fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Uusilta sote-palveluilta voi puuttua hampaat vähentää eriarvoa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
”Sosiaalinen oikeudenmukaisuus on elämän ja kuoleman kysymys”, totesi Maailman terveysjärjestön Marmotin komissio. ”Epätasa-arvo vaikuttaa ihmisten sairastumiseen ja heidän riskiinsä kuolla ennenaikaisesti. Terveyden eriarvoisuus syntyy elinympäristöjemme erilaisuudesta sekä niistä järjestelmistä, joilla sairauksia hoidetaan. Näitä taas säätelevät poliittiset, sosiaaliset ja taloudelliset tekijät.”
Myös Suomessa eriarvo on merkittävää, ja sen poistaminen suuri mahdollisuus. Suurituloisimmat suomalaiset 35-vuotiaat miehet elävät keskimäärin 12,5 vuotta kauemmin kuin pienituloiset miehet.
Koska eriarvoisuuden syyt ovat monet ja syvällä yhteiskunnassa, tarvitaan eriarvon vähentämiseen laaja-alaisia toimia politiikan eri alueilla. Sosiaalipolitiikan lisäksi tarvitaan ainakin talous- ja elinkeinopolitiikkaa, työllisyyspolitiikkaa, koulutuspolitiikkaa, aluepolitiikkaa ja veropolitiikkaa.
Eriarvon vähentäminen ei ole vain poliittinen päämäärä, myös lainsäädäntömme velvoittaa siihen. Perusoikeusjärjestelmämme rakentuu ihmisarvon kunnioittamiselle ja yhdenvertaisuuden edistämiselle. Yhteiskuntaa on kehitettävä näiden tavoitteiden mukaan.
Sosiaali- ja terveyspalveluilla voidaan torjua eriarvoa vain rajallisesti. Kansanterveyttä käsittelevissä tutkimuksissa on esitetty, että hoitojärjestelmän osuus väestön eliniän pitenemisestä on kymmenesosan tai viidesosan luokkaa. Suurimmaksi osaksi eliniän piteneminen johtuu elintavoissamme ja ympäristössämme olevien kansantautien riskitekijöiden vähentämisestä.
Eriarvoistumista ei siten voida pysäyttää pelkillä palveluilla, vaikka hyvin toimivilla palveluilla voidaan eriarvoa toki vähentää.
Jotta näin kävisi, pitää uudistetun palvelujärjestelmämme onnistua ainakin kolmessa asiassa:
• eri väestöryhmiin kuuluvat ihmiset eri puolilla maata saavat yhdenvertaisesti ja oikea-aikaisesti laadukkaita ja vaikuttavia palveluja
• asiakasta hoidetaan ja autetaan kokonaisuutena
• asiakkaille aiheutuvat kustannukset pidetään kurissa.
Epätasa-arvoinen pääsy perustason palveluihin on nykyjärjestelmämme vakava ongelma, johon sote-uudistuksen on välttämätöntä tuottaa ratkaisu. Yhdenvertaisuus ei tarkoita sitä, että kaikille pitää antaa samoja ja samanlaisia palveluja. Sen sijaan se tarkoittaa, että kaikille annetaan heidän tarpeitaan vastaavia, vaikuttavia ja laadukkaita palveluja ja että palveluihin pääsyn kriteerejä sovelletaan yhdenvertaisesti.
Uudistuksessa perustettavat 18 maakuntaa ovat nykyisiä kuntia vahvempia järjestäjiä. Niillä voidaan olettaa olevan paremmat kyvyt ja resurssit turvata laadukkaat palvelut kustannusvaikuttavasti.
Kaikista maakunnista ei kuitenkaan välttämättä muodostu riittävän vahvoja toimijoita. Osa maakunnista jää verraten pieniksi eikä niillä ehkä tule olemaan riittävää osaamista hallinnoida monituottajamalliin perustuvaa valinnanvapausjärjestelmää.
Palveluissa on tärkeää nähdä asiakas kokonaisuutena ja vastata hänen tarpeisiinsa kokonaisvaltaisesti sen sijaan, että pyrittäisiin ratkaisemaan tai hoitamaan yksittäistä ongelmaa, oiretta, sairautta tai toimintakyvyn rajoitetta. Asiakasta ei tule lähettää luukulta luukulle. Tämä edellyttää, että palvelukokonaisuudet on sovitettu yhteen ja yhteistyö ja tiedonkulku toimijoiden välillä toimii.
Selvitysten mukaan 15–20 prosenttia asiakkaista tai kymmenesosa väestöstä kuluttaa 80 prosenttia sosiaali- ja terveydenhuollon menoista. Sosiaali- ja terveyspalvelujen ja perus- ja erityistason palvelujen integraatio hyödyttää etenkin paljon palveluja käyttäviä.
Integraation epäonnistuminen voi johtaa eniten apua tarvitsevien aseman heikkenemiseen – ja siten eriarvoisuuden lisääntymiseen.
Yhdenvertaisuuden edistäminen edellyttää, että kaikilla on varaa tarvitsemiinsa palveluihin. Asiakasmaksujen sekä lääkkeiden, apuvälineiden, matkojen ym. kustannusten tulee olla niin kohtuulliset, etteivät ne estä palvelujen saamista.
Kevään aikana käynnistyvän asiakasmaksulainsäädännön kokonaisuudistuksen tavoitteeksi on otettava, että taloudellinen vastuu palvelujen kustannuksesta jakautuisi yhteiskunnassa oikeudenmukaisesti.
Vielä on vaikea ennakoida, miten valinnanvapausjärjestelmä tulee vaikuttamaan eriarvoisuuteen. Se voi parhaimmillaan nopeuttaa peruspalveluihin pääsyä, tarjota mahdollisuuksia parantaa laatua ja kehittää erityisryhmien palveluja ja siten edistää yhdenvertaisuutta.
Toisaalta huonosti suunniteltu tai toteutettu valinnanvapaus voi johtaa järjestelmän pirstaloitumiseen sekä alueellisen ja väestöryhmien välisen eriarvoisuuden lisääntymiseen.
Uusien sote-keskusten sosiaalihuollon palvelut ja osaaminen näyttävät jäävän verraten ohuiksi ja palvelut painottuvan terveydenhuoltoon. Tällöin haastavimpien ja haavoittuvimpien asiakkaiden asioiden hoito ja huolto kärsii, sillä sosiaaliset ongelmat voivat jäädä tunnistamatta ja hoitamatta.
Jos emme osaa ottaa uudistuksessa huomioon haavoittuvimpien ryhmien tarpeita, puuttuvat uudelta palvelujärjestelmältä hampaat ehkäistä eriarvoa –pahimmassa tapauksessa uudistus vahvistaa eriarvoisuutta tuottavia rakenteita.
Suunta on oikea, toteuttaminen ratkaisee
Göran Therborn kirjoittaa kirjassaan ’Eriarvoisuus tappaa’: ”Eriarvoisuudessa ei ole kysymys pelkästään lompakon paksuudesta. Se on yhteiskunnallinen ja kulttuurinen ilmiö, joka rajoittaa meistä useimpien mahdollisuuksia toimia ihmisenä. Se heikentää terveyttä, itsekunnioitusta, itsetuntemusta ja voimavaroja osallistua aktiivisesti maailman menoon.”
Eriarvoisuuden ehkäisemisen kannalta ratkaisevaa tulee olemaan, kuinka keskeinen sija yhdenvertaisuudella, perusoikeuksien kunnioittamisella ja hyvällä hallinnolla tulee olemaan uuden järjestelmän toimeenpanossa ja muutoksen johtamisessa.
Jos nämä tavoitteet ohjaavat aidosti järjestelmän rakentamista ja juurtuvat osaksi sen toimintatapoja, on meillä mahdollisuus onnistua.
Kirjoitus perustuu SOSTE ry:n järjestämillä Sosiaali- ja terveyspolitiikan päivillä 28.3.2017 pidettyyn esitelmään.
Juhani Eskola pääjohtaja THL
Eeva Nykänen ledande expert Reformer, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.