fi fi fi fi sv sv fi en en fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fr fi fi fr fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi de fi de fi sl en fr fi fr fr fr fi fr fr fr en fr pl fr fi pl pl oc fi fr fr da fi fr lt fr fi de de oc fi fr lt fr fi fr lt fr fi fr lt fr fi fr lt nb fi de fr zh fi zh fr oc fi fr zh fr fi de cs fr fi ru el fr fi fr fr ca fi es pl fr fi zh pl la fi fr nb oc fi zh fr de fi fr zh fr fi fr fr fr fi nds fr fr de fr zh fr fi de de oc fi pl de fr fi zh pl oc fi hbs_lat zh de fi fr fr oc fi es ar da fi fr fr fr fi hu zh oc fi pl pl fr fi sl si fr fi fr zh oc fi he el fr fi cs fr oc fi fr fr de it zh pl nl fi pl pl ca fi el ca de fi hbs_lat zh vi fi fr fr oc fi zh ca fr it zh pl ml fi zh zh de fi fr hu fr fi fr sv de fi pl nl br fi fr sv fr fi ru de de fi hbs_lat pl de fi fr de sk fi fr sk oc fi ca pl ca fi id pl fr fi fr pl fr fi ro fr zh en fr fr ru fi hbs_lat id ca fi ca es ca fi fr fr en fi nb fi fi de fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi ms fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv sv fi en en fi fi fi fi en fi sv sv fi en en fi es
Tapaturman maksuperusteet vuodelle 2022 vahvistettu - Valtiokonttori
Tätä sisältöä ei ole käännetty valitulle kielelle. Voit siirtyä tästä etusivulle
Hakukenttä. Hae kirjoittamalla hakusana ja klikkaamalla enter. Hae
Sulkemiskorvaus keskisuurille ja suurille yrityksille
Tietoa Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman toimeenpanosta
Korvaus- ja vahinkopalvelut sekä muut palvelut
Rahoitus- ja lainapalvelut sekä valtionvelka
Valtiontalouden kuukausitiedotteet 2014-2020 (ei päivitetä enää)
Kuntien ja hyvinvointialueiden talousraportoinnin tiedote
Valtiokonttorin hallinnoimat sähköiset palvelut
Virastomme osoitteet ja saapumisohjeet
Korvaus- ja vahinkopalveluiden yhteystiedot
Rahoitus- ja lainapalveluiden yhteystiedot
Etusivu / Uutinen / Tapaturman maksuperusteet vuodelle 2022 vahvistettu
Tapaturman maksuperusteet vuodelle 2022 vahvistettu
Lakisääteinen tapaturmavakuutus perustuu vuonna 2016 voimaan tulleeseen työtapaturma- ja ammattitautilakiin, jonka mukaan työntekijällä on oikeus saada korvausta työssä sattuneesta tapaturmasta tai työssä aiheutuneesta ammattitaudista. Valtio on tästä vakuuttamisvelvollisuudesta vapaa, mutta valtion työntekijät ovat oikeutettuja lain mukaisiin korvauksiin. Nämä korvaukset maksaa Valtiokonttori.
Laki Valtiokonttorista (305/1991) 2a § määrää, että nämä Valtiokonttorin tuottamat vahingonkorvaussuoritteet ovat virastoille maksullisia. Se, missä suhteessa nämä maksut peritään virastoilta, on määrätty Valtion tapaturmamaksun maksuperusteissa (VK/125635/00.00.01.06.00/2021).
Lain mukaan maksujen kokonaismäärän tulee kattaa valtiolle aiheutuneet kustannukset, mutta vuosittaisen maksun ei tarvitse vastata yksittäisenä vuonna maksettuja korvauksia. Maksujen määräämisessä noudatetaan aiheuttamisperiaatetta ja kohtuusperiaatetta. Näiden mukaan maksujen tulisi kohdistua pääosin sille virastolle, jonka toiminnasta korvausmeno syntyi, mutta kuitenkin kohtuuden rajoissa.
Kulut jaetaan virastojen kesken
Virastojen maksut lasketaan kirjanpitoyksikkötasolla. Maksuperusteissa määritellään tapa ja kaavat, jolla tapaturmista ja niiden hoidosta aiheutuneet kulut jaetaan virastojen kesken. Valtion virastojen lisäksi tapaturmamaksuja peritään myös kolmelta liikelaitokselta: Metsähallitukselta, Puolustuskiinteistöiltä ja Senaatti-kiinteistöiltä.
Tapaturmamaksu koostuu riskimaksuosasta, hoitokuluosasta ja saldokertymän hyvitysosasta. Kirjanpitoyksikön korvausmeno vaikuttaa riskimaksuosaan. Hoitokulukertoimen määrittelevät tapaturmien hoidosta aiheutuneet kustannukset. Saldokertymän hyvitysosalla tasataan aikaisempina vuosina saatujen maksujen ja toteutuneiden korvausten eroa.
Jokainen virasto kuuluu johonkin toimialaan, ja nämä toimialat on jaettu neljään eri riskiluokkaan sen mukaisesti, kuinka riskialtista työtä sillä toimialalla tehdään, tai tarkemmin, kuinka suuri korvausmeno on yhteensä aiheutunut sen riskiluokan virastoissa. Näille neljälle riskiluokalle lasketaan oma riskiluokan maksupromille. Virastojen riskiluokkajakoa tarkistetaan vuosittain.
Viraston riskimaksun laskenta on tehty niin yksinkertaiseksi kuin voidaan. Ajatuksena on, että viraston korvausmeno peritään kyseiseltä virastolta kohtuuden rajoissa. Tätä varten maksujen laskennassa käytetään kullekin virastolle omavastuukerrointa, joka kertoo sen, kuinka paljon viraston oma korvausmeno vaikuttaa maksuun, ja kuinka suuri osa tulee suuremman riskiluokan korvausmenon perusteella. Omavastuukertoimeen vaikuttaa viraston suuruus, eli maksettujen palkkojen määrä: mitä suurempi virasto, sitä suurempi omavastuukerroin. Omavastuukerroin on vähintään 30 %, ja korkeintaan 90 %. Jos viraston omavastuukerroin on esimerkiksi 40 %, perustuu maksusta 40 % viraston omaan korvausmenoon, ja 60 % riskiluokan korvausmenoon. Tällä vaimennetaan esimerkiksi yksittäisten suurten vahinkojen vaikutusta maksuun.
Jotta suuret korvausmenon vaihtelut eivät heilauttaisi vuotuisia maksuja paljoa, käytetään laskennassa myös vaimennuskerrointa, jonka arvo on 30 %. Vaimennuskerroin saa aikaan sen, että maksu voi muuttua edellisen vuoden maksusta suuntaan tai toiseen korkeintaan 30 %.
Koska tarkoitus olisi periä virastoilta mahdollisimman tarkkaan toteutunut korvausmeno, on maksun laskennassa mukana myös saldojärjestelmän hyvityskerroin. Tällä saldojärjestelmällä pidetään mielessä, kuinka paljon korvauksia virastoilta on pitkällä aikavälillä tullut, ja kuinka paljon maksutuloa virastoilta on saatu. Tätä tasataan vuosittain, eli jos on saatu enemmän maksuja, niin saldohyvityskertoimen avulla hyvitetään virastolle osa vanhoista maksuista. Jos taas maksuja on saatu vähemmän, niin saldohyvityskertoimen avulla peritään lisää maksua, jotta saataisiin tarpeellinen maksutulo. Vuonna 2022 saldohyvitystä maksetaan kahden väliin jääneen vuoden jälkeen.
Laskennan perusteena paljon tietoa
Yksittäisen vuoden maksut eivät voi koskaan vastata todellista tarvittavaa tai laskennallista maksua, koska esimerkiksi vuoden 2022 tapaturmamaksut lasketaan vuoden 2020 palkkatietojen avulla (palkat on korotettu kuluttajahintaindeksillä vuoden 2022 oletetulle tasolle). Varsinaiset tapaturmamaksut Palkeet taas laskuttaa virastoilta vuoden 2022 todellisista palkoista, joita ei kukaan vielä tiedä. Tästä siis aiheutuu osaltaan saldojärjestelmän tarve.
Tapaturmamaksuja laskettaessa tarvitaan tiedot
virastojen tapaturmakorvauksista vuosilta 2016-2020
virastojen palkkasummat vuosilta 2016-2020
kuluttajahintaindeksit vuosille 2021 ja 2022
saldojärjestelmän tiedot, eli paljonko virastoilta ja liikelaitoksilta on korvauksia perimättä/peritty liikaa
Kun kaikki tiedot on saatu, ja laskentaan käytettävät ajovirrat päivitetty tuoreilla tiedoilla, lasketaan maksuista ensimmäinen arvio, ja katsotaan, onko maksuissa muutoksia edelliseen vuoteen. Onko mahdollisesti tarvetta muuttaa riskiluokituksen maksukertoimia, tai siirtää joku virasto kokonaan eri riskiluokkaan? Onko tarvetta muuttaa maksuperusteita? Onko tarvetta päivittää maksuperusteissa määrättäviä vakioita?
Vuoden 2022 maksuperusteissa päädyttiin pitämään vakiot samana kuin vuonna 2021.
Seuraavan kerran tapaturmamaksut lasketaan ensi syksynä 2022, silloin vuosien 2017-2021 korvausmenoon perustuen.
Maksut on laskettu vuodesta 2018 alkaen kirjanpitoyksikkötasolla aikaisemman virastotason sijaan. Eli jokaiselle kirjanpitoyksikölle lasketaan oma maksupromille, joka pohjautuu kirjanpitoyksikön yhteiseen korvausmenoon (ja kyseisen riskiluokan korvausmenoon). Liikelaitosten maksu perustuu vain niiden omaan korvaushistoriaan.
Maksupromillet kirjanpitoyksiköittäin löytyvät Valtiokonttorin kotisivuilta.
Tapaturmamaksun yhteydessä peritään myös ryhmähenkivakuutusta vastaavan turvan maksu (taloudellisen tuen maksu) ja työsuojelumaksu. Työsuojelumaksu on 0,23 promillea palkkasummasta. Vuonna 2022 taloudellisen tuen maksu on virastoille 0,17 promillea palkkasummasta. Kokonaispromille on tapaturmapromillen, taloudellisen tuen promillen ja työsuojelupromillen summa. Tapaturmapromillet ja kokonaispromillet kirjanpitoyksiköittäin löytyvät liitteenä olevasta taulukosta.
Esimerkki: Valtiokonttorin tapaturmapromille on 1,94. Valtiokonttorin kokonaispromille on siis 1,94 + 0,17 + 0,23 eli 2,34.
Lisätietoa tapaturmamaksujen määräytymisestä tilastot.ja.laskelmat@valtiokonttori.fi.
Valtion tapaturmamaksun perusteet >
Valtion ryhmähenkivakuutusta vastaavan edun maksun perusteet 2022 >
Palkeet perii maksut palkanlaskennan yhteydessä ja tilittää ne Valtiokonttorille ja Valtiokonttori laskuttaa liikelaitoksia ja eräitä muita yksiköitä. Maksut tilitetään kolmessa erässä. Tilitettävä maksu perustuu toteutuneeseen palkkasummaan ja kokonaismaksupromilleen.
Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus
Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori
ELY-keskusten ja TE-toimistojen kehittämis- ja hallintokeskus
Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto
Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus
Sörnäisten rantatie 13, Helsinki
PL 14, 00054 Valtiokonttori
Puh. vaihde 0295 50 2000
Faksi 0295 50 3333
Usein kysyttyä kustannustuesta >
Tätä sisältöä ei ole käännetty valitulle kielelle. Voit siirtyä tästä etusivulle
Tätä sisältöä ei ole käännetty valitulle kielelle. Voit siirtyä tästä etusivulle
Tätä sisältöä ei ole käännetty valitulle kielelle. Voit siirtyä tästä etusivulle
Tätä sisältöä ei ole käännetty valitulle kielelle. Voit siirtyä tästä etusivulle