fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da de fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Rahapeliriippuvuutta sairastaneiden yleisin kuolemansyy oli itsemurha - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet, Mielenterveys
Lauantaina 10.9. on kansainvälinen itsemurhien ehkäisypäivä. Itsemurhien ehkäisyohjelmassa (Mielenterveysstrategia 2020–2030) nostetaan esille, että riippuvuusongelmia kokevien itsemurhavaara on arvioitava. Yksi huomioitava riskiryhmä on rahapeliriippuvuusdiagnoosin saaneet. Heillä yleisin kuolemansyy on itsemurha. Tieto pohjautuu THL:n ylläpitämän hoitoilmoitusrekisterin lukuihin rahapeliriippuvuuden diagnooseista ja Tilastokeskuksen kuolemansyytietoihin.
• joka kolmas kuolema (33 %) rahapeliriippuvuusdiagnoosin saaneilla oli itsemurha
• 67 % rahapeliriippuvuusdiagnoosin saaneista itsemurhaan kuolleista oli miehiä ja 33 % naisia
• rahapeliriippuvuusdiagnoosin saaneiden itsemurhaan kuolleiden mediaani-ikä oli 32 vuotta
• koko väestössä itsemurhaan kuolleiden mediaani-ikä oli 49 vuotta
• koko väestössä itsemurhien osuus kaikista kuolemista oli 1,6 %
Rahapeliriippuvuus on toiminnallinen riippuvuus, joka diagnosoitiin vuosien 2011–2020 aikana 2617 täysi-ikäisellä. Heistä 54 henkilöä oli kuollut ja itsemurha oli kuolinsyynä 18 henkilöllä. Joka kolmas kuolema oli siis itsemurha. Koko väestössä itsemurha oli kuolinsyynä alle kahdella prosentilla.
Moni itsemurhaan kuollut oli nuori
Rahapeliriippuvuusdiagnoosin saaneet itsemurhaan kuolleet olivat tavallisemmin miehiä ja melko nuoria. Heidän mediaani-ikänsä oli 32 vuotta, kun koko väestön tasolla itsemurhaan kuolleiden mediaani-ikä oli 49 vuotta. Useat kansainväliset tutkimukset ovat osoittaneet, että rahapeliriippuvuus lisää riskiä kuolla itsemurhaan.
Miehet ja iältään nuoret ovat yliedustettuina rahapeliriippuvuuden diagnoosin saaneissa. Kaiken kaikkiaan rahapeliriippuvuutta diagnosoidaan aiempaa enemmän, mutta edelleen vain harva saa diagnoosin.
Rahapeliriippuvuuden ja itsemurhavaaran tunnistaminen ensisijaisen tärkeää
Kyky tunnistaa itsemurhavaara on yksi itsemurhakuolemien ehkäisyn kulmakivistä. Rahapeliriippuvuuteen liittyy usein muita mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriötä, kuten masennusta, päihdeongelmia ja unihäiriöitä, jotka lisäävät itsensä vahingoittamisen ja itsemurhan riskiä. Sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten onkin tärkeä olla tietoisia myös samanaikaisten muiden sairauksien esiintymisestä ja lisääntyneestä itsemurhariskistä rahapeliriippuvuusdiagnoosin saaneilla henkilöillä.
Stigmaa on pyrittävä vähentämään
Stigmaa voidaan pyrkiä vähentämään tiedon ja koulutuksen avulla. Ennakkoluuloja, jotka liittyvät rahapeliriippuvuuteen ja itsemurhiin tulisi vähentää. Tietoa rahapeliriippuvuuteen liittyvistä haitoista ja sen hoitomahdollisuuksista tulisi tarjota sote-ammattilaisten ohella laajasti väestölle.
Rahapeliriippuvuuden tunnistamista vaikeuttaa se, että tyypillisesti ongelmaa salaillaan. Avun hakemista voi hidastaa tai estää useat eri syyt, joita ovat muun muassa koettu häpeä, syyllisyyden tunne ja ongelman kieltäminen. Rahapelaamisen puheeksi ottamisella voidaan ehkäistä ongelmien pahenemista ja tarjota tukea jo mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Varhainen tuki voi estää myös itsemurhia.
Hoitoon hakeutumista voi vaikeuttaa myös se, ettei tiedetä mistä hakea apua. Matalan kynnyksen hoitoa tulisi olla saatavilla kaikkialla Suomessa ja tulisi myös huolehtia, että tieto palveluista tavoittaa kansalaiset. Hoitoon pääsyä tulisi helpottaa ja nopeuttaa. Mikäli on epäily itsemurhavaarasta, apua tulisi saada välittömästi.
Itsemurhaan kuolleen läheisille tulisi tarjota aktiivisesti apua ja tukea. Itsemurhaan kuolleen läheisillä tiedetään olevan kohonnut psyykkisten sairauksien ja itsetuhoisen käyttäytymisen riski.
Yksikin itsemurhakuolema on liikaa
Rahapeliriippuvuusdiagnoosin saaneiden itsemurhien ehkäisyssä sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisilla on suuri rooli, mutta ennen kaikkea laajemmin yhteiskunnan toiminnalla on tärkeä merkitys. Itsemurhien ehkäisyn kannalta on keskeistä lisätä tietoa, varhaisen vaiheen puuttumista, vastuullista uutisointia ja stigman poistamista.
Jokainen meistä voi myös auttaa, sillä kuunteleminen ja läsnäolo voivat olla elintärkeitä tekoja. Jos joku, jonka tunnet, on itsemurhavaarassa, toimi seuraavasti: älä jätä häntä yksin, ja ota hänen kanssaan yhteyttä terveydenhuollon ammattilaiseen avun saamiseksi.
Apua itsetuhoisuuteen (Surunauha ry)
Itsemurhien ehkäisykeskus (Mieli ry)
FinFami – Apua läheisille
Jos tarvitset apua heti: akuutissa hätätilanteessa palvelee valtakunnallinen hätänumero 112. Psykiatrinen päivystys 24 h puh. 116 117. Valtakunnallinen kriisipuhelin 24 h puh. 09 2525 0111. Vaihtoehtoisesti voit soittaa tai käydä oman alueesi terveyskeskuksessa. Kerro, että tarvitset apua ja että sinulla tai läheiselläsi on itsetuhoisia ajatuksia.
Rahapeliriippuvuutta diagnosoidaan aiempaa enemmän, mutta edelleen vain harva saa diagnoosin (thl.fi)
Rahapeliriippuvuuden varhainen tunnistaminen on tärkeää – Uusia suuntaviivoja diagnostiikkaan, tukeen ja hoitoon (Potilaan Lääkärilehti)
Kirjoittamiseen ovat osallistuneet myös erikoistutkija Tiina A. Latvala ja tutkimuspäällikkö Anne H. Salonen, Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL.
Tanja Grönroos tutkija Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Timo Partonen tutkimusprofessori Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Helena says: 09.09.2022 12:45
Psykoosin hoitoon käytetyn lääkkeen, Abilifyn, nykyisin tunnettu sivuvaikutus on impulssikontrollin heikentyminen ja sitä kautta rahapeliriippuvuuden syntyminen. Lääketehdas saisi kyllä ottaa jotakin vastuuta ja korvata näitä lääkkeen aiheuttamia kärsimyksiä. Kuolleitahan ei toki enää eläviksi saa.
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.