fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en pl zh en pl zh en hbs_lat zh de pl zh de pl pl de pl zh de pl zh de hbs_lat zh de pl pl de pl zh fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi en en en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi en fi fi en fi en fi fi fi fi fi id en en en fi fi en es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi et fi fi it fi fi fi et fi fi en fi fi fi fi fi fi en fi it fi fi fi en
Kesäaika on ollut joskus käytössä.
Kesäaika ei ole koskaan ollut käytössä.
Keväällä kelloa siirretään tunti eteenpäin.
Syksyllä kelloa siirretään tunti taaksepäin.
Kesäaika on laajalti käytetty järjestelmä virallisen paikallisen ajan siirtämiseksi eteenpäin, yleensä yhden tunnin verran, kevät- ja kesäkuukausiksi.
Kesäaikajärjestelyn tarkoituksena on saada kesän ajan aamuinen valo vastaamaan paremmin ihmisten valveillaoloaikaa ja työskentelyaikoja kouluissa ja työpaikoilla. Jos normaaliaikana aurinko esimerkiksi nousisi kello 4.30 ja laskisi 20.00, kesäaikaa käytettäessä nousuaika on 5.30 ja laskuaika 21.00. Vuorokauden valoisat tunnit siirretään näin iltaan sen sijaan, että ne kuluisivat ”hukkaan” ihmisten vielä nukkuessa. Kesäajan vaikutus on voimakkain korkeilla leveysasteilla sijaitsevissa maissa (pohjoinen Eurooppa) keväällä ja syksyllä. Koska ihmisten elämänrytmi on nykyisin painottunut iltaan, tämä lisää ihmisten aktiivista aikaa tunnilla.
Toisinaan on väitetty, että kesäaikaa ehdotti vuonna 1784 ensimmäisen kerran Benjamin Franklin kirjeessään Journal of Paris -lehden toimittajille.[1] Kirjoituksen tyyli oli kuitenkin varsin humoristinen, eikä hän siinä suoranaisesti ehdottanut kesäajan käyttöönottoa.
Ensimmäisen kerran kesäajan käyttöönottoa ehdotti vakavissaan William Willett teoksessaan Waste of Daylight (1907). Hänen mielestään kelloja voitaisiin siirtää kesäksi kaksikin tuntia eteenpäin. Voimakkaasta lobbauksestaan huolimatta hän ei kyennyt taivuttamaan Britannian hallitusta hyväksymään kesäaikaa. Ehdotuksen sanottiin rikkovan säännöllisen vuorokausirytmin.
Käytännössä kesäaika otettiin ensimmäisen kerran käyttöön Saksassa vuonna 1916 ensimmäisen maailmansodan aikana, kun jatkuva sotatila vei maan talouselämän hyvin tiukoille. Britannia seurasi samana vuonna perässä ja Yhdysvallat vuonna 1918.[2] Yhdysvalloissa kesäaika kuitenkin poistettiin käytöstä nopeasti sodan jälkeen, koska se osoittautui käytännössä hyvin epäsuosituksi. Toisen maailmansodan myötä kesäajan käyttö yleistyi uudelleen.
Vuonna 1980 Euroopassa otettiin kesäaika yleisesti käyttöön 6. huhtikuuta. Vain Suomi, Islanti, Jugoslavia, Neuvostoliitto ja Sveitsi pysyivät normaaliajassa. Sinä kesänä Suomessa oli poikkeuksellisesti sama aika Keski-Euroopan kanssa. Britannia ja Irlanti siirtyivät kesäaikaan jo 16. maaliskuuta, Puola ja Tšekkoslovakia 30. maaliskuuta. Myös Ruotsi, Norja ja Länsi-Saksa ottivat kesäajan ensimmäisen kerran käyttöön vuonna 1980.[3] Vuodesta 1981 alkaen kesäaika on ollut käytössä myös Suomessa.
Yhdysvaltalainen juliste: Et voi pysäyttää aikaa... mutta voit kääntää kelloa tunnilla taaksepäin kesäajan päättyessä.
Kesäaika on yleisimmin käytössä korkeilla leveysasteilla, missä päivänvalon määrä vaihtelee eri vuodenaikoina huomattavasti enemmän kuin trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla.
Kesäaikaan siirrytään maailman eri alueilla hieman eri aikaan: Esimerkiksi Yhdysvalloissa kesäaikaan siirtyminen tapahtuu usein eri aikaan kuin Euroopassa. Euroopan unionin jäsenvaltioiden kesken siirtymä on kuitenkin vuodesta 1997 alkaen ollut standardoituna samalle päivälle.[4][5] Koko Eurooppa siirtyy kesäaikaan kello 1.00 UTC, eli esimerkiksi aikaero Suomen ja Ruotsin välillä on koko ajan täsmälleen yksi tunti. Ruotsi siirtyy kesäaikaan kello kaksi ja Suomi kello kolme paikallista aikaa.
Kesäaikaan siirtymistä ei käytetä lainkaan esimerkiksi Islannissa, Venäjällä, Intiassa eikä Kiinassa.[6] Lisäksi useissa maissa kuten Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa osavaltiot ja provinssit voivat itsenäisesti päättää, käyttävätkö ne kesäaikaa.
Suomessa kesäaikaa kokeiltiin ensimmäisen kerran muiden maiden mukana toisen maailmansodan aikaan vuonna 1942, jolloin kesäaikaan siirryttiin 3. huhtikuuta ja takaisin normaaliaikaan 4. lokakuuta.[7] Jatkuvassa käytössä kesäaika on ollut vuodesta 1981 lähtien. Vuodesta 2002 kesäaikaan siirtymistä on säädellyt EU-direktiivi.[8][9]
Energiansäästökeinona kesäaika lienee Suomessakin kyseenalainen.[10] Sen hyödyt rajoittuvat lähinnä kevääseen ja syksyyn, koska Suomen kesä on muutoinkin varsin valoisa. Tärkein syy kesäajan käyttöön Suomessa onkin pysyminen samassa tahdissa muiden EU-maiden kanssa.
Kesäaika alkaa EU:ssa maaliskuun viimeisenä sunnuntaina kello 3.00 yöllä, jolloin kelloja käännetään tunti eteenpäin, ja päättyy lokakuun viimeisenä sunnuntaina kello 4.00 yöllä, jolloin kelloja käännetään tunti taaksepäin. Tämä aiheuttaa joissain tapauksissa kuten aikataulutuksissa hankalan tilanteen, koska kellonajat aamukolmen ja -neljän välillä esiintyvät syksyllä kaksi kertaa saman vuorokauden aikana ja keväällä ne eivät esiinny ollenkaan. Siirtymä kesäaikaan tehdään aina sunnuntain vastaisena yönä, jotta se aiheuttaisi mahdollisimman vähän häiriötä arkielämän aikatauluille.
Yleinen muistisääntö on, että kelloja käännetään aina kyseisen vuoden juhannusta päin eli ”aina kesää kohti”. Toisen muistisäännön mukaan ”kesä edessä, talvi takana”. Kolmas muistisääntö on, että normaaliaikana kelloja siirretään taaksepäin, koska talvella tulee aikaisin pimeää.
Suomessa kesäaikaan siirrytään maaliskuun viimeisenä sunnuntaiaamuna, jolloin kelloja siirretään kello kolmesta kello neljään, ja normaaliaikaan lokakuun viimeisenä sunnuntaiaamuna, jolloin kellot siirretään vastaavasti kello neljästä kello kolmeen.
Vuonna 2022 kesäaika alkaa 27. maaliskuuta ja päättyy 30. lokakuuta.
Kesäajan alkamis- ja päättymisajankohdat Suomessa vuosina 2017–2026[11][12]
su 26.3. klo 3.00 → 4.00
su 29.10. klo 4.00 → 3.00
su 25.3. klo 3.00 → 4.00
su 28.10. klo 4.00 → 3.00
su 31.3. klo 3.00 → 4.00
su 27.10. klo 4.00 → 3.00
su 29.3. klo 3.00 → 4.00
su 25.10. klo 4.00 → 3.00
su 28.3. klo 3.00 → 4.00
su 31.10. klo 4.00 → 3.00
su 27.3. klo 3.00 → 4.00
su 30.10. klo 4.00 → 3.00
su 26.3. klo 3.00 → 4.00
su 29.10. klo 4.00 → 3.00
su 31.3. klo 3.00 → 4.00
su 27.10. klo 4.00 → 3.00
su 30.3. klo 3.00 → 4.00
su 26.10. klo 4.00 → 3.00
su 29.3. klo 3.00 → 4.00
su 25.10. klo 4.00 → 3.00
Yhdysvalloissa muutettiin kesäaika vuonna 2007 energian säästämiseksi alkamaan maaliskuun toisesta sunnuntaista ja päättymään marraskuun ensimmäisenä sunnuntaina. Tämän toimenpiteen energiatehokkuudesta on kuitenkin kiistelty.[13][14] Lisäksi lasten kouluunmenoaikaan aamuisin olisi syksyisin entistäkin pimeämpää.
Vuonna 2007 maaliskuun 11. päivälle määräytyneessä siirtymisessä oli kuitenkin eroja osavaltioittain. Arizonan (pl. Navajo-reservaatti) ja Havaijin osavaltiot eivät edelleenkään asetuksesta huolimatta siirry kesäaikaan, vaan pitäytyvät samassa kellonajassa ympäri vuoden. Muista Yhdysvaltojen territorioista ja itsehallintoalueista Amerikan Samoa, Guam, Puerto Rico ja Yhdysvaltain Neitsytsaaret eivät käytä kesäaikaa lainkaan.lähde? Kesäaikaan siirtyminen oli vuoteen 2007 asti ongelmallista myös Indianan osavaltiossa, jota halkoo kahden aikavyöhykkeen välinen raja. Vuonna 2007 suurin osa (71 piirikuntaa) Indianaa kuuluu itärannikon aikavyöhykkeeseen (engl. Eastern Standard Time, EST). 17 Indianan piirikuntaa lähinnä osavaltion lounais- ja luoteisosissa kuuluu edelleen keskiseen aikavyöhykkeeseen (engl. Central Standard Time, CST). Jaosta huolimatta koko Indianan osavaltio otti käyttöön vuonna 2007 kesäajan.[15]
Sekä Australiassa että Yhdysvalloissa kesäaikaan siirtymistä hyödynnetään siten, että sen yhteydessä tehdään muistutuskampanja palovaroittimien paristojen vaihtamisesta.
Vuonna 2011 Venäjä siirtyi noudattamaan aikavyöhykkeidensä aiempaa kesäaikaa ympärivuotisesti.[16] Myös Ukraina ja Valko-Venäjä luopuivat erillisestä kesäajasta[17], mutta Ukraina muutti päätöstään syksyllä 2011 palaten noudattamaan normaali- ja kesäaikojen vaihtelua.[18] Syksyllä 2014 Venäjä siirtyi puolestaan pysyvästi talviaikaan.
Suomalaiset europarlamentaarikot yhdessä esittivät vuonna 2016 EU-komissiolle kesäajasta luopumista.[19]
Elokuussa 2018 EU-komissio teki esityksen erillisistä kesä- ja talviajoista luopumisesta.[20] Komission ehdotuksen mukaan kellojen siirtämisestä luovuttaisiin EU-maissa vuonna 2019, ja jäsenmaat saisivat itse päättää, kumpaan aikaan jäävät.[21] Liikenne- ja viestintäministeriö järjesti asian tiimoilta kansalaiskyselyn, jossa pysyvästi talviaikaan siirtyminen sai niukasti enemmän kannatusta kuin kesäaika.[22][23]
Euroopan parlamentti äänesti kellonsiirron lopettamisesta 26. maaliskuuta 2019 ja hyväksyi äänin 410–192 esityksen, joka tarkoittaisi kellonsiirron päättymistä Euroopan unionin alueella vuonna 2021. Näin ollen jokaisen jäsenmaan parlamentin piti saada vuoden aikaa päättää tulevasta aikavyöhykkeestään riippuen, ottaako maa käyttöön talviajan vai kesäajan[24]. Asia on kuitenkin edennyt hitaasti, eikä luopuminen ole toteutumassa lähiaikoina.[25]
Kesäajasta koituva valoisan ajan säästö on merkittävin keväisin ja syksyisin, jolloin illat ovat pimeitä ja aamut valoisia normaaliaikaa käytettäessä. Koska ihmisten yleinen elämänrytmi on nykyisin painottunut iltaan, kesäaika lisää ihmisten käytettävissä olevaa valoisaa aikaa yhdellä tunnilla. Kesäajan ansiosta ulkoilma-aktiviteettien harrastuskausi, kuten veneily-, mökkeily-, kalastus- ja ulkoliikuntakausi, jatkuu pitkälle lokakuuhun. Kesäajan ansiosta syyskuusta on Suomessa tullut käytännössä neljäs kesäkuukausi päivänvalon riittävyyden suhteen.
Maiden hallitukset perustelevat kesäaikaa usein energiansäästötoimenpiteenä, koska sen avulla saavutettava käytettävissä olevan auringonvalon lisääntyminen periaatteessa säästää sähkövalaisun tarvetta: auringon nousu- ja laskuajat vastaavat paremmin ihmisten keskimääräistä valveillaoloaikaa, eikä sähkövaloa tarvita yhtä paljon.
Keväisin ja syksyisin kesäajan ansiosta työpäivän loppuessa on yhä valoisaa. Kotiinpaluuliikenne syksyllä on tästä syystä turvallisempaa kuin talvella normaaliaikana, jolloin työpäivän päättyessä on pimeää.
Suurin osa omaisuus-, ilkivalta- ja ryöstörikoksista tehdään pimeän aikaan, jolloin kiinnijäämisriski on pienempi. Kesäajan on havaittu vähentävän merkittävästi murtautumis- ja ilkivaltarikollisuutta valtiossa[26], jossa rikollisuuden perustaso on Suomea korkeampi. Suomen olosuhteissa asiaa ei ole tutkittu.
Kesäajan vaikutuksia tutkittiin vuoden 1973 öljykriisin myötä entistä tarkemmin. Tutkimukset väittivät kesäajan vähentävän myös ilta-aikaan tapahtuvia liikenneonnettomuuksia ja rikollisuutta valoisuuden vuoksi. Tutkimustulokset kuitenkin kyseenalaistettiin myöhemmin.[27] Yhdysvaltain liikenneministeriön tutkimus vuonna 1975 väitti, että kesäaika säästää prosentin sähkönkulutuksesta. Yhdysvaltalainen National Bureau of Standards kuitenkin tarkasti tutkimuksen uudelleen vuonna 1976 ja totesi ettei merkittäviä säästöjä syntynyt.[27] Suomessakaan kesäaika ei aiheuta Fingridin tilastoissa näkyvää energiankulutuksen vähenemistä.[10]
Keskikesällä kesäajalla on pitkien kesäpäivien takia vähäisempi merkitys, ja energiansäästö kesäisin on ylipäätään havaittu käytännössä olemattomaksi.[13]
On myös huomioitava, ettei Suomessa ole koskaan noudatettu kesäaikaa talvella.[28] Näin ollen väitetyt hyödyt pysyvän kesäajan hyödyistä ovat spekulatiivisia.
Kesäajan selkeimpiä haittoja on, että ihmisten biologinen rytmi voi häiriintyä kesäaikaan ja -ajasta siirryttäessä pitkäksikin aikaa[29], mikä voi aiheuttaa väsymystiloja ja sen takia myös työvireyden laskua. Tämä puolestaan saattaa lisätä muun muassa liikenneonnettomuusriskiä ja sydänkohtausriskiä.[30] Väsymyksestä johtuvat vakavat liikenneonnettomudet ovat yleisempiä kesällä kesäaikaa noudatettaessa (touko-elokuussa) kuin talvisin. Yhtenä tärkeimpänä syynä tähän oletetaan olevan liian lyhyeksi jäänyt onnettomuutta edeltäneen yöunen määrä.[31][32]lähde tarkemmin? Englannissa pysyvän kesäajan kokeilusta 1968–1971 luovuttiin, koska haittoja oli enemmän kuin hyötyjä. Venäjällä kokeiltiin pysyvää kesäaikaa 2011–2014, mutta kokeilusta luovuttiin ja Venäjä on noudattanut vuoden 2014 jälkeen ympärivuotista normaaliaikaa eli talviaikaa. Paitsi, että liikenneonnettomuudet voisivat lisääntyä, on myös mahdollista, että unettomuus, väsymys ja monet sairaudet voisivat lisääntyä.[28] Kronobiologian asiantuntijat suosittelevatkin pysyvää normaaliaikaa.[33]
Osa asiantuntijoista olisi valmis poistamaan käytännön, joka aiheuttaa ihmisille ylimääräistä vaivaa, sekaannuksia ja sisäisen kellon kuormitusta.[34] Kesäaikaan siirtyminen hankaloittaa muun muassa maatalousaloilla työskentelevien elämää, sillä eläimet eivät yleensä omaksu kesäaikaa ympäröivän yhteiskunnan muuttaessa elämänrytmiään. Lisäksi kesäaikaan siirtyminen aiheuttaa monenlaisia suunnittelu- ja ylityökustannuksia. Esimerkiksi ohjelmistotekniikan alalla on kesäaikaan siirtymisiin käytetty suuria työtuntimääriä; joka vuosi kesäaikaan ja -ajasta siirryttäessä on jouduttu tekemään runsaasti erikoisjärjestelyjä esimerkiksi kansainvälisessä tieto-, maksu- ja henkilöliikenteessä. Nykypäivänä kuitenkin yleisimmät käyttöjärjestelmät osaavat automaattisesti siirtyä kesä- ja talviajan välillä.[35] Pimeän ajan aktiviteetit, kuten tähtiharrastus, vaikeutuvat kesäajan vuoksi. Eniten haittoja kesäajan noudattamisesta vaikuttaisi syntyvän kuitenkin talvella, koska uni-valverytmi siirtyisi myöhemmäksi aiheuttaen eräänlaisen sosiaalisen aikaerorasituksen.[28][33]
Eräs keskeinen argumentti kesäaikaa ja sen aiheuttamaa energiansäästöä vastaan on, että ihmiset saattavat käyttää säästyneen energian ja lisääntyneen valoisan ajan energiaa kuluttavaan toimintaan. Työajat ovat nykyään monesti liukuvia, joten saavutettu energiahyöty käynee jatkuvasti pienemmäksi. Kesäaika ei myöskään ole käytössä kaikkialla maailmassa, mikä sekoittaa maiden välisiä aikaeroja.[33]
Suomen unitutkimusseuraa johtavat professorit kirjoittivat normaaliajan olevan pysyvää kesäaikaa parempi. Tutkimusten mukaan on selvää, että valon lisääntyminen illalla vähentää yöunta väestötasolla. Univaje aiheuttaa monia sairauksia ja tapaturmia sekä tuotannon menetyksiä sekä heikentää oppimista. Monet tieteelliset seurat Euroopassa ja Yhdysvalloissa ja johtavat kronobiologian tutkijat kannattavat talviaikaa.[36]
↑ Benjamin Franklin's Essay on Daylight Saving Webexhibits.org. Viitattu 21.3.2014. (englanniksi)
↑ Hei, miksi siirrämme kelloa talvi- ja kesäaikaan Helsingin kaupunginkirjaston kysymyspalsta Kysy.fi.  30.10.2010. Helsingin kaupunginkirjasto. Viitattu 21.3.2014. tarvitaan parempi lähde
↑ Helsingin Sanomat 28.3.1980, s. 22
↑ Euroopan kesäaikaan siirtymiset
↑ Euroopan unionin direktiivi kesäajasta
↑ Oja, taulukko sivuilla 88–93
↑ Oja, taulukko sivulla 105
↑ [1], Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/84/EY, annettu 19 päivänä tammikuuta 2001, kesäaikasäännöksistä
↑ EU-direktiivi siirtää kellot kesäaikaan.  Helsingin Sanomat, 25.3.2002.
↑ a b Onko kesäajassa järkeä? Tiede.fi.  27.2.2008. Viitattu 21.3.2014.
↑ a b Handwerk, Brian: More Daylight Savings: Energy Boon or Scheduling Snafu? National Geographic.  28.7.2005. Viitattu 21.3.2014.
↑ Yhdysvaltain kesäaikaan siirtymiset (Saving Time, Saving Energy)
↑ Indiana Counties: Situation in Indiana from 2007 - as adopted by DOT wwp.daylight-saving-time.com.  15. maaliskuuta 2007. Viitattu 28.3.2007. (englanniksi)
↑ Venäjä siirtyi pysyvästi kesäaikaan MTV Uutiset.  27.3.2011. Viitattu 21.3.2014.
↑ Ukraine cancels use of daylight saving time KyivPost.  20.9.2011. Viitattu 21.3.2014. (englanniksi)
↑ Ukraine to return to standard time on Oct. 30 (updated) KyivPost.  18.10.2011.  (englanniksi)
↑ Ensi yönä siirrellään taas kelloja – tiesitkö kuka keksi kesäajan? Ilta-Sanomat.  29.10.2016. Viitattu 29.10.2016.
↑ EU-komissiolta esitys kellojen siirtelystä luopumista – Kansa haluaa tätä, me teemme sen Yle.fi.  31.8.2018.  (suomeksi)
↑ Numminen Johanna: EU-komissio antoi esityksensä kesäajasta: kellojen siirtely voi loppua jo ensi vuonna  12.9.2018. Yle. Viitattu 12.9.2018.
↑ Pitäisikö kellot siirtää pysyvästi kesä- vai talviaikaan? Berner: Hallitus kysyy kansalaisten mielipidettä  12.9.2018. Yle. Viitattu 13.9.2018.
↑ Mikko Leppänen: Tiukka äänestystulos selvisi: Talviaika sai enemmän kannatusta  17.10.2018. Yle. Viitattu 25.10.2018.
↑ Jarno Miettinen: Kellojen siirtelylle heitetään lopulliset hyvästit, mutta mitä seuraavaksi? Suomella on vuosi aikaa päättää, mikä aika valitaan mtvuutiset.fi.  26.3.2019. Viitattu 27.3.2019.
↑ Toni Lehtinen: Viikonloppuna piti siirtää viisareita viimeisen kerran – Kesäajasta luopuminen siirtyy koronaviruksen takia vuosilla.  Helsingin Sanomat, 24.10.2020. Artikkelin verkkoversio Viitattu 27.11.2020.
↑ a b Congressional Research Service Report RS22284: Daylight Saving Time  7.3.2007. Open CRS. Viitattu 21.3.2014. (englanniksi)
↑ a b c Partinen, M ja Partonen, T: Pysyvä talviaika on parempi vaihtoehto.  Suomen Lääkärilehti, 2019, 74 vsk, nro 37, sivu 1991.  Suomen Lääkäriliitto.
↑ Kesä- ja normaaliaikaan siirtymiset voivat aiheuttaa unihäiriöitä  24.10.2012. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Viitattu 21.3.2014.
↑ Janszky, Imre & Lung, Rickard: Shifts to and from Daylight Saving Time and Incidence of Myocardial Infarction The New England Journal of Medicine.  30.10.2008. Viitattu 21.3.2014. (englanniksi)
↑ Partinen, Markku.: Väsymys ja nukahtaminen kuolemaan johtaneissa liikenneonnettomuuksissa. Helsinki: Liikennevakuutuskeskus, 2004. 58362000. ISBN 951-9346-46-5, 978-951-9346-46-5, 951-9346-47-3, 978-951-9346-47-2. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.3.2020).
↑ Juhani Kalsi, Timo Tervo, Adel Bachour, Markku Partinen: Sleep versus non−sleep-related fatal road accidents.  Sleep Medicine, 2018-11, nro 51, s. 148–152. doi:10.1016/j.sleep.2018.04.017. Artikkelin verkkoversio. en
↑ a b c Till Roenneberg, Anna Wirz-Justice, Debra J. Skene, Sonia Ancoli-Israel, Kenneth P. Wright, Derk-Jan Dijk: Why Should We Abolish Daylight Saving Time?.  Journal of Biological Rhythms, 2019-06, nro 3, s. 227–230. doi:10.1177/0748730419854197. ISSN 0748-7304. Artikkelin verkkoversio. en
↑ Mikkonen, Mikael: Kesäaikaan siirtyminen voi laskea työvirettä – asiantuntijat poistaisivat Työpiste-verkkolehti.  28.3.2013. Työterveyslaitos. Viitattu 21.3.2014.
↑ https://support.microsoft.com/en-us/kb/914387 support.microsoft.com. Viitattu 5.11.2016.
↑ Anu Muraja-Murro, puheenjohtaja, kliinisen neurofysiologian erikoislääkäri, Itä-Suomen yliopisto, Adel Bachour, varapuheenjohtaja, keuhkosairausopin dosentti, Helsingin yliopisto, Tiina Paunio, vuosikokouksen puheenjohtaja, psykiatrian professori, Helsingin yliopisto, Suomen unitutkimusseura: Pysyvä normaaliaika eli talviaika on terveyden ja hyvinvoinnin kannalta parempi kuin pysyvä kesäaika Helsingin Sanomat.  9.3.2020.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kesäaika.
Ylen Elävä arkisto: Suomi siirtyi kesäaikaan
Kesäaikaan siirtymisellä karmeat seuraukset. Iltalehti 27.3.2012.
ITU LEGAL TIME 2015
"Daylight Saving Time – DST – Summer Time" (timeanddate.com)
http://www.worldtimezone.com/daylight.html Daylight Saving Time
Syksyn taikaa: Satavuotisen kesäajan liian pitkä historia - tiedetuubi.fi
Powered by xn--compresswiki-ieb.vn with NLP