fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kolme pointtia! kuinka parantaa työllisyyttä julkisilla hankinnoilla - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Julkinen sektori ostaa tavaroita ja palveluita valtavilla rahasummilla vuosittain. Ei ole yksin tekninen tai lainopillinen kysymys, millä perusteilla ja kriteereillä julkiset hankinnat tehdään. Julkisilla hankinnoilla voidaan saavuttaa poliittisia tavoitteita, kuten työllistää heikossa työmarkkina-asemassa olevia.
Työstä on tullut keskeinen aihe poliittisessa puheessa. Puolue toisensa jälkeen, nyt myös pääministeri Alexander Stubb, uskoo Suomen lähtevän uuteen nousuun työtä lisäämällä.
Työpaikkojen lisäämiseksi tarvitaan todellisia tekoja.  Keinoja pitää hakea aiempaa laveammin.
Pointti 1: Sosiaalisesti vastuullisilla hankinnoilla voidaan tukea työllistämistä, työoloja ja ihmisoikeuksia
Vähintään vuoden työttömänä olleiden pitkäaikaistyöttömien määrä kasvoi vuoden 2014 lopussa yli 100 000 henkilön. Työttömyyden pitkittyessä paluu työmarkkinoille on yhä hankalampaa.
Kunnat voivat ohjata julkisten hankintojen avulla yrityksiä työllistämään henkilöitä, jotka muuten eivät saa mahdollisuutta näyttää taitojaan työelämässä. Nuorille voidaan antaa julkisen hankinnan yhteydessä työkokeilupaikkoja, jotka kartuttavat työkokemusta. Vammainen voi saada työpaikan, joka muuten jäisi saamatta.
Julkisten hankintojen käyttöä työllisyyden lisäämiseksi on toistaiseksi kokeiltu Suomessa vähän. Syynä on ollut tiedon ja osaamisen puute sekä pelko lainopillisista seuraamuksista, vaikka nykyinen lainsäädäntö antaakin mahdollisuuden soveltaa sosiaalisia kriteereitä.
Pointti 2: Yhä useampi palvelu on julkinen hankinta
Kunnat käyttävät yhä useammin veroeuronsa ostopalveluihin sen sijaan tuottaisivat itse tarjoamansa palvelut. Pääkaupunkiseudun suuret kunnat ovat vuosikymmenessä kaksinkertaistaneet rahasumman, jonka ne käyttävät palveluiden ostamiseen (HS 25.1.2015). Helsinki, Espoo ja Vantaa käyttivät vuonna 2002 tavaroiden ja palveluiden ostoon noin 880 miljoonaa euroa. Vuonna 2012 summa oli noussut 2,2 miljardiin.
Julkisten hankintojen yhteiskunnallinen painoarvo on kasvanut merkittävästi; samalla niiden kehittämistarve on entistä suurempi.
EU:n yhteinen uusi hankintadirektiivi painottaa yhteiskunnallisen vastuun ja eettisten näkökulmien huomioimista julkisissa hankinnoissa. Hankintadirektiivillä EU ohjaa jäsenmaitaan huomioimaan laatua, pienten ja keskisuurten yritysten sekä ympäristön ja sosiaalisten näkökulmien merkitystä. Nyt käynnissä olevan kansallisen lainvalmistelun toivotaan edesauttavan sosiaalisten näkökulmien ottamista huomioon julkisissa hankinnoissa. Uusi kansallinen hankintalaki valmistuu vuoden kuluttua, keväällä 2016.
Pointti 3: Puheista teoiksi – kokeillaan työllistämisehtoa käytännössä
Julkisten hankintojen kehittämiseksi tarvitaan lisää ajatusten vaihtoa ja erilaisen osaamisen yhdistymistä. Kuntien ja yritysten on lisättävä keskinäistä vuoropuhelua, jotta työllistämistä voidaan todella edistää julkisilla hankinnoilla. Jossain määrin tämä vaatii molemminpuolista mukavuusalueiden hylkäämistä ja uusien tapojen löytämistä.
Hankintojen kehittämiseen on nyt havahduttu laajalla rintamalla. Suomessa työ- ja elinkeinoministeriö on edistänyt tietoisuutta sosiaalisesti vastuullisista julkisista hankinnoista kehittämällään CSR-kompassilla ja vastuullisten hankintojen oppaalla. Myös Kataisen hallituksen rakennepoliittinen ohjelmaon maininnut julkiset hankinnat heikossa työmarkkina-asemassa olevien työllistämiseksi.
Myös THL on mukana kehittämässä julkisia hankintoja sosiaalisesti vastuullisempaan suuntaan. THL on tutustunut kuntien kanssa esimerkiksi Hollannissa tehtyyn mittavaan julkisten hankintojen kehittämiseen, jossa on sovellettu työllistämisehtoa. Näiden oppien pohjalta laitos on tehnyt oppaan Työtä julkisilla hankinnoilla – kansainvälisistä toimintatavoista mallia Suomeen.
Nyt on aika siirtyä puheista tekoihin. Pallo ja vastuu siirtyvät julkisten hankintojen tekijöille. Esimerkiksi Helsingin, Espoon, Vantaan ja Oulun kaupungit ovat ilmoittaneet kiinnostuksestaan soveltaa työllistämisehtoa julkisissa hankinnoissaan. Kaupungit ovat mukana keväällä käynnistyvässä Hankinnoista duunia -hankkeessa, jota THL koordinoi.
Lisää tietoa ja taitoa sosiaalisten näkökulmien ja työllistämisehdon soveltamisesta kerätään kokemusten karttuessa ja toiminnan laajetessa. Tämä jos mikä lienee vastuullista eri sektoreiden rajat ylittävää toimintaa, jota nyt taloudellisesti tiukkoina aikoina peräänkuulutetaan.
Eeva Mielonen, Työtä julkisilla hankinnoilla – kansainvälisistä toimintatavoista mallia Suomeen. Opas. THL 2013.
Sosiaalisesti vastuulliset hankinnat. Opas. Työ- ja elinkeinoministeriö 2013.
Eeva Mielonen projektipäällikkö Yhdenvertaisuus ja osallisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.