kansanterveysasioiden edistäminen voi olla hyvinkin vaikeaa teollisuuden ja lobbausjärjestöjen painostuksen vuoksi. Arviot muutoksista on helppo laskea, mutta niiden huomioiminen päätöksen teossa vaikeaa.
Keskustelussa pidettiin parempana yhteistyötä kuin lainsäädäntöä, esimerkiksi elintarvikkeiden suola-, sokeri- ja rasvapitoisuuksien vähentämiseksi. Yhteistyön lisäksi tarvitaan lainsäädäntöä, mutta myös lakien toimeenpanon varmistamista.
Tanskassa alkoholin ja tupakan saatavuus on edelleenkin liian helppoa, myös alaikäisille. Viranomaisten on osoitettava tietämyksensä perusteella, mitkä ovat päätösten terveysvaikutukset ja mitkä ovat toimivia, näyttöön perustuvia ratkaisuja.
Seuraava kansanterveyskokous järjestetään kesällä 2020 Islannissa. Silloin on hyvä tilaisuus tarkastella, millaisia poliittisia päätöksiä Pohjoismaissa on tehty ja millaisia niiden vaikutukset kansan terveyteen ja hyvinvointiin on ollut. Silloin jo tiedetään, miten maakuntien sote on käynnistynyt ja onko silloin terveysreformien delegaatioiden kohdemaana Tanskan sijaan Suomi.
Mika Gissler tutkimusprofessori Tieto ja tiedonhallinnan ohjaus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.