fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Valtio säästää opintotuesta lyhytjänteisesti - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Kuluneen vuoden aikana opintotukijärjestelmästä on julkisuudessa keskusteltu paljon. Aihetta ovat antaneet taloustieteen professori Roope Uusitalon suositukset opintotukijärjestelmään tehtävistä muutoksista sekä hallituksen kehyspäätös opintotuen muutoksista.
Hallitus pyrkii kehyspäätöksellään pienentämään opintotukimenoja. Tämä toteutetaan leikkaamalla sekä opintorahan että opintotukikuukausien määrää. Korkeakouluopiskelijoiden opintoraha laskee 337 eurosta 250,28 euroon kuukaudessa. Opintotukiaika lyhenee 64 kuukaudesta 54 tukikuukauteen. Samalla hallitus lisää opintolainan valtiontakausta Suomessa opiskelevilla 400 eurosta 650 euroon kuukaudessa. Käytännössä opintolainan valtiontakaus viittaa kuukausittaiseen lainamäärään, minkä opiskelija voi hakea pankista ilman muita vakuuksia.
Elinkeinoelämän tutkimuslaitos julkaisi hiljattain raportin, jossa arvioidaan kehyspäätöksellä opintotukeen tehtävien muutosten vaikutuksia. Raportin mukaan muutokset pienentäisivät opintotukimenoja, mutta mahdollisesti pidentävät opiskeluaikoja, mikäli opiskelijat kompensoivat opintorahan leikkauksia työskentelemällä nykyistä enemmän opintojen ohessa. Opiskeluaikojen pidentyminen taas laskisi valtion saamia verotuloja tulevina vuosina.
Muutosten vaikutus opiskeluaikoihin riippuu siitä, kuinka moni opiskelija tulee ottamaan opintolainaa. Kaiken kaikkiaan Karhunen, Määttänen ja Uusitaloennustavat Etlan raportissa valtiontalouden säästöjen jäävän kokonaisuudessaan pienemmäksi kuin voidaan suoraan päätellä säästyneistä opintotukimenoista.
Opiskelijat ovat silmiinpistävän köyhiä
Työurien pidentäminen on ollut jo kauan julkilausuttu tavoite. Jo entuudestaan yliopistosta valmistutaan Suomessa muihin OECD-maihin verrattuna keskimääräistä vanhempana. Opintotukimuutokset eivät näytä vievän kehitystä haluttuun suuntaan.
Opintojen viivästymisen lisäksi on opintotuen muutosten vaikutuksia arvioitaessa syytä ottaa huomioon opiskelijoiden taloudellinen hyvinvointi. Opintotuen tarkoituksena turvata opiskelun aikainen perustoimeentulo. Säästöt osuvat nyt tukeen, jonka taso on jo entuudestaan erittäin matala.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tuore raportti osoitti, että opiskelija on usein köyhä. Raportissa käytettiin kahta köyhyysmittaria. Suhteellisesti tuloköyhiä olivat he, joiden tulot jäivät alle 60 prosenttiin koko väestön mediaanituloista. Opiskelijoista suhteellisesti tuloköyhiä oli raportin mukaan 30,7 prosenttia vuonna 2014.
Vähimmäiskulutuksen viitebudjettien avulla lasketaan, kuinka suuren osan väestöstä tulot eivät riitä kohtuulliseksi katsottuun vähimmäiskulutukseen. Opiskelijoista alle viitebudjetin eli 25,4 prosenttia.
Koko väestöstä suhteellisesti tuloköyhiä oli 12,5 prosenttia ja alle viitebudjetin eli 8 prosenttia. Ero opiskelijoiden ja muun väestön välillä on silmiin pistävä, vaikka luvuissa ei olekaan otettu huomioon opiskelijoiden muita tulonlähteitä, esimerkiksi vanhemmilta saatua taloudellista tukea.
Opintojen aikainen köyhyys on kuitenkin valtaosalle väliaikainen tila, jolloin opiskelija investoi omaan tulevaisuuteensa, ja keskimääräistä parempaan hyvinvointiin. Silti opiskelijat eivät ole hyväksyneet opintotuen leikkauksia. Opiskelija ei välttämättä näe, että tulevaisuuden korkeammat tulot korvaisivat nykyhetken pienet tulot. Lisäksi on mahdollista, että pelko opintoihin liittyvästä velkaantumisesta vähentää halukkuutta hakeutua korkeakouluopintoihin.
Uudistus näyttää kannustavan opintolainan ottamiseen. On kuitenkin epävarmaa, kuinka tämä tulee toteutumaan käytännössä. Suomessa merkittävä osa opiskelijoista ei nosta opintolainaa lainkaan. Jääkin nähtäväksi kannustaako uusittu opintotukijärjestelmä lainarahoitteiseen täysipäiväiseen opiskeluun, vai osa-aikaiseen työskentelyyn opintojen ohessa.
Lainapainotteisessa järjestelmässä on syytä olla turvaverkot heille, jotka eivät kiinnity työelämään siten kuin opinnoistaan valmistuneet tyypillisesti tekevät. Siksi on tärkeää keskustella, miten tukea ja huomioida heitä, jotka eivät välttämättä työllisty koulutuksestaan huolimatta.
Lue ja katso lisää:
Mistä kannustinongelmat johtuvat ja miten vähentää niitä? Eriarvoisuuden torjuminen niukkuuden aikana -hankkeen (TITA) seminaari 1.11.2016 Helsingissä. Seminaarin esitykset.
Hannu Karhunen, ym., Opintotukijärjestelmän uudistaminen – rakenteelliseen malliin perustuvia vaikutuslaskelmia. ETLA Raportit 59, 2016.
Pasi Moisio, ym., Perusturvan riittävyys ja köyhyys. THL, Tutkimuksesta tiiviisti 23/2016.
Ilari Ilmakunnas tutkija Sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.