fi en sv sv sv sv nl sv sv nb de en fr en en en fr en en en en en en en es en en en en en en nb nb nb nb eu sv nb de en pt en en en fr en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi jbo en en en fr en en en nb nb da da nl de it en da en en nb da de en da en en fr en en en de de en de de es en en fr en en fi fi fi fi fi fi fi sl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nb en sv en nb fi da de fi fi fi sv fi fi fi sv fi fi fi sv en it en nb fi da de sv sv sv nl sv sv nb en en en en en en en en en en es en en en en en nb eu nb nb nb nb nb en en en en fi fi fi fi fi fi fi fi en en en en nb nb nb en en en en de de de en ceb en en en en
Enemmän luomua julkisissa aterioissa – Lund näyttää esimerkkiä
Pohjoismaissa Ruotsi on luomutavoitteiden edelläkävijä, sen julkisten aterioiden luomutavoite on 60 % vuoteen 2030 mennessä. Suomessa tavoite oli 20 % vuoteen 2020 mennessä, mutta uusi luomua koskeva toimintasuunnitelma on parhaillaan käynnissä. Yksi kunta, joka on todella onnistunut luomuosuudessa, on Lundin kunta Ruotsissa, joka on saavuttanut huikeat 83,4 % keskittyen paikallisesti tuotettuun ruokaan.
Luomuruoka on tärkeää luonnon monimuotoisuuden tukemiseksi. Luomun osuuden kasvattaminen ei ole tärkeää vain ympäristömme kannalta, vaan se on myös yksi monista tärkeistä toimista lähiruoan, ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja ruokahävikin ohella Agenda 2030:n kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi.
Luomua vai lähituotantoa, kumpi on parempaa?
Kolmasosa syömästämme ruoasta tarvitsee mehiläisten, kimalaisten ja muiden hyönteisten pölytystä. Se, miten tämä tapahtuu, riippuu siitä, miten hoidamme maapallon luonnonvaroja. Luomuviljelyllä voidaan vaikuttaa myönteisesti biologisen monimuotoisuuden lisäämiseen. Luomutiloilla on keskimäärin 30 prosenttia enemmän kasvi-, lintu- ja pölyttäjälajeja.
Paikallinen tuotanto vähentää kuljetuksia ja hyödyttää kotimaista maataloutta, mutta se ei kerro mitään itse tuotannosta. Millaisia lannoitteita, rehuja tai torjunta-aineita tuotannossa on käytetty? Paras yhdistelmä on siis sekoitus paikallisia, luonnonmukaisia ja kauden mukaisia tuotteita.
Lundin kunta on hyvä esimerkki kestävän kehityksen mukaisten elintarvikkeiden ostamisesta, sillä viimeisimmässä tutkimuksessa luonnonmukaisen ruoan osuus oli 83,4 %. Tämän lisäksi kunta on myös edelläkävijä lähituotteiden ja pienen ilmastovaikutuksen omaavien elintarvikkeiden ostamisessa.
Lundin kunta on tehnyt huiman matkan 49 prosentista luomuruokaa vuonna 2013 83,4 prosenttiin vuonna 2020. Lisäksi kunta on edelläkävijä lähiruoan ja ilmastovaikutuksiltaan vähäisen ruoan ostamisessa.
Budjettikysymyksen lisäksi voi olla muitakin haasteita hankkia niin suuri osuus luomuruokaa kuin Lundin kunnan ateriapalvelu on tehnyt. Yksi haaste on se, että ostoksia tehdessään he saattavat joskus joutua jättämään tiettyjä elintarvikkeita pois, koska kaikkea ei ole saatavilla luomuna. Toinen haaste on hedelmien ja vihannesten säilyvyys. Seurauksena voi olla, että luomutuotteiden suurempi osuus johtaa suurempaan ruokahävikkiin.
Haasteista huolimatta tämä ei ole pysäyttänyt kuntaa. Birgitta Mårtensson Asterlandista on selvää, että on erittäin tärkeää kantaa vastuunsa ja ostaa luomua niin paljon kuin mahdollista.
Luonnonmukaisen ruoan ostamisen lisäksi kunta on myös hyvä ostamaan paikallista ruokaa ja vähentämään sellaisten elintarvikkeiden osuutta, joiden hiilijalanjälki on suuri. Paikallisesti tuotetun ruoan ostaminen hyödyttää maan taloutta ja antaa meille mahdollisuuden lisätä omavaraisuuttamme. Tämä on tietenkin erityisen tärkeää kriisiaikoina. Lundin ateriapalvelussa panostetaan paljon luonnonmukaiseen lihaan, joka on peräisin paikallisilta toimittajilta. Liha on laadukasta, mutta myös kalliimpaa.
Tämä on merkinnyt sitä, että jotta budjetti toimisi, meidän on automaattisesti pitänyt siirtyä tarjoilemaan lihaa harvemmin ja meidän on täytynyt tarkistaa reseptejä ja ruokalistoja sekä siirtyä ilmastoystävällisempiin vaihtoehtoihin.
Linda jatkaa, että koululaiset eivät ole aina ottaneet tätä hyvin vastaan, ja toteaa, että esimerkiksi vihannesten piilottaminen tavallisiin ruokiin ei aina onnistu. Parempi kohdata asia sellaisena kuin se on; täysin uusi ruokalaji, jolla on omat ainutlaatuiset ominaispiirteensä.
Yksi heidän oppimansa seikka on se, että heidän on kommunikoitava enemmän ruokailijoiden kanssa ja pyrittävä saamaan heidät ymmärtämään työn tärkeys, jotta ruokailijat olisivat tyytyväisempiä ja hävikin määrä vähenisi. Vuoden aikana kunta on kokeillut erilaisia tapoja kommunikoida koululaisille, muun muassa kotitaloustunneilla ja digitaalisten ruokaneuvostojen kautta.
Parhaat vinkit teille, jotka haluatte lisätä luomuruoan osuutta:
Päättäkää ryhtyä toimeen ja sitouttakaa tärkeimmät sidosryhmät toimintaanne
Keskittykää muutamiin tiettyihin tuoteryhmiin ja/tai elintarvikkeisiin, joihin haluatte keskittää luomutavoitteenne, esim. maito tai porkkanat
Analysoikaa reseptinne ja ruokalistanne, mitä voitte poistaa, vaihtaa ja lisätä
Onnistuneet elintarvikehankinnat ovat tärkeä edellytys. Työstäkää tavoitteita ja saakaa poliitikot ymmärtämään näiden tärkeys
Kouluttakaa, sitouttakaa ja kommunikoikaa organisaation sisällä.
Vaudilla nousevat elintarvikkeiden hinnat aiheuttavat kovaa painetta julkisille ateriapalveluille
Rajussa nousussa olevat elintarvikkeiden hinnat aiheuttavat kovaa painetta kunnille ja maakunnille, joiden jo valmiiksi kuormittuneilla määrärahoilla pitäisi pysytä tarjoamaan ravitsevaa ruokaa joka päivä nuorille, vanhoille ja sairaille. Kunnat ja maakunnat ovat jo taitavia tekemään ihmeitä jokaisella eurolla, pitämään kustannukset kurissa, vähentämään ruokahävikkiä ja tekemään järkeviä elintarvikehankintoja. Uudessa tilanteessa meidän on otettava kuitenkin jälleen uusi loikka kustannusten pienentämiseksi.
Mitkä asiat painottuvat julkisella sektorilla ja ravintoloissa vuonna 2022? Me Matilda FoodTechilla olemme selvittäneet ajankohtaisia trendejä. Keskiössä on edelleen kestävyys, ja nyt on tärkeämpää kuin koskaan saada enemmän aikaan vähemmällä, sillä pandemian myötä lannoitteiden, sähkön ja kuljetusten hinnat ovat nousseet ja raaka-aineista on pulaa. Ruokailijat vaativat yhä lisää valinnanvapautta ja tietoa ruoasta, ja tässä yhteydessä digitaalisten apuvälineiden merkitys kasvaa. Kaikkien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kuitenkin dataa!
Seuratkaa ruokahävikkimittauksianne ja kehitelkää parannuksia – tässä parhaat vihjeemme
Oletteko mitanneet ruokahävikkiä jonkin aikaa kunnassanne tai alueellanne ja saaneet tietoa mittausjakson ajalta. Nyt on aika seurata tuloksia ja ryhtyä parannustoimiin. Onko tarjoiluhävikki suurinta, vai löytyvätkö puutteet varastonhallinnasta? Saatte parhaat vinkkimme siihen, miten ruokahävikkiä voidaan dramaattisesti vähentää konkreettisten toimenpiteiden avulla.
© 2022 Matilda Foodtech AB
© 2021 Matilda Foodtech AB
© 2021 Matilda Foodtech AB
© 2021 Matilda Foodtech AB
© 2022 Matilda Foodtech AB