fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da en fi fi fi fi fi de en fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Autismin yleistyminen voi johtua monesta syystä - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Yhdysvaltain kansanterveysvirasto CDC julkisti aiemmin tänä vuonna tutkimuksensa, jonka mukaan autismi ja siihen liittyvät häiriöt, kuten Aspergerin syndrooma, ovat yleistyneet. Joka 68. lapsi on autistinen ja lasten määrä on kasvanut parissa vuodessa 30 prosentilla.
Hiljattain julkaistu kansainvälinen tutkimus osoitti autististen lasten määrän lisääntyneen myös Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa. Vuosina 1999–2001 syntyneillä suomalaislapsilla on kymmenenvuotiaana lähes kaksinkertainen määrä lapsuuden autismia tai siihen liittyviä häiriöitä kuin kymmenen vuotta nuoremmilla, vuosina 1990–1992 syntyneillä.
Ruotsissa ja Tanskassa autismi on yleistynyt Suomeakin nopeammin.
Pohjoismaiset tutkimukset perustuvat terveydenhuollon rekistereihin tallennettuihin diagnooseihin. Kriitikot ovat väittäneet, että ainoastaan autismin kirjon häiriöihin liittyvä palveluiden käyttö lisääntyy, mutta itse tapausmäärät eivät.
Pohjoismaissa lasten perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon palvelut ovat lapsille ilmaisia ja niiden käyttö kattavaa. Tämän vuoksi on epäuskottavaa, että Suomessa olisi ollut paljon diagnostisoimattomia autistisia lapsia. Ylidiagnostisoinnin mahdollisuus on olemassa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa autismidiagnoosista voi olla perheelle hyötyä, sillä näin he pääsevät maksuttomien terveydenhuollon palveluiden pariin.
Autismin yleistyminen voi siis johtua autististen piirteiden parantuneesta tunnistamisesta, diagnostiikan muuttumisesta, tai autismin todellisesta yleistymisestä.
Autismista puhutaan aiempaa enemmän tiedotusvälineissä, ja siitä tiedetään aiempaa enemmän. Tämä lisännee uusien tapauksien määrää, koska autismia osataan epäillä aiempaa useammin. Autismin kirjoon kuuluvien häiriöiden lisääntyminen johtuu osaksi siitä, että kehitysvammaiset saavat aiempaa useammin kehitysvammadiagnoosin lisäksi myös autismidiagnoosin.
Myös erotusdiagnoosi muihin mielenterveyshäiriöihin, kuten psykoosiin ja persoonallisuushäiriöihin, on selkeytynyt, kuten Duodecimin pääkirjoituksessa on todettu.
Arveltuja syitä on monia
Monessa pohjoismaisessa tutkimuksessa on tarkasteltu autismin ja syntymänajan terveyden välisiä yhteyksiä. Ennenaikainen syntymä, äidin tupakointi raskauden aikana ja ikääntyneet vanhemmat on liitetty autismiin.
Suomessa ei raskaana olevien tupakointi ole lisääntynyt – vaikkei ole vähentynytkään – eivätkä ennenaikaiset synnytykset ole yleistyneet. Nämä eivät siis voi selittää autismin yleistymistä.
Sen sijaan lasten hankkiminen yhä myöhemmin voi selittää autististen häiriöiden lisääntymistä. Niin äidin kuin isän korkea ikä on autismin kirjon häiriöiden riskitekijä.
Sen sijaan on osoitettu, etteivät lapsuuden rokotukset aiheuta autismia. Tätä väittänyt tutkimus on osoitettu vääräksi ja vilpilliseksi.
Uusimmissa tutkimuksissa on etsitty autismin yhteyttä mm. ravintoon, suolistobakteereihin, antibioottien käyttöön ja D-vitamiinin saantiin. Tulokset ovat olleet toistaiseksi kovin ristiriitaisia. Monessa maassa kerätään nyt suuria potilasaineistoja, jossa yhdistetään tietoja eri lähteistä. Myös suomalaisaineistoa suunnitellaan käytettäväksi yhdistämällä terveysrekisterien tietoja ja biopankkien näyteaineistoja.
Autismin kirjon häiriöiden lisääntymistä ei vielä osata selittää, mutta viiden vuoden kuluttua olemme varmaan viisaampia.
Mika Gissler tutkimusprofessori Tieto ja tiedonhallinnan ohjaus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sirpa-Maija Hakala says: 06.06.2022 11:12
Entäpä sikiöaikainen raudanpuute? Täällä kun tuijotetaan edelleen äidin hemoglobiiniarvoja, vaikka ne voivat olla ’ok’ rautavaraston huutaessa tyhjinä.
Tuulikki sydänmaa says: 29.07.2022 11:31
Aikaisemmin luin,että pieni vauva,joka esimerkiksi kylmettyy,voi altistua aspergerille,koska oma lämpötalous ei vielä suojele lasta.En enää löydä tuota tietoa mistään.oliko minulla väärä käsitys asiasta vai liekö totta tuo? Ennen pikkuvauvoja suojeltiin kylmältä ja siksi kai kapalotkin keksittiin.
Mika Gissler says: 02.08.2022 09:19
Suomalaistutkimuksessa havaittiin, että D-vitamiinin puutos on tärkeä ehkäistävissä oleva riskitekijä: https://www.utu.fi/fi/ajankohtaista/mediatiedote/aidin-raskaudenaikainen-d-vitamiinivaje-on-yhteydessa-jalkelaisen. Raudan suhteen tulokset ovat ristiriitaisia. Vuodelta 2018 oleva systemaattinen kirjallisuuskatsaus tuli johtopäätökseen, ettei autismin ja raudanpuutteen välillä ole yhteyttä.
Tänä vuonna ilmestynyt ruotsalaistutkimus osoitti, että lapsuudenaikaisilla infektioilla on yhteys autismidiagnoosin saamiseen: https://jneurodevdisorders.biomedcentral.com/articles/10.1186/s11689-022-09422-4 (englanniksi).
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.