fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Valinnanvapaudesta tuli renki - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Vai olenko ymmärtänyt väärin? Onko asiakkaan oikeus valita edelleen isäntänä sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistuksessa? Vastaus riippuu näkökulmasta.
Hallitus hakee sote-uudistuksella radikaalia muutosta, jossa perustason palvelut järjestetään kokonaan markkinaideologiaan nojautuen. Uudistuksen vipuvarreksi, rengiksi on otettu asiakkaan valinnanvapaus. Palvelutuotanto pitää saada monipuolistettua, jotta palveluja valitsevilla asiakkailla olisi todellista valinnanvaraan. Jotta markkinoille saataisiin pöhinää, tulee kaikki peruspalvelut, siis myös nykyiset julkiset palvelut, tuottaa yhtiömuotoisissa organisaatioissa.
Muutoksen ydin on yhtiöittäminen ja väestövastuu
Valinnanvapautta ja monikanavarahoituksen yksinkertaistamista pohtineet selvityshenkilöt antoivat ehdotuksensa toukokuun viimeisenä päivänä. Ehdotus on väestövastuinen sosiaali- ja terveyskeskus, jonka palveluihin sisältyy myös äitiys- ja lastenneuvolatoiminta.
Onko ehdotus radikaali? Selvityshenkilöiden mukaan se ”vastaa pitkälle nykyisenkaltaista perustason palveluorganisaatiota, eikä johda perustavaa laatua oleviin organisaatiomuutoksiin.” Siis ei niinkään radikaalia? Muutoksen ydin on yhtiöittäminen ja väestövastuu, jotka molemmat jättävät paljon avoimia kysymyksiä ratkottavaksi.
Mihin jäi palvelutuotannon monipuolistaminen, jotta asiakkaalla olisi valinnanvaraa? Vai lisääkö uusi yritystoiminta ainakin aluksi palvelukapasiteettia. Tätä pitkään palveluja jonottaneet tervehtisivät ilolla.
Mutta miten tässä tilanteessa saavutetaan kolmen miljardin säästöt? Saadaanko säästöt siirtämällä julkista rahoitusvastuuta kansalaisten kannettavaksi.
Asiakasmaksut tulevat olemaan kansallisesti yhtenäiset, mikä kohtelee palveluntuottajia yhtäläisesti. Kuitenkin esimerkiksi Helsingissä on tehty terveyspoliittinen valinta, että terveyskeskuskäynnit ovat maksuttomia. Tämän on nähty vähentävän raskaamman hoidon tarvetta. Nähtäväksi jää kuinka suuriksi asiakasmaksut lopulta asettuvat, ja kohdellaanko vähävaraisia ja hyvin toimeentulevia yhtäläisesti ja tuleeko asiakasmaksuista merkittävä keino rahoittaa palveluja.
Extrapalvelussa on kyse ansaintamahdollisuudesta
Sudenkuoppana asiakkaalle voi pitää selvityshenkilöiden ehdotusta, että julkisrahoitteisissa palveluissa tuottaja voi ehdottaa asiakkaalle omalla rahalla kustannettavia lisäpalveluja. Tiedon epäsuhta asiakkaan ja ammattilaisen välillä on tällaisissa tilanteissa suuri. Yrityksillä on jo oman toimintalogiikkansa vuoksi lähtökohtainen halu tarjota ”jotain hyvää extrapalvelua”. Tästä on paljon esimerkkejä työterveyshuollon palveluja tarjoavilta lääkäriasemilta. Asiakas haluaa parasta mahdollista palvelua ja on riippuvainen asiantuntijan suosituksista. Yrityksen kannalta extrapalvelussa on kyse ansaintamahdollisuudesta.
Vai onko tässä koira haudattuna? Haluaako valtio tällä rajata julkisesti rahoitetun palvelun piiriin kuuluvia palveluja ja siten säästää?
Miten käy nykyisen valinnanvapauden
Suomessa jo toteutuvan valinnanvapauden näkökulmasta selvityshenkilöt ovat ehdotuksessaan lähteneet ”puhtaalta pöydältä” ja hyödyntäen esityksessään kansainvälisiä malleja. Esitys ei noteeraa nykyisin toteutuvaa varsin laajaa terveydenhuollon valinnanvapautta. Kansalaiset voivat saada perusterveyden palvelut valitsemaltaan terveysasemalta Suomessa. Myös erikoissairaanhoidon hoitopaikan voi valita kaikkialta Suomesta yhteisymmärryksessä lähettävän lääkärin kanssa.
Ja mikä tärkeintä, kansalaisilla on nykyisin myös tietyin ehdoin mahdollisuus valita hoitava ammattilainen. Tämän edun selvityshenkilöt rajasivat pois jo väliraportissaan. Tutkimukset kuitenkin osoittavat, että kansalaiset pitävät tärkeimpinä hoidon saatavuutta ja mahdollisuutta valita hoitava ammattihenkilö. Vapaus valita hoitopaikka on kansalaisten arvostuksessa paljon alempana. Myös hoitomuodon valinta on ehdotuksessa rajattu valinnanvapauden ulkopuolelle. Tämän voi tulkita niinkin, että jatkossa lääkärin ei tarvitse neuvotella potilaan kanssa hoitopäätöksistään.
Valinnanvapaus on renki, kun hallitus lisää yritystoimintaa
Valinnanvapaus yhteiskunnallisena oikeutena tarkoittaa ensisijaisesti, että asiakkaalla on mahdollisuus valita itsenäisesti hoitopaikka ja osallistua hoitoaan koskevaan päätöksentekoon. Tässä ammattilaisen apu on korvaamaton. Näitä periaatteita tulisi kunnioittaa, jos järjestelmää halutaan kehittää asiakkaiden lähtökohdista, niin että asiakas olisi muutoksessa ”isäntä”.
Nyt näyttää siltä, että valinnanvapaus on renki, kun hallitus tavoittelee lisätä yritystoimintaa.
Selvitysryhmä: asiakas listautuisi valitsemaansa sosiaali- ja terveyskeskukseen. Tiedote, STM 31.5.2016
Maijaliisa Junnila johtava asiantuntija Reformit, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.