fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Terveellisten valintojen tekoa voidaan helpottaa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Elintavat ja ravitsemus, Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Kansantaudit
Elintapojen merkitys ja yksilön vastuu tyypin 2 diabeteksen torjunnassa herättävät keskustelua. Sairastumisen taustalla on aina myös geneettinen taipumus. Suomalai­silla taipumus on yleinen: arviolta jopa puolet meistä sairastuu, jos elintavat altistavat siihen vahvasti.
Kansainvälisesti tunnetussa suomalaisessa DPS-tutkimuksessa (Diabetes Prevention Study) osoitettiin vuonna 2001, että ruokavalion laadun parantaminen, liikunnan lisääminen ja painon alentaminen voivat estää diabeteksen silloinkin, kun verensokeri on jo kohonnut. Elintapojen muuttaminen on tutkitusti lääkehoitoa parempi ja halvempi tapa ehkäistä diabetesta riskiryhmissä.
Keskustelussa ovat usein vastakkain ne, jotka korostavat yksilön vastuuta elintavoistaan, ja ne, jotka pitävät tätä terveysmoralismina ja ­yksilön syyllistämisenä.
Ihmisillä on erilaiset edellytykset elää terveellisesti. Pohja ruokailuun ja liikkumiseen luodaan lapsuudessa. Haastavat elämäntilanteet, liiallinen työ ja työttömyys ­voivat vaikeuttaa mahdollisuuksia syödä terveellisesti ja liikkua. Myös oma tai läheisen sairaus, kuten ­masennus, vie voimavaroja oman hyvinvoinnin ylläpitämisestä. Nämä rajoitteet ovat harvoin ihmisen oma valinta.
Terveyden edistäminen jää helposti sairauksien hoidon jalkoihin, vaikka varhaisen vaiheen toimet vaikuttaisivat kustannuksiin merkittävästi. Hyödyt muodostuvat hitaasti. Mitä myöhemmin reagoidaan, ­sitä enemmän on panostettava hoitoihin.
Terveydenhuollolla on tärkeä rooli sairastumisvaarassa olevien tunnistamisessa ja elintapamuutoksen tukemisessa. Henkilökohtainen ja ryhmässä saatu ohjaus on todistetusti tehokas keino tukea elintapojen muutosta. Etenkään henkilökohtaiseen tukeen terveydenhuollon resurssit eivät kuitenkaan nykyisin riitä.
Digitaaliset apuvälineet voivat tarjota uudenlaista yksilöllistä ja omia hyviä valintoja vahvistavaa tukea. Strategisen tutkimuksen neuvoston rahoittama StopDia-konsortio tuottaa parhaillaan tietoa näiden keinojen kustannusvaikuttavuudesta tyypin 2 diabeteksen ehkäisyssä.
StopDia-tutkimus tuottaa myös tietoa siitä, miten ympäristö vaikuttaa ihmisen valintoihin. On arvioitu, että ihminen kohtaa päivittäin jopa kymmenentuhatta valinta­tilannetta. Valinnoista suuri osa tehdään ”automaattiohjauksella” ympäristön ärsykkeiden ohjaamana niin, ettei toiminnan seurauksia harkita tietoisesti. Tiedostamaton päätöksenteko on nopeaa ja jatkuvaa, kun taas tietoinen päätöksen­teko on hidasta ja tarkoituksellista. Valitsemme vaihtoehdoista tiedostamattomasti helpoimman ja sen, jota muut suosivat. Elämme ympäristössä, joka houkuttelee syömään yli tarpeen ja antaa mahdollisuuden fyysiseen passiivisuuteen.
Vuoden 2017 taloustieteen nobelisti Richard Thaler toi yhdessä ­oikeustieteilijä Cass Sunsteinin kanssa kymmenen vuotta sitten pohdittavaksi käyttäytymistaloustieteen tuuppaus-käsitteen (nudge). Tuuppauksilla tarkoitetaan ympäristöön tehtäviä muutoksia, jotka muuttavat käyttäytymistä vähentämättä juuri vaihtoehtoja tai taloudellisia kannustimia. Valinnanvapautta ei siis rajoiteta, vaan tuuppauksen tavoitteena on houkutella ihminen kohti toivottuja valintoja.
Kiinnostus käyttäytymistaloustieteen hyödyntämiseen yhteiskunnallisten ongelmien ratkomisessa kasvaa useissa maissa. Pienten ”terveystönäisyjen” avulla voitaisiin muuttaa kokonaisten yhteisöjen toimintakulttuuria.
Tuuppaustoimia voivat olla vaikkapa tuotteiden ­sijoittelu siten, että terveelliset valinnat ovat helpoimmin saatavissa, ja taukoliikunnan saatavuuden parantaminen. Alkoholittomien juomien nauttimisesta voidaan tehdä houkuttelevampaa.
Tuuppausta kannattaisi hyödyntää laajasti, sillä se on tasa-arvoista: sen vaikutukset ulottuvat myös niihin, joilla ei ole edellytyksiä muuttaa tietoisesti elintapojaan. Yksilöllä säilyy vapaus tehdä halutessaan myös toisin. Samalla voisi toteutua ­yksi YK:n kestävän kehityksen agendan (Agenda 2030) tavoite: taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaikenikäisille.
Kirjoitus on julkaistu alun perin Helsingin Sanomien palstalla 6.7.2018. THL kuuluu StopDia-tutkimuskonsortioon yhdessä Itä-Suomen yliopiston ja VTT:n kanssa.
Kaisa Poutanen tutkimusprofessori Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy
Jussi Pihlajamäki professori Terveystieteiden tiedekunta, Itä-Suomen yliopisto
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.