fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Alankomaissa aktivoidaan kalvinismin hengessä - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot
Vierailin vastikään Rotterdamissa, Alankomaissa, jossa pääsin tutustumaan paikalliseen aktiivimalliin, yksityisten ja julkisten toimijoiden väliseen yhteistyöhön työllistämisessä ja työttömien työllistämiseen julkisten hankintojen kautta. Kuvio on tuttu – matkoilta haemme oppia toisista maista, jotta voisimme tutustua toisenlaisiin toimintatapoihin ja mahdollisesti ottaa käyttöön hyväksi koettuja malleja ilman pitkällistä kehittämistyötä. Niin sanottuja hyviä käytäntöjä siis. Näin se ainakin teoriassa menee. Tosiasiassa kuulemme, hämmennymme, ihastumme ja lopulta kuitenkin usein hylkäämme kuulemamme. Muiden käytännöt tuntuvat usein sittenkin liian vierailta.
Usealle vastaavanlaiselle matkalle osallistuneena voin todeta, että matkojen paras anti on se, että muiden mallit toimivat peilinä omalle toiminnallemme. Ne herättävät kysymyksiä siitä, miksi me toimimme näin emmekä noin. Matkat ovat opettavaisia ja hyödyllisiä. Mallien kopioiminen sellaisenaan on kuitenkin haastavaa.
Suomessa keskustelua on herättänyt hallituksen toteuttama aktiivimalli. Aktiivimallin yhteydessä on usein puhuttu Tanskan mallista, on jopa käytetty termiä ”köyhän miehen Tanskan malli”, kun suomalaista mallia on kuvailtu (mm. Juhana Vartiainen Yle 3.1.). Ajatuksena kritiikin taustalla on, että Tanskan työttömien aktivointipolitiikasta on Suomeen kopioitu keppi-osio: työttömiä tukevat palvelut erottuvat Suomessa yhä heikosti resursoituina verrattuna muihin Pohjoismaihin.
Alankomaiden aktiivimallissa tärkeintä on toimeliaisuus
Mutta palataan Rotterdamiin. Alankomaissa työttömien aktivointipolitiikka juontaa juurensa 1990-luvulla käynnistyneeseen muutokseen. Yllätyin silti, kun työllisyysasioiden päällikkö kertoi, että työttömien keppi voi tarkoittaa ensin 30 prosentin leikkausta työttömyysetuuksiin. Jos työtön ei tästäkään huolimatta aktivoidu, voidaan työttömyysetuus leikata kokonaan pois.
Riittäväksi aktiivisuudeksi Rotterdamissa on sovittu esimerkiksi 32 tuntia viikossa, joka vastaa melkein kokonaista työviikkoa. Aktiivisuudeksi kelpaa monenlainen toiminta, toisin kuin Suomen aktiivimallissa. Työtön voi esimerkiksi huolehtia omasta fyysisestä jaksamisestaan harrastamalla liikuntaa, kirjoittaa työhakemuksia tai osallistua osaamista kehittävälle kurssille. Tärkeintä on, että hän on toimelias. Kaukana työmarkkinoilta olevat henkilöt, kuten heitä Rotterdamissa kutsutaan, saavat tuekseen ohjaajan. Ohjaajalla on asiakkaina noin 40 henkilöä. Toimeliaisuuden tukemiseen siis panostetaan.
Toimeliailta hollantilaiset vaikuttavatkin. Erilaisia uudistuksia tulee hurjaa vauhtia: kokeillaan perustuloa, uudistetaan eläkejärjestelmää ja työllistetään työttömiä ennakkoluulottomasti julkisten hankintojen kautta tuhansittain vuodessa, muutamia viime vuosien muutoksia mainitakseni. Esiin nousi myös vahvasti ajatus markkinoiden palvelemisesta, oikeanlaisen työvoiman tarjoamisesta yrityksille.
Kulttuuriset erot estävät Alankomaiden mallin kopioimisen Suomeen
Voisimmeko me kopioida Alankomaiden aktiivimallin Suomeen? Emme ainakaan ilman suuria hankaluuksia.
Alankomaiden toimeliaisuus pohjaa pitkään historiaan. Jo yhteiskuntateoreetikko Max Weber (1864–1920)  kertoi siitä kirjassaan Protestanttinen etiikka ja kapitalismin henki (1905).
Alankomaita on yleisesti pidetty maailman kalvinistisimpana yhteiskuntana. Kalvinismin yksi keskeisimmistä opeista liittyy kovaan työhön, itsekuriin ja säästäväisyyteen. Weberin mukaan nimenomaan kalvinistinen työetiikka onkin kapitalismin kehittymisen taustalla, kun ihmiset kilvoittelivat osoittaakseen että Jumala (ja yhteiskunta) olivat heille suotuisia. Kalvinismin henki oli aistittavissa myös hollantilaisessa aktivointipolitiikassa – työn ja toimeliaisuuden arvostus nousi joka käänteessä vahvasti esiin.
Olemme vuosisatojen saatossa muovaantuneiden kulttuuristen toimintatapojen uhreja siinä mielessä, että vaikka jokin asia toimii yhtäällä, ei se välttämättä monesta eri syystä toimi toisaalla.
Suomessa muutoksia tehdään verrattain hitaasti ja varovasti. Luterilaiset arvot ovat muovanneet satoja vuosia pohjoismaisia yhteiskuntia. Jos Alankomaat on maailman kalvinistisin maa, on Suomea usein kuvattu luterilaisimmaksi maaksi.
Marylandin yliopiston kansantaloustieteen professori Robert H. Nelson kirjoittaa teoksessa Lutheranism and the Nordic Spirit of Social Democracy: A Different Protestant Ethic, että kapitalismin sijaan luterilainen perinne on painottanut sosiaalidemokraattista hyvinvointivaltiota. Ehkä tässä piilee myös osasyy sille, miksi aktiivimalli on herättänyt suurta kritiikkiä. Luterilaisille arvoille rakentuneen yhteiskuntamme kivijalka on armollisuus toisiamme kohtaan – aktiivimalli ei näyttäydy tästä näkökulmasta silmissämme reiluna.
Gøsta Esping-Andersen on kuvannut Pohjoismaita sosiaalisesti investoiviksi yhteiskunniksi. Taloudellisesti vaikeina aikoina yksilölle on tarjottu tukea koulutuksen ja erilaisten toimenpiteiden muodossa, joiden tarkoitus on ollut pitää kansalainen työmarkkinoilla. Tämä tulokulma on sopinut hyvin yhteen kulttuurisen luterilaisen arvopohjamme kanssa.
Rakenteellisia muutoksia tehtäessä olisi hyvä tiedostaa yhteiskuntaamme vaikuttavat kulttuuriset arvot, koska niiden kanssa vahvassa ristiriidassa olevat muutokset, vaikka ne muualla toimisivatkin, eivät välttämättä johda toivottuihin tuloksiin vaan ainoastaan lisäävät ristiriitoja.
Sosiaalisia innovaatioita ja työtä julkisilla hankinnoilla (SIEPP), www.thl.fi/siepp
Eeva Mielonen projektipäällikkö Yhdenvertaisuus ja osallisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.