fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da de fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Sanoilla voimme vahvistaa osallisuuden tai osattomuuden polkuja - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Sote-uudistus, Yhdenvertaisuus
Osallisuuden vahvistamisessa tarvitaan palvelujärjestelmän rakenteisiin ja palveluiden toimintamalleihin liittyviä keinoja, mutta myös yksilötason pieniä tekoja.
Asiakasosallisuuden vahvistaminen on keskeinen tavoite sote-palvelujärjestelmän uudistamistyössä
Mahdollisuus vaikuttaa omaa elämää koskeviin asioihin lisää osallisuuden kokemista ja tukee hyvinvointia. Sosiaali- ja terveysalan (sote) palvelujärjestelmän uudistamistyössä yhtenä tavoitteena on ollut vahvistaa palveluja käyttävien asiakkaiden osallisuus- ja vaikuttamismahdollisuuksia ja ottaa asiakkaita aktiivisesti mukaan palvelujen suunnittelu- ja kehittämistyöhön. Asiakkaiden kokemustietoa voidaan hyödyntää tarpeita vastaavien ja vaikuttavien palveluiden kehittämiseksi.
Lainsäädäntöön, palvelujärjestelmän rakenteisiin ja palveluiden toimintamalleihin liittyvät keinot ovat tärkeitä, mutta eivät ainoita tapoja vahvistaa asiakasosallisuutta. Tarvitaan myös yksilötason tekoja. Yksilötasolla osallisuutta voidaan vahvistaa kiinnittämällä huomiota kielenkäyttöön ja sen takana oleviin normeihin, asenteisiin ja uskomuksiin.
Sanoilla ja toiminnallamme voimme edistää osallisuutta
Kieli on kulttuurimme tapa olla vuorovaikutuksessa ja yhteydessä toisiin ihmisiin. Kieli voi olla puhuttua, kirjoitettua tai muuten symbolien tai viittomien kautta ilmaistua viestintää. Kielen avulla jaetaan tietoa ja vaikutetaan mielikuviin.
Sanojen valinnat eivät maksa mitään, mutta sanoilla voimme käyttää valtaa osallisuutta edistävästi tai estävästi. Kielellä voimme vahvistaa asiakasta aktiivisen tai passiivisen toimijan rooliin, rakentaa yhdenvertaisuutta tai eriarvoisuutta, kertoa onnistumisen tai epäonnistumisen tarinaa ja luoda toivoa tai toivottomuutta. Kohtelun ja kielen kautta voidaan rakentaa todellisuutta henkilön kyvyistä ja rajoitteista, osallisuudesta tai osattomuudesta.
Diagnoosi tai toimintarajoite ei määritä koko ihmistä
Käsitteitä käytetään sote-alalla eri tavoin. Terveydenhuoltolaissa puhutaan potilaasta, sosiaalihuoltolaissa asiakkaasta. Kielitoimiston merkityksissä potilas-sanaan kytkeytyy enemmän sairauden hoitoon kuin hyvinvoinnin edistämiseen liittyvä painotus. Sanalla asiakas viitataan yleisemmin palvelun käyttäjään.
Sosiaali- ja terveysalalla käytettävät luokittelujärjestelmät, kuten diagnoosit, auttavat jäsentämään tietoa ja tarjoavat ymmärrystä, mutta toisaalta voivat rajoittaa käsityksiä omista mahdollisuuksista.
Palvelujärjestelmän asiakkuuteen, diagnoosiin tai toimintakyvyn rajoitteisiin viittaavat käsitteet (esim. ”ADHD-potilas”, ”mielenterveyshäiriöinen”, ”työkyvytön”) voivat muokata identiteettiä kielteisesti ja vahvistaa osattomuuden kokemusta suhteessa valtaväestöön. Tällöin henkilö määritellään tietyn diagnoosin, häiriön tai toimintarajoitteen kautta. Ihminen diagnoosin takana unohtuu, vaikka hän on paljon muutakin.
Sanoilla tehtävä toistuva toiseuttaminen ja tietyn leiman antaminen voi aiheuttaa erilaisuuden tai poikkeavuuden kokemista ja heikentää yhteisöön kuulumisen tunnetta silloinkin, kun sen tarkoitusperät eivät ole tahallisia.
Häiriökeskeisestä kielenkäytöstä myönteisempään ja neutraalimpaan kielenkäyttöön
Maailman terveysjärjestö WHO:n Toimintakyvyn, toimintarajoitteiden ja terveyden kansainvälinen ICF-viitekehys ja luokitusjärjestelmä painottaa, että henkilöistä ei tulisi käyttää nimityksiä, jotka sisältävät lääketieteelliseen terveydentilaan tai toimintarajoitteita ilmaisevia termejä. Kielenkäytössä tulisi pyrkiä neutraaliin ja myönteiseen kielenkäyttöön. Esimerkinomaisesti tämä tarkoittaa sitä, että ei puhuta ”ADHD-lapsesta” vaan ”lapsesta, jolla on ADHD” ja ensisijaisesti ”lapsesta”.
Myönteisellä kielenkäytöllä jokainen voi osaltaan olla mukana vahvistamassa yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa, kaikkien väestöryhmien osallisuuden mahdollisuuksia ja avoimia tulevaisuuden polkuja.
Anu Kippola-Pääkkönen YTT, erityisasiantuntija Osallisuus ja toimintakyky -osaamisryhmä, Lapin ammattikorkeakoulu
Kaija Appelqvist-Schmidlechner tutkimuspäällikkö Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Nina Kilkku says: 11.02.2022 14:35
Hei, tätä tarkastelimme myös tutkimuksessamme ohjauksen käsitteiden näkökulmasta mielenterveys- ja päihdetyötä koskevissa dokumenteissa. Tutkimus julkaistiin viime vuonna Saarinen, S. & Kilkku, N. 2021. Ohjauksen käsitteet mielenterveys- ja päihdetyössä – näkyykö asiakkaan osallisuus? Kuntoutus 44(2), 25-35. https://doi.org/10.37451/kuntoutus.109477.
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.