fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Taloutta ei pitäisi jättää taloustieteen varaan - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Yleinen
Talous on liian tärkeä elämänalue jätettäväksi taloustieteilijöille, kuulee väitettävän aina silloin tällöin. Silti ekonomistit hallitsevat talouskeskustelua ja näkyvät arvioivan yhteiskuntapolitiikan painotuksia laajemminkin, tuoreena esimerkkinä oppivelvollisuudesta käytävä keskustelu (ks. esim. Etlan Vesa Vihriälän kolumni).
Harvemmin yhteiskunnan kehitystä kommentoivat enää muut yhteiskuntatieteilijät, paria näkyvää sosiaalipoliitikkoa lukuun ottamatta.
Taloustutkimuksen kapeaan näkökulmaan kiinnitti äskettäin huomiota myös taloustieteen supertähdeksikin tituleerattu ranskalainen Thomas Piketty kirjassaan Pääoma 2000-luvulla. Kuten Piketty (mt., 40) itse toteaa: ”Taloustiede ei suoraan sanottuna ole vieläkään päässyt irti lapsellisesta kiintymyksestään matematiikkaan ja täysin teoreettisiin mutta usein ideologisesti vinoutuneisiin spekulaatioihin.” Hän puolustaa ajatusta käytännönläheisestä, tieteenrajat ylittävästä tutkimuksesta, joka yhdistäisi talous-, sosiaali- ja historiatieteitä monipuolisesti.
Pikettyn mielestä taloustieteelle oli virhe pyrkiä erottautumaan muista yhteiskuntatieteistä, sillä erityisyys on este tieteenalan kehitykselle.
Tieteenalojen erikoistuminen rajoittaa laaja-alaisten ilmiöiden ymmärtämistä
Mutta miksi tieteenalojen yhä pidemmälle menevä erikoistuminen olisi ongelma? Onhan yhteiskunta muutenkin jakautunut sektoreihin ja työelämässä ammatitkin ovat pitkälle erikoistuneita. Eikö ole vain hyvä, että aivokirurgi keskittyy töihinsä ja finanssimeklari oman asiantuntemuksensa alaan? Harva toivoo hampaidensa hoitajaksi agronomia.
Ennen kaikkea tieteenalojen yhä pidemmälle etenevä erikoistuminen rajoittaa laaja-alaisten ilmiöiden ymmärtämistä ja sitä kautta tietoon perustuvan päätöksenteon mahdollisuuksia.
Etenkin kun kuitenkin puhutaan viheliäisistä ongelmista (wicked problems) tai niinkin vaikeasti hallittavasta ja hahmotettavasta aihepiiristä kuin taloudellinen kehitys, myös muunlainen asiantuntemus on tarpeen.
Piketty pohdiskelee oman analyysinsa ohessa globaalien suuryritysten johtajien palkkojen kehitystä ja osoittaa, että 1980-luvulta alkaen ne ovat karanneet täysin omiin sfääreihinsä. Ylimpien johtajien palkoista päättävät yleensä joko he itse tai jokin palkitsemiskomitea, jonka jäsenet nostavat itsekin reipasta palkkaa. He ovat esimerkiksi toisten suuryritysten johtajia.
Pikettyn tulkinnan mukaan kehitystä ei voi selittää taloudellisin tai tulosperustein vaan taustalla on pikemminkin kulttuurinen muutos, jonka myötä satumaisia johtajapalkkioita on alettu sietää aiempaa paremmin siihen pisteeseen, että niistä on muodostunut sosiaalinen normi.
Huippupalkka ei siis välttämättä ole osoitus huippujohtajuudesta.
Myös äskettäin edesmennyt Kauppalehden päätoimittaja Lauri Helve arvioi, että pörssikurssien ja markkinavoimien odotusten selittäminen on tarinoiden aikakaudella aikaisempaa selvemmin sosiologien kuin (pörssi)analyytikoiden alaa. ”Tarinallisuudella” Helve tarkoitti etenkin sitä, että kursseja liikuttavat voimakkaasti mielikuvat, odotukset, huhut ja uskomukset. Tätä hyödynsi verrattomasti muun muassa Talvivaaran toimitusjohtaja Pekka Perä. Näitä tarinoita välittävät puolestaan markkinashamaanit eli analyytikot. Helve sen sijaan peräänkuulutti markkinasosiologiaa tulkitsemaan pörssin kehitystä. Hän ehdotti jopa alan oppituolia Helsingin yliopistoon.
Kolmas esimerkki liittyy tunnettuun hyvinvoinnin mittaamisen ongelmaan, jota sitäkin on (myös) taloustieteilijöiden voimin eritelty: etunenässä nobelistien Joseph Stiglitz ja Amartya Sen yhdessä Jean-Paul Fitoussin kanssa muodostama komitea.
Vaikka vaihtoehtoisia mittareitakin on, bruttokansantuotetta käytetään edelleen etenkin valtioiden hyvinvoinnin mittana. Näin siitäkin huolimatta, että BKT:ta kasvattaa kuitenkin myös sellainen taloudellinen toiminta, joka ei millään tavoin lisää hyvinvointia, kuten rikollisuus ja onnettomuudet. Sen sijaan siinä ei huomioida esimerkiksi hyödyketuotannon sosiaalisia haittoja tai ekologisia seurauksia.
Sosiaalisten vaikutusten analyysi mukaan
Yleisemmin kysymys on kyvyttömyydestä havaita, eritellä ja ymmärtää niitä perustavia ehtoja, jotka määrittävät inhimillistä toimintaa, johon taloudellinenkin toimeliaisuus lukeutuu. Olivatpa ehdot sosiaalisia, psykologisia tai biologisia, niitä ei huomioida dynaamisissakaan ekonometrisissa malleissa, staattisista puhumattakaan.
Taloudellisen toiminnan sosiaalisesta ehdollistumasta käyköön esimerkkinä se, kun lainaan juoppouteen taipuvaiselle kaverilleni 300 euroa hyvin tietäen, etten tule saamaan rahaa takaisin koskaan. Tai kun autoliikkeeni ahdinkoa lieventääkseni tartun nigerialaiskirjeeseen ja lahjoitan huijareille viisinumeroisen summan rahaa pahoista aavisteluista ja ystävien varoituksista huolimatta.
Kaikkiin taloudellisiin analyyseihin tulisi liittää sosiaalisten ja mielellään myös ympäristövaikutusten analyysi tai vähintään arviointi. Lisäksi taloustieteen opetukseen on sisällytettävä muun yhteiskuntatieteen opetusta vähintään 60 opintopistettä. Budjettikirjaa on täydennettävä arviolla toteutuvien muutosten sosiaalisista seurauksista. Samalla on syytä kehittää sosiaalisten ennusteiden teoriaa ja empiiristä analyysiä.
Lisäksi suosittelen valtiovarainministeriön virkamiehille käytännön perehtymistä sosiaalityöhön.
Piketty, Thomas: Pääoma 2000-luvulla. Into Kustannus 2016.
Simpura, Jussi: Stiglitzin komissio paaluttaa yhteiskuntien edistyksen ja hyvinvoinnin mittaamisen tämän päivän maailmaan. Yhteiskuntapolitiikka 74 (5), 554–559, 2009.
Sakari Karvonen tutkimusprofessori Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.