fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Sosiaaliturvan yksinkertaistaminen ja hallinnon tehostaminen sopivat perusteluiksi jopa päinvastaisille uudistuksille – esimerkkinä opiskelijoiden asumistuki - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Sosiaaliturva, Sote-uudistus
Opiskelu sijoittuu perinteisesti elämänvaiheeseen, jolloin otetaan ensi askelia omaan itsenäiseen elämään. Tähän kuuluu muutto pois lapsuudenkodista, ehkäpä yhteen kaverin tai puolison kanssa. Mahdollinen parisuhde on tuore ja tulevaisuus epävarma.
Oletus, että avopuolisot elättävät toisiaan jo suhteen alkuvaiheessa, voidaan kokea tällaisessa tilanteessa painostavana ja epäreiluna. Puolison tulojen huomioiminen sosiaalietuuksissa, kuten asumistuessa, herättääkin tasaisin väliajoin keskustelua erityisesti opiskelijoiden kohdalla, viimeksi Helsingin Sanomissa lokakuun alussa.
Vuosien mittaan opiskelijoiden asumisen tukiin tehdyt muutokset ovat poukkoilleet laidasta toiseen. Yhteistä muutoksille on, että niitä kaikkia on perusteltu samanlaisilla asioilla: yksinkertaistamisella, yhtenäistämisellä tai hallinnon tehostamisella.
2017: yksilökohtaisesta asumislisästä siirryttiin kotitalouskohtaiseen asumistukeen
Vuonna 2017, kun opiskelijoiden asumisen tukeminen siirrettiin yksilöllisestä asumislisästä yleisen asumistuen piiriin, aiheesta roihahti vilkas julkinen keskustelu. Muutoksen takia puolison tulot vaikuttavat asumistuen määrään.
Myöhemmin Sanna Marinin hallitusohjelmassa luvattiin pyrkiä kehittämään yleistä asumistukea taas yksilöllisempään suuntaan. Syyskuussa Kela julkaisi laskelman. Yksilöllistämisen hintalappu todettiin melko korkeaksi, jos asumistuen tasoa ei samalla leikattaisi.
Miksi sitten opiskelijat siirrettiin alun perin yleisen asumistuen piiriin?
Asumistukien yhdistämisen selvittäminen oli edellisen sosiaaliturvan uudistuskomitean, SATA-komitean, ehdotus. Yhdistämistä perusteltiin ensi sijassa hallinnollisen tehokkuuden nimissä. Kirjaukseen sisältyi myös eläkkeensaajan asumistuki, joka myös oli vähällä tulla yhdistetyksi yleiseen asumistukeen, mutta lakimuutos vedettiin viime metreillä takaisin poliittisesti epämieluisana: monien eläkeläisten tuki olisi tippunut.
Hallituksen esityksessä vuoden 2017 muutosta perusteltiin mm. asumisen tukien yksinkertaistamisella ja yhdenmukaistamisella. Yksi etuus, opiskelijan asumislisä, poistuisi tai tarkkaan ottaen jäisi edelleen voimaan pienelle joukolle, mm. Ahvenanmaalla ja ulkomailla opiskeleville.
Tällaisen hallinnon tehostamisen arvioitiin tosin nostavan Kelan toimintamenoja arviolta 10 miljoonalla eurolla vuodessa.
2009: puolison tulojen vaikutus opiskelijan asumislisään poistui
Kahdeksan vuotta aiemmin vuonna 2009 suunta oli toinen: puolison tulojen vaikutus opiskelijan asumislisään poistettiin. Silloin oli eri perustelut pinnalla.
Samassa taloudessa asuvien perhesuhteiden selvitystä pidettiin hallituksen esityksen mukaan kiusallisena ja hankalana, ja oletusta samassa taloudessa asuvien eri sukupuolisten henkilöiden seurustelusuhteesta kyseenalaisena. Myös aiemman lain määritelmää puolisoista ”avioliitonomaisissa olosuhteissa” elävinä henkilöinä pidettiin epäselvänä.
2000: asumislisästä tuli myös opiskelijapariskuntien etuus
Se mikä oli kuitenkin yhteistä vuosien 2009 ja 2017 uudistuksissa oli se, että kumpaakin uudistusta perusteltiin hallinnollisen tehokkuuden lisäämisellä, vaikka suunta oli eri.
Mielenkiintoista on myös, että kun aiemmin vuonna 2000 opiskelijoiden asumislisää laajennettiin niin että siitä tuli yksinasuvien opiskelijoiden lisäksi myös pariskuntien etuus, muutosta perusteltiin silloinkin tukien yhtenäistämisellä. Perustelu oli siis sama, mutta suunta päinvastainen kuin 2017, jolloin asumislisän roolia kavennettiin.
Yksinkertaistaminen tai yhdenmukaistaminen soveltuu siis hyvin erilaisten uudistusten perusteeksi, kun yksinkertaisuutta tarkastellaan eri näkökulmasta.
Sosiaaliturvassa suunta yleisesti kohti yksilöllisyyttä
Vuonna 2017 tehty uudistus on poikkeus sosiaaliturvan ja talouspolitiikan kehityksen yleisessä linjassa, jossa yksilöllisyyttä on lisätty.
Puolisoiden ansiotulojen erillisverotukseen siirryttiin vuonna 1976. Vuonna 1994 poistettiin puolison tulojen vaikutus opintorahaan kokonaan. Vuonna 2009 sama tehtiin asumislisään ja vuonna 2013 poistettiin puolison tulojen vaikutus työmarkkinatukeen.
Vuonna 2017 yksinkertaisuus ja ”hallinnon tehostaminen” olivat kuitenkin tärkeämpiä arvoja kuin yksilöllistäminen.
Yksinkertaisuus ei ollut kuitenkaan ainut muutoksen motiivi. Vuoden 2017 muutos sai paljon kannatusta opiskelijajärjestöiltä ennen kaikkea, koska se korotti opiskelijoiden asumisen tuen tasoa ja muutti sen ympärivuotiseksi. Asumislisän taso oli pitkään ollut alhaisempi kuin yleisen asumistuen taso, ja ero oli kasvanut.
Teoriassa olisi ollut mahdollista korottaa myös asumislisän tasoa, mutta se olisi ollut todennäköisesti poliittisesti vaikeampaa kuin ”asumisen tukien yksinkertaistaminen”, joka taas toi opiskelijoille vanhan tutun ongelman, puolison tulojen vaikutuksen, takaisin.
Voidaan myös kyseenalaistaa, yksinkertaistiko muutos lopulta tilannetta opiskelijoiden näkökulmasta.
HS 7.10.2021 Kelassa ei ymmärretä, miten parisuhde toimii
HS 8.10.2021 Puolison tulot voivat vaikuttaa yleiseen asumistukeen, mutta eivät opintotukeen
Kurki, P ja Pyy-Martikainen, M. Asumistuki yksilölliseksi? Kelan tutkimusblogi 23.9.2021.
Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi opintotukilain ja asumistukilain muuttamisesta (73/1999) (pdf).
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi opintotukilain muuttamisesta (117/2008) (pdf).
Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi yleisestä asumistuesta annetun lain muuttamisesta (231/2016) (pdf).
Suomen ylioppilaskuntien liiton lausunto koskien opiskelijoiden siirtoa yleiseen asumistukeen 2016 (pdf).
Jussi Tervola tutkimuspäällikkö Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.