fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Alkoholin käyttöön kannattaa puuttua myös päivystyksessä - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Edelleen valtaosa alkoholia runsaasti käyttävistä jää tunnistamatta terveydenhuollossa. Miksi näin on? Miksi terveydenhuollon ammattilainen ei kysy asiakkaan alkoholinkäytöstä, vaikka yleisesti on tiedossa, että varhainen puuttuminen toisi parhaan tuloksen.
Syytä kysyttäessä vastaukseksi voi saada ”En osaa”, ”Ei alkoholin ongelmakäyttöön voi kuitenkaan vaikuttaa”, ”Ei kuulu minulle” tai jopa täydellisen hiljaisuuden. Hiljaisuuskin on puhuvaa. Niin kansallisissa kuin kansainvälisissäkin tutkimuksissa on selvinnyt, että alkoholinkäytön puheeksi ottamattomuutta perustellaan kiireellä tai ajatellaan, että alkoholin käyttö on yksilön oma asia tai että puheeksi ottaminen kuuluu jonkun muun tehtäviin. Mutta jos henkilö hakeutuu hoitoon ja mahdollinen syy tähän on alkoholin liikakäyttö, miksi asia ei kuuluisi terveydenhuollon henkilökunnalle?
Toisiko koulutus varmuutta puheeksiottoon? Tai se, että työyhteisössä olisi tarjolla päihdealan ammattilaisen tukea?
Ei diabetesta kummempi asia
Verrataanpa esimerkiksi tyypin 2 diabetesta sairastavia alkoholin ongelmakäyttäjiin. Molempien sairautta voidaan karrikoidusti selittää ”itse aiheutetuksi”. Diabeetikon kohtaaminen on hoitohenkilökunnalle kuitenkin helpompaa. Diabeetikolta on helppo kysellä taudin hoitoon liittyviä asioita, kuten esimerkiksi ravitsemuskäyttäytymistä tai lääkehoitoa, ja veren sokerit otetaan jo rutiinisti.
Alkoholin käytön puheeksiotto ja mini-interventio ei ole – tai ainakaan sen ei pitäisi olla – diabetesta kummempi asia. Monesti alkoholin käytöstä kysytään kuitenkin vasta kun on pakko, eli kun käyttö näkyy jo päällepäin. Tämä pätee etenkin ikäihmisiin. Iäkkäiltä ei tohdita kysyä alkoholin käytöstä, vaikka tiedetään, että alkoholi ja lääkkeet sopivat huonosti yhteen tai vaikka tapaturmia olisi tiuhaan.
Diabeetikon tapaan myös alkoholia liikaa käyttävä kaipaa apua. Hän ei ehkä ole siihen vain vielä havahtunut.
Puuttua voi – myös päivystyksessä
Rutiinisti tehtävät puheeksiotot olisivat paikallaan muun muassa traumapäivystyksessä. Kymenlaaksossa tehdyssä tutkimuksessa valtaosa traumapäivystykseen tulleista potilaista oli joko päihtynyt tai he käyttivät runsaasti alkoholia. Päihtymyksen selvittäminen on useimmiten lääketieteellisesti perusteltua, jotta voidaan tehdä oikea diagnoosi ja oikeat päätökset hoitoratkaisujen ja jatkohoidon osalta. Tässä yhteydessä on oivallinen mahdollisuus myös puheeksiotolle.
Traumapäivystyksessä tulisi olla selkeä toimintamalli päihtyneiden potilaiden osalta ja hoitopolku päihteiden ongelmakäyttäjille. Kun hoitohenkilökunnalla on selkeät toimintaohjeet ja organisaation sisäisestä tuesta on sovittu, on puuttuminenkin helpompaa.
Viime kädessä kyse on kohtaamisesta, sen taidosta. Kohtaaminen on vaikeaa ammattilaisellekin, mutta kannattaa muistaa, ettei kukaan ole tietoisesti lapsena valinnut alkoholistin uraa. Puheeksiotto päivystyksessä voi olla jollekin juuri se mitä hän tarvitsee havahtuakseen.
Tapaturmapotilaiden alkoholin käytön puheeksiotto. Tiedä ja toimi -kortti. THL 2017.
Heikkilä, A. (2012). Alkoholin yhteys ensiavussa todettuihin tapaturmiin ja hoitohenkilökunnan asenteet ja osaaminen päihtyneen potilaan kohtaamisessa (pdf). Itä-Suomen yliopisto, Terveystieteiden tiedekunta.
Anne Heikkilä kotihoidon hoitotyön vastaava, TtM Ikääntyneiden palvelut, Kouvolan kaupunki
Jaana Markkula kehittämispäällikkö Päihteet ja riippuvuudet, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.