fi fi fi uz fi et eo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi uz fi et fi en eo fi fi en fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi sv en fi
Sukupolvenvaihdoksen voi aloittaa vuokraamalla - Maatilan Pellervo
Maatilan Pellervo | helmikuu, 2022
AULIKKI ALAKANGAS, teksti | KEIJO LEHTIMÄKI, kuvat
Henri Kantola on Ahon tilan isäntä kolmannessa polvessa.
Kuusamolaisella Ahon tilalla suku­polven­vaihdos aloitettiin vuokraamalla tila nuoren isännän vanhemmilta. Suomessa koko tilan vuokraaminen on melko harvinaista.
Elämä voi saada yllätyskäänteen yhdestä tapaamisesta. Sen sai kokea myös Henri Kantola seitsemisen vuotta sitten viettäessään iltaa paikallisessa. Hän ei tainnut arvata, mitä seuraisi, kun hän tapasi Annika-nimisen tytön ja jatkoi tämän kanssa pitseriaan iltapalalle.
Sitten Henri esitti Annikalle kysymyksen: ”Mitä teet työksesi?” Annikan “lypsän lehmiä” -vastaus teki suuren vaikutuksen, sillä Henri oli aina pitänyt eläinten kanssa työskentelystä, ja kotona oli lypsykarjatila. Annika on koulutukseltaan eläintenhoitaja ja työskenteli tuolloin maatalouslomittajana.
Siitä alkaen pari on pitänyt yhtä, ja tällä hetkellä he hoitavat vuokraamaansa lypsy­karjatilaa Vuotungissa, noin kolmenkymmenen kilometrin päässä Kuusamon keskustasta.
– Sukupolvenvaihdosta on suunniteltu jo muutamia vuosia, mutta marraskuussa 2020 päätettiin tehdä asialle jotain. Näin aluksi päädyimme vuokraamaan kotitilani, ja siitä on enää lyhyt matka sukupolvenvaihdokseen, Henri Kantola kertoo.
Vuokrasopimukseen kuuluvat pellot, koneet ja tuotantotilat. Eläimet on ostettu. Vakuutukset ovat vuokralaisten nimissä ja EU-tuet tulevat heille.
– Minulla on kone- ja metallialan koulutus, jota voin myös hyödyntää tässä työssä. Maa­tila on iso kokonaisuus, ja juuri työn monipuolisuus kiinnosti.
● Yrittäjät: Henri, 28, ja Annika Kantola, 27. Tilan omistavat Henrin vanhemmat.
● Historia: Tila on vuokrattu Henri Kantolan vanhemmilta, vuokra kahdenkeskisellä sopimuksella. Henri on tilan kolmas viljelijäsukupolvi.
● Koko: Peltoa on 50 hehtaaria, josta noin puolet on vuokramaata.
● Eläimet: Lypsykarja on ostettu. Eläinmäärä 70, joista lypsäviä on 31. Puolet holsteineja ja puolet ayrshirejä, muutama risteytys. Keskituotos noin 10 000 kg.
● Viljely: Pellot ovat nurmella.
● Koneistus: Koneet on vuokrattu Henri Kantolan vanhemmilta.
● Liikevaihto: 200 000–300 000 euroa.
Kantola oli työskennellyt kotitilallaan vuodesta 2014. Vanhemmat toivoivat hänen valitsevan jonkin muun ammatin, mutta niin ei kuitenkaan käynyt. Äidin terveyden heikentyessä Henri hoiti lypsyn ja isä ruokinnan.
Annikan mukaan tulo toi paljon uutta tietoa ja monipuolisempaa kokemusta karjanhoidosta.
Nuorenparin astuessa ruoriin lehmiä oli 16 plus nuorkarja. Sen jälkeen lypsykarja on tuplaantunut ja koko eläinmäärä melkein kolminkertaistunut. Vasikkakasvattamossa kasvavat sekä omat että lähitilan vasikat puolivuotiaaksi tai teuraaksi asti.
Peltoa on vuokrapeltoineen noin 50 hehtaaria. Metsät ovat vanhempien nimissä.
– Lehmät ovat pääsääntöisesti holsteineja ja ayrshireja. Meillä on parsinavetta, jossa on viisi lypsy-yksikköä. Kiskot, lypsy- ja pesulaitteisto on ostettu 2018 käytettynä Keminmaasta. Ilmanvaihtoa parantamaan tehtiin säädettävät kennoikkunat. Vanha navetta on kunnostettu pikkuvasikoille ja vanhasta laakasiilosta tehtiin nuorkarjalle ryhmäpihatto, Henri Kantola listaa.
Astutusiässä olevien hiehojen kanssa asustelee oma sonni. Se on osoittautunut hyväksi ja toimivaksi ratkaisuksi.
Myös konekantaa on päivitetty.
– Alusta alkaen on ollut selvää, että tuotantoa kehitetään. Uudistuksia tehdään, mutta tarkkaan harkiten.
Ahon lypsykarjatila sijaitsee Vuotungissa, kolmenkymmenen kilometrin päässä Kuusamon keskustasta.
Vuotungin kylä on Kuusamon vanhimpia asuinpaikkoja. Alueella on tyypillistä koillismaalaista viljelysmaisemaa ja runsaasti perinteistä rakennuskantaa. Vakituisesti Vuotungissa asuu toista sataa asukasta, ja parhaista päivistä väki on vähentynyt huomattavasti. Suurimmat muuttotappiovuodet osuivat 60- ja 70-luvuille, jolloin monet nuoret suuntasivat töihin Ruotsiin leveämmän leivän toivossa.
Nykyään kylätalossa on vireää toimintaa viidestä kuuteen iltaan viikossa.
Oman leimansa alueelle tuo runsas karhukanta, joka on seurausta runsaasta ravinnosta ja Venäjän rajan läheisyydestä. Useat kyläläiset ovat kohdanneet karhun lähimaastossa tai ainakin nähneet karhun jälkiä. Karjatilalliset ja poromiehet eivät ole lisääntyneestä karhukannasta mielissään. Asia on vain hyväksyttävä, sillä karhujen kuvaus- ja ruokintapaikat tuovat alueelle runsaasti turisteja.
Henri ja Annika Kantola viihtyvät Vuotungissa hyvin, ja harvemmin sieltä tulee edes kirkonkylälle ajeltua, sillä elämä on niin työntäyteistä.
Kantolat ostivat pari vuotta sitten oma­kotitalon muutaman kilometrin päästä koti­tilalta. Se remontoitiin ja sisätilat uudistettiin. Kun nuoripari alkoi isännöidä tilaa, nähtiin parhaaksi vaihtaa taloja. Nyt nuoret asuvat tilan päärakennusta ja vanhempi pari asuu oma­kotitalossa.
– Isällä on vielä tilalla omana yritystoimintana klapintekoa ja liuskekivien valmistusta. Isästä on iso apu tilan hoidossa.
Tilan koneistus on myös vuokrattu Henri Kantolan vanhemmilta.
20 000 askelta päivässä
Henri ja Annika ovat Ahon tilan kolmas isäntäpari. Tulevaisuus näyttää hyvältä ja nuorena jaksaa tehdä pitkää päivää.
– Tunteja ei lasketa ja 20 000 askelta päivässä tulee ihan helposti. Minulla on kotihallissa myös kuntosalivälineet, jossa voi hoitaa kuntoa, Henri kuittaa.
Omaan viihtyvyyteen on satsattu. Pihalla on grillikatoksen lisäksi poreamme.
– Harrastan puutarhanhoitoa ja tykkään kasvattaa sekä hyöty- että koristekasveja. Toiveissa on vielä berninpaimenkoira Monalle kaveri, joka toisena vahtina ilmoittaisi pihalle tulijoista ja muista kulkijoista. Nyt haukunta alkaa myös silloin, jos lehmät tai nuorkarja pääsevät karkaamaan aitauksesta, Annika lisää.
Suttisen marja- ja vihannestilaa kehitetään asiakkaiden tarpeita kuulostellen. Tilapuotiin väkeä vetävät kotimainen laaturuoka ja käsityöläisten taidonnäytteet. Kun kahvittelijat lisääntyivät, rakennettiin uusi kahvila jäätelöbaareineen.
Tuulivoimasta tuottoa – ja tuloveroa
Maanomistajalle tuulivoimalan rakentaminen on usein pienoinen lottovoitto, kunhan pitää huolen siitä, että tekee riittävän isot tuotot takaavan vuokra­sopimuksen.
Tärkein hoidettava on maan kasvukunto
Luomuviljely tehostuu hyvillä valinnoilla ja järkevällä työnteolla. Menetelmien testaaminen ei ole hukkaan heitettyä aikaa, tieto ja kokemus ovat tuottavinta pääomaa.
Simon kuntakeskuksen rakennukset lämpiävät Simon Hake­osuuskunnan oman kauko­lämpö­laitoksen tuottamalla lämmöllä. Metsä­energian arvostus ja kysyntä on noussut Suomessa.
Anu-Maarit, Markus ja Frans Elo kuuluvat Vihannes-Laitila-konsernin tuottaja­organisaatioon. Tuotteiden yhteis­markkinointi tuo vakautta, sillä jo kylvöillä tiedetään, että tuotteille on varma ostaja. Yhteen­liittymä mahdollistaa myös tuotanto­panosten yhteis­hankinnat.
Tuulivoimasta tuottoa – ja tuloveroa
Tärkein hoidettava on maan kasvukunto
Tanskalainen maajussi luottaa luomuun
”Ensin täytyy oppia puhumaan nautaa”
Palomuurin takana on turvallista tehdä töitä
Puhelin 020 413 2636
(Ma-pe klo 8-17, hinta 8,35 snt/puhelu + 16,69 snt/min (alv 24 %) soittaessa kotimaan lanka- ja matkapuhelinliittymistä.)
Simonkatu 6, PL 77, 00101 Helsinki
Copyright 2017 Pellervo | Kaikki oikeudet pidätetään