fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Turvakotipalveluja tarvitsevien asema Suomessa on parantunut – miten lakiuudistus on muuttanut toimintaa? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Väkivalta
Myönteisen muutoksen taustalla ovat vuonna 2015 ratifioitu ns. Istanbulin sopimus sekä samana vuonna voimaan tullut turvakotilaki.  Turvakotiin tulemisen kynnys on usein jo valmiiksi korkea, eikä kynnystä tule korottaa entisestään hankalilla hallinnollisilla esteillä. Näitä olivat ennen turvakotilakia muun muassa asiakasmaksut.
”Turvakotipalvelun tuottajan näkökulmasta turvakotilaki on ollut odotettua parempi ja sen käytäntöön paneminen on sujunut erittäin hyvin.”- Karola Grönlund, Pääkaupungin turvakoti ry:n toiminnanjohtaja
Apua tarvitseva pääsee turvakotiin aiempaa helpommin
Turvakotilain myötä turvakotipalvelujen järjestämisvastuu tuli THL:lle ja rahoitusvastuu toiminnasta valtiolle. Lain voimaantulon jälkeen lähisuhdeväkivaltaa tai väkivallan uhkaa kokeva ei ole tarvinnut erillistä lähetettä päästäkseen palveluun käsiksi. Turvakotipalveluihin ovat oikeutettuja kaikki palvelua tarvitsevat, riippumatta esimerkiksi siitä onko henkilöllä lapsia vai ei. Asiakkaat voivat käyttää tarpeen mukaan haluamaansa turvakotia eivätkä esimerkiksi kuntarajat ole palvelun saamisen esteenä.
”Valtionrahoituksen myötä turvakotipalvelut ovat maksuttomia kaikille asiakkaille ja turvakotijakson pituus määräytyy nyt tarpeen perusteella eikä enää sen perusteella miten pitkä maksusitoumus asiakkaalle on myönnetty kotikunnasta. Samalla on tapahtunut isoja harppauksia, jotka ovat johtaneet yhteneviin käytänteisiin ja toimintatapoihin sekä tasalaatuisempaan palveluun koko valtakunnan tasolla”- Marika Johansson, Porvoon turvakodin vs. esimies
”Turvakotipalvelujen saatavuus on selkeästi parantunut sekä yhdenvertaistanut kaikkien asiakasryhmien pääsyn turvakotiin. Ennen turvakotilakia maksusitoumuksia saivat lähinnä lapsiperheet.”- Marja-Leena Stenroos, sosiaalihuollon johtava ylitarkastaja, Etelä-Suomen aluehallintovirasto
Turvakotipaikkojen määrä on kasvanut merkittävästi, mutta perhepaikkoja tarvitaan yhä
Turvakotipalveluihin pääsyä on helpottanut myös turvakotiverkoston jatkuva laajentaminen. Turvakotilaki ja sen myötä lisääntyneet turvakotien perhepaikat ja turvakotiverkoston maantieteellinen levittäytyminen ovat tuoneet paremmin esille turvakotien todellista tarvetta.
Vuosien 2015–2018 aikana turvakotien asiakasmäärä on kasvanut noin 65 prosentilla, mutta samaan aikaan lähisuhdeväkivallan määrässä ei rikosuhritutkimuksen mukaan näytä tapahtuneen merkittäviä muutoksia.  Turvakotien asiakasmäärän voimakas kasvu ei siten näytä johtuvan turvakotia tarvitsevien määrän kasvusta, vaan siitä, että palvelua tarvitsevat pääsevät aikaisempaa varmemmin turvakotiin.
Saatavuuden parantamisen lisäksi myös kehitämme turvakodeissa tehtävää asiakastyötä ja turvakotipalvelun jälkeisiä palvelupolkuja jatkuvasti. Väkivaltaa kokeneen avuntarve ei pääty turvakotijaksoon.
Alueellisesti palvelun saatavuudessa on vielä eroja siten, että harvaanasutummilla alueilla pitkät matkat ovat haasteena ja toisaalta väkirikkailla alueilla lähimmät turvakodit ovat ajoittain täynnä.”- Marja-Leena Stenroos, sosiaalihuollon johtava ylitarkastaja, Etelä-Suomen aluehallintovirasto
THL:n ja turvakotien välinen yhteistyö luo erinomaiset edellytykset kehittämistyölle
Turvakotipalvelu on erityisen vaativaa palvelua monimuotoista väkivaltaa ja sen uhkaa kokeneille asiakkaille. Palvelun pitää olla laadukasta, tietoon perustuvaa ja samoin kriteerein arvioitavaa kaikkialla Suomessa.
Turvakotienpalvelujen kansallinen kehittäminen tapahtuu THL:n ja turvakotipalveluntuottajien tiiviissä yhteistyössä. Lähtökohdat ovat hyvät, kun THL kansallisena tutkimus- ja asiantuntijalaitoksena ja turvakodit paikalliset toimintaympäristöt hyvin tuntevina väkivaltatyön asiantuntijoina toimivat yhteistyössä samojen tavoitteiden saavuttamiseksi.
Turvakoti ei tarjoa ainoastaan väliaikaista turvaa, vaan myös aktiivisia toimia lähisuhdeväkivallan katkaisemiseksi. Tavoitteena on, että yhä useampi aikuinen ja lapsi voisivat turvakotijakson jälkeen jatkaa elämäänsä ilman väkivaltaa tai sen uhkaa.
Tänä vuonna jo 28 turvakotia tarjoaa yhdenmukaista palvelua eri puolilla Suomea lähisuhdeväkivallan uhrien auttamiseksi. Hyvän kehityssuunnan turvakotipalvelujen saatavuudessa ja riittävyydessä sekä palvelun laadussa tulee jatkua samansuuntaisena, jotta palvelu vastaa sille asetettuja vaatimuksia. Turvakotilaki ja Istanbulin sopimus antavat tälle kehitystyölle tukevan selkänojan.
Turvakotien asiakasmäärä jatkoi kasvuaan vuonna 2018
Joonas Peltonen kehittämispäällikkö Valtion palvelut, THL
Suvi Nipuli erityisasiantuntija Valtion palvelut, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.