fi fi fi fi nds fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi ur fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi
Joka 10. suomalaisnuorella riittämätön lukutaito — Koulutuksen tutkimuslaitos
Musiikin, taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitos
Matematiikan ja tilastotieteen laitos
Monikielisen akateemisen viestinnän keskus
JYUniorit - Lasten ja nuorten yliopisto
uMove - Jyväskylän korkeakoululiikunta
Yliopistokauppa SOPPI ja verkkokauppa
Koulutuksen tutkimuslaitos > vanhat > Tiedotteet > Tiedotteet 2015 > Joka 10. suomalaisnuorella riittämätön lukutaito
Joka 10. suomalaisnuorella riittämätön lukutaito https://ktl.jyu.fi/vanhat/tiedotteet/2015/t070915 https://ktl.jyu.fi/@@site-logo/logo.png
Joka 10. suomalaisnuorella riittämätön lukutaito
Kansainvälisen lukupäivän viesti ajankohtainen
Suomalaiset on totuttu näkemään kansainvälisten lukutaitotutkimusten kärjessä. Sitä paitsi kaikkihan Suomessa osaavat lukea. Väärin! Viimeisimmät PISA-tulokset nimittäin osoittavat, että maassamme on tuhansia heikosti lukevia nuoria. Heidän lukutaitonsa on peruskoulun päättyessä niin heikko, että se rajoittaa olennaisesti heidän jokapäiväistä elämäänsä ja saattaa nostaa tien pystyyn jatko-opintoihin ja työelämään.
–   Peräti 11 prosentilla eli noin 6 800:lla maamme 15-vuotiaista lukutaito ontuu pahasti. Luku on maassamme koko ajan kasvanut, sillä vuonna 2000 se oli vain 7 prosenttia, kertoo PISAn lukutaitotutkimuksesta vastaava yliopistotutkija Inga Arffman Jyväskylän yliopiston Koulutuksen tutkimuslaitokselta.
Kaikkien maamme 15-vuotiaiden lukutaidon taso ei ole heikentynyt samalla tavoin, vaan erot lukutaidossa ovat yhä selvemmin jakamassa maamme nuoret menestyjiin ja kelkasta putoajiin.
–   Lukutaidon taso on heikentynyt eniten nimenomaan sellaisten nuorten parissa, jotka tulevat kaikkein huono-osaisimmista perheistä. Hyväosaisissa perheissä lukutaidon taso sen sijaan on pysynyt yleensä erinomaisena, Arffman selittää.
Ero tyttöjen ja poikien välillä valtava
Myös ero tyttöjen ja poikien välillä on kasvanut. Monet suomalaistytöt ovat edelleen erinomaisia lukijoita. Pojissa sen sijaan on entistä enemmän niitä, joiden lukutaito on surkea.
–   Suomi on perinteisesti ollut maa, jossa lukutaitoero tyttöjen ja poikien välillä on ollut erityisen suuri. Mutta toisin kuin lukuisat muut PISAan osallistuneet maat, me Suomessa emme ole onnistuneet kaventamaan tätä eroa. Nykyisellään ero vastaa jo noin puolentoista kouluvuoden opintoja, Arffman pahoittelee.
Arffman näkee, että kansainvälisen lukutaitopäivän viesti ei ole ollut Suomessa koskaan aiemmin näin ajankohtainen.
–    Suomessakin on viimeistään nyt aika herätä siihen, että lukutaito ei ole itsestäänselvyys vaan sen eteen on tehtävä töitä - kotona, koulussa ja yhteiskunnassa yleensäkin.
Tiedote pohjautuu PISA 2012 -lukutaitoarvioinnin jatkotutkimuksiin.
Inga Arffman, inga.arffman@jyu.fi, puh. 040 805 4279
Arffman, Inga & Nissinen, Kari. 2015. Lukutaidon kehitys PISA-tutkimuksissa. Artikkeli teoksessa J. Välijärvi ym. (toim.) Millä eväillä osaaminen uuteen nousuun? PISA 2012 -tutkimustuloksia. Opetus- ja kulttuuriministeriön julkaisuja 2015:6.