fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da en fi en fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kadonneiden hoitajien arvoitus - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Julkisuudessa on käyty keskustelua, että jopa kymmenettuhannet hoitajat olisivat jättäneet työnsä sosiaali- ja terveydenhuollossa. Tarjolla on ollut lukuja 6 500:n ja 72 000:n välillä.
Virallinen tilastoluku on niinkin kaukaa kuin vuodelta 2014.  Tiedot saadaan kahdesta lähteestä yhdistelemällä. Tilastokeskuksen työssäkäyntitilastosta selviää, ovatko sosiaali- ja terveydenhuollon koulutuksen saaneet töissä ja millaisissa tehtävissä, vai ovatko he esimerkiksi eläkkeellä tai työttömänä. Näitä tilastoja täydennetään Valviran rekistereistä, joihin kirjataan kaikki ammatinharjoittamisoikeuden tuovat koulutukset, kuten sairaanhoitajan koulutus, sekä nimikesuojatun ammatin tuottavat koulutukset, kuten lähihoitajan koulutus.
Tietojen yhdistämisen tuloksena selviää, että vuonna 2014:
Kaikkiaan sosiaali- ja terveydenhuollossa työskenteli 257 500 työntekijää, joilla oli jokin sosiaali- ja terveydenhuollon koulutus
Lisäksi muilla toimialoilla työskenteli noin 72 000 työntekijää
joista 24 000 työskenteli sosiaali- ja terveysalan hallinnossa ja koulutustehtävissä, mutta kuitenkin koulutuksensa mukaisissa tehtävissäo
noin 48 000 työntekijää oli siis työssä muilla toimialoilla
tästäkin ryhmästä osa oli ammattinsa mukaisissa tehtävissä, vaikka toimiala oli joku muu kuin sosiaali- ja terveydenhuolto
Työttömänä oli 18 800 sote-ammattilaista ja työvoiman ulkopuolella 17 900
Sairaanhoitajia ja lähihoitajia oli töissä noin 152 000, mukaan lukien terveydenhoitajat ja kätilöt sekä lähihoitajakoulutuksen tasoiset aiemmat vastaavat koulutukset (aiemmin myös varhaiskasvatuksen työntekijät, jotka eivät ole tässä luvussa)
lisäksi muilla toimialoilla työskenteli 23 500 työntekijää
joista hallinnossa ja koulutuksessa työskenteli 4 000 työntekijääo
muilla toimialoilla työskenteli noin 19 500 työntekijää
työttömänä oli 10 600 ja työvoiman ulkopuolella eli esimerkiksi ulkomailla oli noin 10 500 ammattilaista
Eri selvitykset tarjoavat alanvaihtajista hyvin erilaisia lukuja
Sosiaali- ja terveysministeriö sekä Kuntatyönantajat selvittivät puolestaan vuonna 2019 vanhuspalvelulain valmistelun yhteydessä alanvaihtajien määrää, mutta THL:ään verrattuna hieman eri näkökulmasta.
Ne pyrkivät selvittämään, kuinka paljon on sellaisia alaa vaihtaneita hoitajia (lähihoitajat, sairaanhoitajat ja vastaavat), jotka voisivat mahdollisesti palata takaisin alalle ja vanhustenhoitoon.
Selvityksessä tarkasteltiin vain niitä, jotka eivät olleet opiskelleet uutta ammattia. Tämä johtuu siitä, että hoitotyöhön palaaminen on huomattavan epätodennäköistä uuden ammatin hankkimisen jälkeen.
Laskelman mukaan tällaisia henkilöitä oli vuonna 2017 noin 21 000. Kun tästä ryhmästä vähennetään ne, jotka työskentelevät muilla toimialoilla, mutta koulutustaan vastaavassa ammatissa, sekä ne, jotka ovat suorittaneet jonkun muun alan tutkinnon, saadaan noin 9 700 sellaista työntekijää, joiden arvellaan voivan palata sosiaali- ja terveysalalle.
Onko alan vaihtajia poikkeuksellisen paljon?
Tilastokeskuksen tietojen mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstö ei vaihda usein alaa. Erityisesti sairaanhoitajan, terveydenhoitajan tai kätilön tehtävistä vaihdetaan tai kouluttaudutaan muille aloille varsin harvoin suhteessa muihin vastaavantasoisen koulutuksen saaneisiin.
Myöskään lähihoitajan tai vastaavan sosiaali- ja terveydenhuollon koulutuksen saaneiden kohdalla alan vaihtaminen ei ole erityisen yleistä, vaikka selvästi yleisempää kuin sairaanhoitajan työstä.
Toistaiseksi tilastoista ei selviä, mikä on vanhustenhoidosta vuosi sitten nousseen kohun vaikutus alanvaihtoon.
Ongelmana työkyvyttömyyseläkkeet ja sairauspoissaolot
Alan vaihtamisen lisäksi hoitajia lähtee myös työkyvyttömyyseläkkeelle. Noin 12 800 hoitajaa oli vuonna 2014 eläkkeellä alle 65-vuotiaana, esimerkiksi työkyvyttömyyden vuoksi.
Erityisesti lähihoitajia siirtyy työkyvyttömyyseläkkeelle, noin 1,5 kertaa keskimääräistä naistyöntekijää useammin. Jos heitä lähtisi saman verran kuin työntekijöitä keskimäärin siirtyy työkyvyttömyyseläkkeelle, alalla voisi olla lähes 2 000 lähihoitajaa enemmän.
Myös lähihoitajien sairauspoissaolot ovat hälyttävällä tasolla. Jos sairauspoissaoloja saataisiin vähennettyä lähemmäs keskiarvoa, alalla olisi huomattavasti vähemmän henkilöstövajausta.
Hoitajamitoituksen vaatima työvoiman lisäys voitaisiin likimain kattaa, mikäli työkyvyttömyyseläkkeiden ja sairauspoissaolojen määrä saataisiin keskitasolle.
Sairauspoissaolojen ja työkyvyttömyyseläkkeiden määrän vähentäminen ja nykyisen henkilöstön pitäminen alalla edellyttävät työelämän aiempaa aktiivisempaa kehittämistä.
Tutkimusten mukaan seuraavat seikat vaikuttavat merkittävästi työhyvinvointiin:
Johtaminen. Nykyaikainen johtaja kuuntelee alaisiaan ja perustelee päätöksensä. Päätösten tulee olla myös tasapuolisia.
Työntekijän itsenäisyys. Työntekijällä tulee olla mahdollisuus vaikuttaa aikatauluihin ja suunnitella omaa työtään. Tämä myös vähentää kiireen haitallista vaikutusta.
Kiireen hallinta. Olennaista on, kokeeko työntekijä, että hän voi kiireestä huolimatta tehdä työnsä kunnolla, mikä vaikuttaa kokemukseen työn mielekkyydestä.
Sote-alan henkilöstötarve on tulevaisuudessa valtava
Oli alan vaihtaminen sosiaali- ja terveysalalla sitten keskimääräistä vähäisempää tai suurempaa, henkilöstötarpeen kasvua ei voi ohittaa.
Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön tarve on tulevaisuudessa valtava.  Noin 150 000 sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijää jää eläkkeelle seuraavien 15 vuoden aikana, Honkatukia ym. mukaan.  Luku sisältää kaikki alalla työskentelevät, ei vain sosiaali- ja terveysalan koulutuksen saaneet.
Vuoteen 2040 mennessä hoivan tarpeen on arvioitu lisääntyvän noin kolmanneksella. Tämä tarkoittaisi sitä, että alalle tarvitaan noin 50 000 työntekijää lisää eläköityvien työntekijöiden lisäksi.
Elämme tulevaisuudessa niukkenevan työvoimaresurssin aikaa. Vaikka nyt keskustellaan vanhuspalveluista, työntekijöitä on riitettävä myös muihin sosiaali- ja terveydenhuollon tehtäviin. Kilpailu työvoimasta kiihtyy, ja alalla tarvitaan uusia toimintakäytäntöjä ja johtamisen malleja.
Digitaalisilla palveluilla tai robotisaatiolla tuskin voidaan korvata perushoivaa suuressa määrin, mutta esimerkiksi ikäihmisten kotihoidon etäkäynnit ja muut vastaavat innovaatiot voivat vähentää fyysisiä käyntejä asiakkaan luona ja siten helpottaa tilannetta.
Yhdeksi keinoksi vastata vanhuspalveluiden henkilöstötarpeeseen on esitetty hoiva-avustajien koulutusta. Hoiva-avustajia on tällä hetkellä koulutettu vasta alle tuhat, mutta heidän määränsä kasvaa lähivuosina, sillä koulutusta on lisätty.
On selvää, että ikääntyneiden palveluissa on hoiva-avustajille soveltuvia tehtäviä. On kuitenkin pidettävä huoli siitä, että koulutustasoa ei madalleta. Muita Pohjoismaita alempi henkilöstömitoitus vanhustenhoidossa on luultavasti ollut Suomessa mahdollinen, koska henkilöstön koulutustaso on ollut meillä muita korkeampi.
Samoin on huolehdittava siitä, että erityisesti haavoittuvien asiakasryhmien palvelun laatua seurataan aiempaa tarkemmin.
Juha Honkatukia, Johanna Kohl & Jere Lehtomaa (2018): Uutta, vanhaa ja sinivalkoista– Suomi 2040. VTT TECHNOLOGY 327.
Timo Sinervo tutkimusprofessori Sosiaali- ja terveydenhuollon tutkimus, THL
Ari Virtanen erityisasiantuntija Tilastot ja rekisterit, THL
Juha Honkatukia tutkimuspäällikkö Terveys- ja sosiaalitalous, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Pertti Sainio says: 01.11.2021 14:14
Olen saanut hämmentävää tietoa hoitohenkilöiden määrästä Suomessa, missä kuulemma on Euroopan eniten sairaanhoitajia/lähihoitajia per capita
Näin minulle on tätä tilastoa tulkittu. Pyydän kohtelijaimmin, voiko kukaan teistä antaa minulle joko helpommin tajuttavan linkin tai todellisen tilanteen
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.