fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Influenssarokotus – ottaako vai jättää? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Influenssarokotuksilla on jo pitkät perinteet, muistan 80-luvun tiukat riskiryhmäkriteerit, jolloin vain lääkäri sai päättää kenelle influenssarokotus annetaan. Siitä ajasta on tultu pitkä askel eteenpäin; nykyisin maksuttoman influenssarokotuksen kriteeriksi riittää, että lähipiirissä on vakavalle influenssalle altis henkilö ja tämä kriteerihän täyttyy meillä kaikilla – lähipiirissämme on ikäihmisiä, isovanhempia, pitkäaikaissairauksia potevia, raskaana olevia, pikkulapsia jne.
Paljon pelätään ja puhutaan rokotusten haitoista – usein keskusteluissa kuitenkin unohdetaan rokotusten hyödyt, jotka väestötasolla ovat hyvin merkittävät.
Viime keväänä Pohjois-Karjalassa koettiin erittäin hankala influenssaepidemia. Varmennettuja tartuntoja todettiin 471, mikä on vain murto-osa kaikista tapauksista. Sairaalahoitoon joutui 160 potilasta, joista seitsemän menehtyi. Tehohoitoon joutui 11 potilasta. Jokainen varmasti ymmärtää, että tehohoitoa vaativa potilas on todella vakavasti sairas!
Tänä päivänä puhutaan lisäksi paljon kustannuksista – viime kevään influenssaepidemian välittömät erikoissairaanhoidon kustannukset kohosivat maakunnassamme yli 670 000 euroon.
Pohjois-Karjalan keskussairaalassa on saatu nostettua hoitohenkilöstön rokotuskattavuutta merkittävästi, lääkäreiden kattavuus onkin jo yli 80 prosenttia. Hoitohenkilöstökin pääsi viime kaudella jo 67,5 prosenttiin – tavoite tällä kaudella on yli 80 prosenttia!
Potilasturvallisuus on hoitohenkilöstön ykkösasia – meidän tulee suojata suojattomia, eli potilaitamme, joiden oma rokotesuoja jää heikommaksi. Lisäksi monesti unohdamme sen seikan eli vaikka itse olisimmekin perusterveitä emmekä näkisi rokotusta itsellemme tarpeelliseksi, voimme siitä huolimatta tartuttaa oireettomina; onkin arvioitu, että 30–50 prosenttia rokottamattomasta hoitohenkilöstöstä tartuttaa oireettomina – tietämättään!
Maksuttomaan influenssarokotuksen saavat myös 6-35 kuukauden ikäiset lapset eli rokotus kuuluu kansalliseen rokotusohjelmaan, kuitenkin pikkulasten rokotuskattavuus on surullisen alhainen. Pohjois-Karjalassa rokotuskattavuus oli viime kaudella 14 prosenttia ja valtakunnallisestikin vain 16,5 prosenttia.
Pikkulapset sairastuvat muita todennäköisemmin influenssaan ja tartuttavat tehokkaasti; samoin he joutuvat influenssan vuoksi sairaalahoitoon yhtä usein kuten vanhukset. Suomen johtavat lasten infektiolääkärit suosittelevatkin lämpimästi lasten influenssarokotusten antamista, he juuri tietävät kuinka tärkeää pikkulasten rokottaminen olisi.
Itse olen työskennellyt rokotusten parissa 25 vuotta ja oma uskoni rokotuksiin on vahva. Olenkin pohtinut usein, miksi rokotuksia vastustavat saavat äänensä eniten kuuluviin, kun taas rokotusten puolestapuhujat jäävät altavastaajiksi… eikös sen pitäisi olla juuri päinvastoin?
Ja minkä vuoksi tarvitaan aina se ensimmäinen kuolonuhri ennen kuin influenssarokotukset kelpaavat…
Ai niin – joka tapauksessa influenssa saapuu jälleen…
Irja Kolehmainen tartuntatautihoitaja Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.