sv en en fi en en fi en en zh fi fi en fi en sv en fi en en zh en en fr eo en en fi ru de en en en en es en fi jbo en et en fi en fi en fi pl sv uk it en en es war fi jbo war en es fi fi jbo fi en es es fi jbo es en es fi en es fi fi jbo fi en es fi fi jbo en en en en es en en en it en es id de en en fi en en en sv fi sv en sv fi fi sv sv sv fi en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Hur behärskar finska gymnasister de vanligaste nominalfraserna i svenska? (full record)
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Tutkielmani tarkoitus oli selvittää, kuinka hyvin lukion toisen ja kolmannen vuoden opiskelijat hallitsevat ruotsin kielessä esiintyvät tavallisimmat nominaalifraasit. Jaottelin fraasityypit kahteen pääryhmään; säännönmukaisiin sekä ulkoa opeteltaviin fraaseihin, jolloin pystyin tarkastelemaan, hallittiinko säännönmukaiset fraasit paremmin kuin ulkolukua vaativat fraasit.  Materiaalina tutkimuksessani oli kyselylomakkeen vastaukset, ja opiskelijoiden tehtävänä oli kirjoittaa aukkotehtävään oikea ruotsinkielinen fraasi antamieni suomenkielisten vihjeiden perusteella. Tutkimukseen osallistui yhteensä 34 lukiolaista eräästä keskisuomalaisesta koulusta. Suurin osa osallistujista oli lukion toisen vuoden opiskelijoita, jotka suorittivat Rub4 -kurssia. Analysoin materiaalia sekä kvantitatiivisin että kvalitatiivisin menetelmin. Koska lomakkeeseen ei ollut annettu valmiita käännöksiä, minulla oli mahdollisuus tarkastella myös, kuinka lukiolaiset hallitsivat sanastoa ja kielioppia.  Tutkimukseni osoittaa, ettei ennakko-oletukseni siitä, että säännönmukaiset fraasit hallittaisiin paremmin kuin ulkoa opeteltavat, pitänyt paikkaansa. Yleisesti ottaen oikeiden nominaalifraasien tuottaminen aiheutti yllättävän paljon vaikeuksia. Parhaiten ja huonoiten hallittujen fraasien osaamisprosentit vaihtelivat 3 ja 65 välillä.  Ongelmia esiintyi lähinnä opiskelijoiden vastausten tulkinnassa ja keskeneräisiksi jääneiden vastausten analysoinnissa. Paikoitellen myös vastausprosentti jäi alhaiseksi, mikä todennäköisesti kertoo siitä, että oppilaat kokivat näiltä kohdin tehtävän liian vaikeaksi. Yleinen tutkimuksessa noussut ilmiö opiskelijoiden vastauksissa oli englannin kielen keskeinen vaikutus sekä sanastossa ilmenneet vaikeudet. Parhaiten osattujen fraasien joukossa oli useita ulkolukua vaativia fraaseja, mutta yhteistä parhaiten hallituille fraaseille oli se, että ne opitaan kielenopiskelun varhaisessa vaiheessa. Artikkelien käyttö oli erittäin vähäistä ja erityisesti määräisen artikkelin käyttö oli harvinaista.  Tutkimukseni perusteella ei voi kuitenkaan tehdä yleistettäviä johtopäätöksiä lukiolaisten nominaalifraasien hallinnasta, mutta se antaa suuntaviivoja siitä, minkälaisissa kieliopillisissa rakenteissa lukiolaiset pärjäävät hyvin tai heikosti. Koska yleinen taso jäi heikoksi, voi tutkimuksestani tehdä sen johtopäätelmän, että kieliopillisten rakenteiden sekä sanaston opetus tulisi olla tehokkaampaa.
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Hur behärskar finska gymnasister de vanligaste nominalfraserna i svenska?
Faculty of Humanities and Social Sciences
Kieli- ja viestintätieteiden laitos
Department of Language and Communication Studies
Files in this item
This item appears in the following Collection(s)
Show simple item record
Showing items with similar title or keywords.
Inlärning av svenska och tyska hos finska gymnasister enligt processbarhetsteorin
Finska gymnasisters upplevelser av och uppfattningar om sin muntliga språkfärdighet i svenska
Satskonnektion i finska gymnasisters uppsatser i L2-svenska : analys av en berättande och en instruerande text
Tekstin sidosteisuutta luovat muun muassa konnektorit, joilla lauseita, virkkeitä ja laajempia tekstikatkelmia liitetään yhteen. Konnektorit voivat yhdistää tekstin osia syntaktisesti, mutta ne ilmaisevat ennen kaikkea ...
”Mää aina niinku sekotan kaikki kielet typ ibland engelska svenska och finska” Diskurspartiklar som interaktionell och grammatisk resurs i tvåspråkiga ungdomssamtal i Haparanda, Stockholm och Helsingfors
Kolu, Jaana (Göteborgs universitet, institutionen för svenska språket, 2017)
Svenska i några finska företag : språkval, användning av svenska och inställningar till svenska och svenskar
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.