fi fi fi fi pl fi da fi fi nds fr ceb fi pl fi da fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi en fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi nl sv fi fi fi fi it fi fi fi
Miten opiskelijavalintojen kehittämistyö jatkuu kärkihankkeiden päätyttyä? — Jyväskylän yliopiston avoin yliopisto
Miten opiskelijavalintoja kannattaisi kehittää jatkossa? OKM:n Birgitta Vuorinen, UNIFIn Petri Suomala sekä Mari Kähkönen yliopistojen hakijapalveluverkostosta pohtivat opiskelijavalintojen tulevaisuutta kärkihankkeiden jälkeen Avoimen väylä tienä tutkintoon -seminaarissa joulukuussa 2020.
Petri Suomala Avoimen väylä tienä tutkintoon -seminaarissa.
Korkeakoulujen opiskelijavalintojen kehittämisessä on ollut viime vuosina mukana useita hankkeita, jotka ovat jo päättyneet tai päättyvät tänä vuonna. Yksi näistä on Toinen reitti yliopistoon -hanke, jonka toiminta päättyy kesällä 2021. On kuitenkin selvää, että opiskelijavalinnat tarvitsevat yhä kehittämistä OKM:n kärkihankkeiden jälkeenkin.
”Koronakevään kaaos osoitti, kuinka raskas valintajärjestelmä meillä on käytössä”, hakijapalveluverkoston puheenjohtaja Mari Kähkönen totesi TRY-hankkeen seminaarissa. Hän työskentelee osastopäällikkönä Turun yliopiston hakijapalveluissa.
Samoilla linjoilla oli Aalto-yliopiston vararehtori Petri Suomala, joka on myös Suomen yliopistojen rehtorineuvosto UNIFIn vararehtorineuvoston puheenjohtaja.
”Opiskelijavalintojen kokonaisuus on todella monimutkainen, ja se on sekä viestintä- että toteutusongelma. Valintojen vaikuttavuus ja tehokkuus ei ole sillä tasolla, mitä sen pitäisi olla, ei-toivottuine välivuosineen ja hakijasumineen”, Suomala sanoo.
Lisäksi Suomessa tavoitellaan koulutus- ja osaamistason nostoa. Käytännössä tavoitteena on, että vuoteen 2030 mennessä 50 prosentilla 25–34-vuotiaista olisi korkeakoulututkinto, kun tällä hetkellä ikäluokasta oli korkeakoulutettuja reilut 40 %. Myös jatkuvan oppimisen mahdollisuuksia kartoitetaan ja kehitetään parhaillaan.
Uudistusten vaikutuksista tarvitaan tutkimustietoa
Jotta opiskelijavalintojen uudistuksia voidaan arvioida, niistä tarvitaan tutkimusta. Muutamia selvityksiä on jo tehty. Tuorein on VATTin ja PT:n selvitys, jonka lopulliset tulokset julkaistaan vuoden 2021 aikana.
Myös opetus- ja kulttuuriministeriö tekee selvitystä kehittämishankkeiden tuloksista ja hyvistä käytänteistä, Birgitta Vuorinen kertoo. Hän työskentelee OKM:ssä korkeakoulu- ja tiedepolitiikan osaston johtajana.
”Aina kun kehitetään, on myös syytä selvittää ja tutkia, minkälaisia vaikutuksia yhteisesti tehdyillä toimilla on ollut”, Vuorinen sanoo.
Tiedon merkitystä korostaa myös Suomala niin opiskelijan kuin korkeakoulun näkökulmasta. Opiskelijavalintojen kehittämisen kulmakivet ovat Suomalan mukaan pitkäjänteisyys, tutkimukseen perustuva evidenssipohjainen eteneminen sekä rohkeus muuttaa asioita. Pitkäjänteisyydellä hän tarkoittaa sitä, etteivät muutokset olisi liian nopeita ja vaikeasti ennakoitavia, jotta opiskelijoillakin on mahdollisuus mukautua niihin.
Opiskelijavalintojen tehtävä on tukea hakijoiden valintoja
Opiskelijavalinta on tärkeä päätös niin opiskelemaan hakevan yksilön, korkeakouluyhteisön kuin yhteiskunnankin näkökulmasta. Petri Suomalan mukaan näistä tärkein on se, miltä hakuprosessi näyttää hakijan silmin. Korkeakoulujen harjoittama valinta ja karsinta ovat opiskelijavalinnan keinoja, eivät sen päämäärä, Suomala sanoo. Valintojen tarkoitus on opiskelijoiden valintojen tukeminen.
”Ydin on, että kehitämme valintoja niin, että yhä useampi löytää ja saavuttaa sujuvasti sellaisen opiskelualan, jossa viihtyy, pärjää ja on motivoitunut kehittämään osaamistaan”, Suomala tiivistää.
Niin Kähkönen, Suomala kuin Vuorinenkin kannustavat jatkamaan hyvää korkeakoulujen välistä yhteistyötä, joka on alkanut jo kärkihankkeiden aikana. Esimerkiksi koronakevään 2020 valinnoista selvittiin osin vähän vähemmällä erilaisten jo olemassa olevien yhteistyöryhmien ja niissä luotujen käytänteiden tähden, Kähkönen sanoo.
Avoimen väylää voidaan kehittää TRY-hankkeen suositusten avulla
Avoimen väylän kautta on päässyt yliopistoon vain noin 4 % tutkintokoulutukseen valituista, mutta jo koulutuspoliittisen selonteon luonnoksessa sen potentiaali tunnustettiin todistusvalinnan ja valintakokeiden rinnalla. Sen osuutta valinnoissa kannattaisi kehittää ja kasvattaa, mikä havaittiin myös kevään 2020 haasteissa järjestää esimerkiksi valintakokeita.
Avoimen väylän kehittämisen tueksi on olemassa jo lista suosituksista. Sen on koonnut TRY-hanke syksyllä 2020 hankkeessa karttuneiden havaintojen, kokemusten ja tietojen avulla. Kähkönen toivoo, että yliopistot hyödyntäisivät näitä hankkeen antamia suosituksia tarkastellessaan avoimen väylää hakutapana yliopistoon.
Suositukset perusteluineen on julkaistu Marginaalista vakiintuneeksi valintatavaksi -kirjassa. Ne ovat sisällöltään pitkälti samansuuntaisia kuin esimerkiksi Birgitta Vuorisen ajatukset valintojen kehittämisestä: tulevaisuudessa tarvitaan lisää valintojen joustavuutta, avoimuutta ja ennakoitavuutta, jotta hakijoilla on mahdollisuus päästä opiskelemaan elämäntilanteesta riippumatta ja ymmärtää opiskelijavalintojen perusteet.
Ymmärrettävää, hakijalähtöistä viestintää eri hakutavoista
Yksi TRY-hankkeen antamista suosituksista on selkeä viestintä sekä tietoisuuden kasvattaminen sen avulla, mitä myös Petri Suomala ja Mari Kähkönen peräänkuuluttivat seminaaripuheenvuoroissaan. Niin avoimen väylällä kuin muissakin hakutavoissa tarvitaan ymmärrettävää, yhdenmukaista ja hakijalähtöistä tapaa kuvata tarjolla olevia koulutuksia, Suomala sanoo.
Riittävän laaja ja ymmärrettävä koulutustarjonnan esittely voisi myös poistaa ruuhkaa hakupainealoilta, kun hakijat saavat enemmän tietoa erilaisista rinnakkaisista vaihtoehdoista. Kähkösen mukaan avoimen yliopiston opinnot voisi olla yksi tapa tarjota tietoa esimerkiksi lukiolaisille.
Yliopistojen kannattaa tiivistää yhteistyötään
Mari Kähkönen toivoo, että erilaisten uusien opiskelijavalintatapojen kehittämisen sijaan yliopistot keskittyisivät tulevaisuudessa yhtenäistämään prosessejaan jo olemassa olevissa valintatavoissa. Tästä hyötyisivät etenkin hakijat, mutta samalla yhteistyö keventäisi opiskelijavalintoja myös niiden työllistävyyden osalta.
”Hakijoiden näkökulmasta toivotaan kattavampaa yhteistyötä myös toisten reittien osalta, jotta samoilla ja samantyyppisillä opiskelumotivaatiota mittaavilla tavoilla voisi hakea useampaan yliopistoon”, Kähkönen kertoo.
Suomalakin painottaa hakijalähtöisyyttä mutta korostaa lisäksi sitä, että opiskelijavalinnat eivät ole vain yksittäisten yliopistojen pohdinnan aihe vaan koko Suomen intressi. Yliopistojen välinen yhteistyö opiskelijavalinnoissa on tärkeää, jotta voidaan hahmottaa, minkä verran eri aloille koulutetaan ihmisiä. Näin saadaan kokonaiskuva, millaista osaamista tulevaisuuden Suomessa on.
Katso Birgitta Vuorisen, Petri Suomalan sekä Mari Kähkösen puheenvuoro Avoimen väylä tienä tutkintoon -seminaarin tallenteesta alkaen kohdasta 2:22:05.
Avoimen väylä tienä tutkintoon -seminaarin tallenne on katsottavissa
TRY-hankkeessa tehtyä avoimen väylän kehittämistä kokoava kirja on julkaistu
Alternativ väg till universitetet
Miten opiskelijavalintojen kehittämistyö jatkuu kärkihankkeiden päätyttyä?
Jyväskylän yliopiston avoin yliopisto
PL 35, 40014 Jyväskylän yliopisto
Puh. 029 441 8080
Avoinna ma–pe klo 12–15
Jyväskylä: Seminaarinkatu 15, T-rakennus (Lähde-kirjaston vieressä)
Palautteesi on meille tärkeää
Anna palautetta auta meitä kehitystyössämme:
Avoimen tiedon keskus: kirjasto ja tiedemuseo
Monikielisen akateemisen viestinnän keskus Movi
PL 35, FI-40014 Jyväskylän yliopisto
Puh. (014) 260 1211
Fax (014) 260 1021
Tietosuojailmoitus | Privacy notice