fi fi fi fi nds fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi ur fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Opettajankoulutuksen jatkumon kehittäminen -selvitys: Opettajankoulutus kaipaa reipasta remonttia (tiedote 5.3.2015) — Koulutuksen tutkimuslaitos
Musiikin, taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitos
JYUniorit - Lasten ja nuorten yliopisto
Yliopistokauppa SOPPI ja verkkokauppa
Koulutuksen tutkimuslaitos > vanhat > Tiedotteet > Tiedotteet 2015 > Opettajankoulutuksen jatkumon kehittäminen -selvitys: Opettajankoulutus kaipaa reipasta remonttia (tiedote 5.3.2015)
Opettajankoulutuksen jatkumon kehittäminen -selvitys: Opettajankoulutus kaipaa reipasta remonttia (tiedote 5.3.2015) https://ktl.jyu.fi/vanhat/tiedotteet/2015/t050315 https://ktl.jyu.fi/@@site-logo/logo.png
Opettajankoulutuksen jatkumon kehittäminen -selvitys: Opettajankoulutus kaipaa reipasta remonttia (tiedote 5.3.2015)
Asiantuntijaryhmä ehdottaa reipasta remonttia opettajien koulutukseen. Koulutuksen tutkimuslaitoksen ja opetus- ja kulttuuriministeriön aloitteesta tehdyn selvityksen tulokset julkistetaan Helsingissä torstaina 5.3.
Asiantuntijoiden tuli tehdä ehdotus opettajien perus- ja täydennyskoulutuksen jatkumon kehittämiseksi Suomessa. Tutkimusta varten koottuun asiantuntijapaneeliin kuului 65 opettajankoulutuksen asiantuntijaa Suomesta ja ulkomailta. Heidän näkemystensä pohjalta on muotoiltu ehdotukset opettajankouluttajille, täydennyskoulutuspalveluja tuottaville organisaatioille, kouluille, kunnille, poliittisille päättäjille ja työmarkkinajärjestöille. Ehdotukset on koottu seuraavalle sivulle.
–  Opettajien peruskoulutus toimii Suomessa suunnilleen kuten pitääkin, mutta täydennyskoulutuksessa on puutteita, kertoo työryhmää vetänyt dosentti Hannu Heikkinen Koulutuksen tutkimuslaitoksesta.
– Erityisesti opettajien työhöntulovaiheeseen pitäisi saada tukea. Kyse ei ole edes kovin isoista rahoista, vaan yhteistyöstä, Heikkinen toteaa.
– Opettajista kannattaa pitää hyvää huolta. Opettajien osaamisessa on tulevaisuus, jatkaa ammatilliseen opettajankoulutukseen perehtynyt lehtori Jari Aho Jyväskylän ammatillisesta opettajakorkeakoulusta.
Raportissa ehdotetaan myös korjausliikkeitä täydennyskoulutukseen ja opetusalan työehtosopimukseen. Nykyisin opettajat saavat palkkaa pidettyjen tuntien perusteella. Asiantuntijoiden mielestä työhön sopisi paremmin kokonaisvaltainen vuosityöaika, jossa huomioidaan myös muu kuin oppitunneilla tehtävä työ. Osan opettajien työajasta pitäisi olla systemaattista osaamisen kehittämistä, kuten nyt jo monilla aloilla onkin.
– Raportti konkretisoi hyvin ajankohtaista keskustelua monipuolisemmista ja joustavammista osaamisen poluista – myös opettajilla, toteaa kehittämispäällikkö Jouni Kangasniemi opetus- ja kulttuuriministeriöstä.
Raportin julkistamistilaisuus pidetään Helsingissä to 5.3.2015 klo 13.00–15.00
(Pääpostin auditorio, Postikuja 1 C, sisäänkäynti Sanomatalon puolelta). Julkistamistilaisuudessa kuullaan myös opetus- ja viestintäministeri Krista Kiurun puheenvuoro.
Hannu Heikkinen, hannu.l.t.heikkinen@jyu.fi, puh.050 342 1346
Jari Aho, jari.aho@jamk.fi, puh.040 532 2748
Julkistamistilaisuus järjestetään 5. kansallisen Paedeia -symposiumin yhteydessä. Tilaisuuden järjestävät suomalaisten opettajankouluttajien verkosto Osaava Verme sekä eurooppalainen Paedeia-verkosto.  Osaava Verme -verkostoon kuuluvat kaikki Suomen opettajankoulutusta antavat yliopistot (8) ja ammatilliset opettajakorkeakoulut (5). Paedeia-verkostoa rahoittaa Euroopan Unionin Life Long Learning -ohjelma, ja siihen kuuluu opettajankouluttajia ja tutkijoita kuudesta Euroopan maasta. Selvitysraporttia on saatavana julkistamistilaisuudessa. Selvityksen toimenpidesuositukset julkistetaan myös noin kolmen minuutin mittaisena videona. Sekä kirjallinen raportti että video on julkaistu osoitteessa http://www.opesaaoppia.fi
13.00 Tulokahvit (Postitalon auditorion lämpiö)
13.30 Selvityksen julkistaminen (Postitalon auditorio)
Avaus: professori Jouni Välijärvi, Koulutuksen tutkimuslaitos
Selvityksen tavoitteet: kehittämispäällikkö Jouni Kangasniemi, opetus- ja kulttuuriministeriö
Tulokset ja toimenpide-ehdotukset: dosentti Hannu Heikkinen ja projektisihteeri Hanna Korhonen, Koulutuksen tutkimuslaitos sekä lehtori Jari Aho, Jyväskylän ammattikorkeakoulu
Ministerin puhe: opetus- ja viestintäministeri Krista Kiuru
Kommenttipuheenvuorot: opetusneuvos Armi Mikkola, opetus- ja kulttuuriministeriö ja professori Päivi Tynjälä, Koulutuksen tutkimuslaitos
14.30 Lehdistötilaisuus (Postitalon auditorion lämpiö). Mahdollisuus jäädä keskustelemaan ja nauttia toinen kupillinen kahvia.
Luodaan valtakunnallinen järjestelmä, jonka avulla varmistetaan riittävä tuki opettajan tehtävissä aloittaville.
Tämän mahdollistamiseksi tekijät esittävät seuraavia ehdotuksia eri toimijoille:
Yliopistojen ja ammatillisten opettajakorkeakoulujen tulee:
1. pitää huolta siitä, että opettajankoulutuksessa ollaan monipuolisesti tekemisissä erilaisten opettajan työn rajapintojen ja ympäröivän yhteiskunnan kanssa,
2. kehittää toiminnallista yhteistyötä opettajien peruskoulutus- ja täydennyskoulutusorganisaatioiden kesken,
3. huolehtia siitä, että valmistuvalla opiskelijalla on henkilökohtainen kehittymissuunnitelma työelämään siirtyessään ja
4. ottaa vastuu mentorien kouluttamisesta ja kansallisen mentoriverkoston ylläpidosta.
5. järjestää perehdytys uudelle opettajalle,
6. turvata uuden opettajan pääsy pedagogisen yhteisön jäseneksi ja
7. perehtyä uuden opettajan kehittymissuunnitelmaan ja tukea sen toteutumista osana oppilaitoksen kehittämistä.
Koulutuksen ja opetuksen järjestäjien tulee
8. järjestää uudelle opettajalle mahdollisuus perehdytyskoulutukseen ja mentorointiin.
9. tehdä valtakunnalliset sopimukset, joiden puitteissa mentorointia voidaan järjestää.
10. nimetä valtakunnallinen yhteistyöfoorumi, jonka tehtävään kuuluu opettajankoulutuksen jatkumon turvaaminen yhdessä kansallisen mentorointia kehittävän verkoston kanssa sekä
11. turvata voimavarat kansalliselle mentorointia kehittävälle verkostolle.