fi fi jbo fi sv en fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en en fi fi en en en en en en fi fi fi fi en fi fi en fi en en en en en en fi fi en en fi en en en en en fi en en en en en en fi fi fi fi fi fi
Mielenterveys ja mielen hyvinvointi | Taikusydän
Verkkolehti Taidetutka ja Nordic Journal of Arts, Culture and Health
Työkaluja suunnittelun ja kehittämisen tueksi
Bergman, P., Jansson, I. & Bülow, P. (2021). ‘No one forced anybody to do anything – and yet everybody painted’: Experiences of Arts on Referral, a focus group study. Nordic Journal of Arts, Culture and Health, 3(1-2), 9-20.
Bu, F., Steptoe, A., Mak, H. & Fancourt, D. (2021). Time use and mental health in UK adults during an 11-week COVID-19 lockdown: a panel analysis. The British Journal of Psychiatry.
Brittitutkimuksessa tarkastellaan erilaisten ajankäyttötapojen yhteyttä mielenterveyteen ja mielen hyvinvointiin koronasulun aikana Britanniassa. Tilastollisen tutkimuksen aineisto kattaa yli 50 000 aikuista ja tarkasteluajanjaksona on 11:n viikon tiukimpien koronarajoitusten ajanjakso keväällä 2020.
Tutkimuksessa havaittiin, että koronapandemian aikana erilainen harrastustoiminta, kuten lukeminen, musiikin kuuntelu, liikunta ja puutarhanhoito oli yhteydessä vähäisempään ahdistuneisuuteen, masentuneisuuteen sekä parempaan elämään tyytyväisyyteen. Sen sijaan runsaalla koronauutisten seuraamisella tai televisionkatselulla oli yhteys heikompaan mielen hyvinvointiin.
Clift, S. & Hancox, G. (2010). The significance of choral singing for sustaining psychological wellbeing: findings from a survey of chorister in England, Australia and Germany. Music Performance Research, 3(1), 79-96.
Clift, S. & Morrison, I. (2011). Group singing fosters mental health and wellbeing: findings from the East Kent ’singing for health’ network project. Mental Health and Social Inclusion, 15(2), 88–97.
Cole, A., Jenefsky, N., Ben-David, S. & Munson, M.R. (2018). Feeling Connected and Understood: The Role of Creative Arts in Engaging Young Adults in Their Mental Health Services. Social Work with Groups, 41(1-2), 6-20.
Damsgaard, J. & Brinkmann, S. (2022). Me and us: Cultivating presence and mental health through choir singing. Scandinavian Journal of Caring Sciences.
Fancourt, D., Perkins, R., Ascenso, S., Carvalho, L., Steptoe, A. & Williamon, A. (2016). Effects of Group Drumming Interventions on Anxiety, Depression, Social Resilience and Inflammatory Immune Response among Mental Health Service Users. PLoS ONE, 11(3), 1-16.
Fancourt, D. & Tymoszuk, U. (2018). Cultural engagement and incident depression in older adults: evidence from the English Longitudinal Study of Ageing. The British Journal of Psychiatry.
Vuonna 2018 julkaistussa brittitutkimuksessa selvitettiin, voiko kulttuuriosallistuminen olla masennukselta suojaava tekijä ikääntyvillä (52-89-vuotiailla). Tutkimuksessa tarkasteltiin mm. museoissa, teatterissa ja elokuvissa käymisen yleisyyttä suhteessa masennusriskiin 10 vuoden aikajaksolla. Tutkimuksessa havaittiin annos-vastesuhde kulttuuriosallistumisen yleisyyden ja masennukseen sairastumisriskin välillä, kun sosiodemografiset, terveyteen liittyvät ja sosiaaliset tekijät oli huomioitu. Tutkimuksen mukaan niillä, jotka kävivät kulttuuritilaisuuksissa kerran kuussa tai useammin, oli jopa 48% alhaisempi riski sairastua masennukseen.
Fast, H. (2022). Ihmisääni ja virittäytymisen taito. Sanattoman äänellisen kohtaamisen merkitys psyykkistä apua tarvitsevien ihmisten kokemuksissa. Väitöstutkimus. Aalto-yliopisto.
Jäntti, S. & Loisa, J. (2018). (toim.) Kotiteatteriprojekti. Teatteri toipumisen välineenä -hankkeen loppuraportti. Jyväskylän yliopisto.
THEATRE – teatteri toipumisen välineenä -taide- ja tutkimusprojektin tarkoituksena oli tutkia ja tehdä näkyväksi asumispalveluissa asuvien mielenterveyskuntoutujien ja muistisairauksia sairastavien sekä asumispalveluyksiköissä työskentelevien ihmisten ajatuksia ja kokemuksia kodista teatterin keinoin. Projektissa tutkittiin lisäksi sitä, miten teatteri voisi toimia osana kuntoutusta.
King, R., Neilsen, P. & White, E. (2013). Creative writing in recovery from severe mental illness. International Journal of Mental Health Nursing, 22(5), 444–452.
Laitinen, L. (2017). Taide, taiteellinen toiminta ja mielenterveys. Teoksessa:
Lehikoinen, K. & Vanhanen, E. (toim.) Taide ja hyvinvointi. Katsauksia kansainväliseen tutkimukseen. Taideyliopisto, Kokos-julkaisusarja 1/2017.
Lawson, J., Reynolds, F., Bryant, W. & Wilson, L. (2014). ’It’s like having a day of freedom, a day off from being ill’: Exploring the experiences of people living with mental health problems who attend a community-based arts project, using interpretative phenomenological analysis. Journal of Health Psychology, 19(6), 765-777.
Lilja-Viherlampi, L-M. (2007).  ”Minunkin sisälläni soi!” – musiikin ja sen parissa toimimisen terapeuttisia merkityksiä ja mahdollisuuksia musiikkikasvatuksessa. Turun ammattikorkeakoulun tutkimuksia 24.
Lipe, A., Ward, K., Watson, A., Manley, K., Keen, R., Kelly, J. & Clemmer, J. (2012). The effects of an arts intervention program in a community mental health setting: A collaborative approach. The Arts in Psychotherapy, 39(1), 25–30.
Margrove, K., Heydinrych, K. & Secker, J. (2013). Waiting list-controlled evaluation of a participatory arts course for people experiencing mental health problems. Perspectives in Public Health, 133(1), 28–35.
McKeown, E., Weir, H., Berridge, E., Ellis, L. & Kyratsis, Y. (2016). Art engagement and mental health: experiences of service users of a community-based arts programme at Tate Modern, London. Public Health, 130, 29–35.
McLean, J. (2011). An Evidence Review of the Impact of Participatory Arts on Older People. Mental Health Foundation.
Morison, L., Simonds, L. & Stewart, S-J.F. (2021). Effectiveness of creative arts-based interventions for treating children and adolescents exposed to traumatic events: a systematic review of the quantitative evidence and meta-analysis. Arts & Health.
Mundy, S., Kudahl, B., Bundesen, B., Hellström, L., Rosenbaum, B., Eplov, L. (2022). Mental health recovery and creative writing groups: A systematic review. Nordic Journal of Arts, Culture and Health, 4(1), 1-18.
Pylvänäinen, P., Hyvönen, K., Muotka, J., Forsblom, A., Lappalainen, R., Levaniemi, A. & Maaskola, N. (2021). Ryhmämuotoinen tanssi-liiketerapia kuntoutusmuotona masennuspotilaille. Satunnaistettu kontrolloitu tutkimus. Helsinki: Kela, Sosiaali- ja terveysturvan tutkimuksia 157.
Tanssi-liiketerapialla voi olla suotuisia vaikutuksia masennuksen hoidossa, osoittaa vuonna 2021 julkaistu KELA:n rahoittama tutkimus. Tutkimuksessa tanssi-liiketerapiaan osallistuneiden oireet vähenivät merkitsevästi verrattuna kontrolliryhmäläisiin, joiden oireet eivät muuttuneet. Lisäksi osallistujien työ- tai opiskelukyky vahvistui. Terapiaan osallistuneista lähes 45 % hyötyi siitä.
Pylvänäinen, P (2018). Dance Movement Therapy in the Treatment of Depression
Change in Body Image and Mood – A Clinical Practice Based Study. Jyväskylä studies in education, psychology and social research 621. University of Jyväskylä.
Psykologian maisteri Päivi Pylvänäinen tutki väitöstyössään tanssi-liiketerapian ryhmämuotoista käyttöä masennuksen hoidossa. Tanssi-liiketerapia on yksi luovien taideterapioiden muoto, joka perustuu vuorovaikutukseen, liikkeeseen ja keskusteluun. Tutkimus osoitti, että tanssi-liiketerapiaryhmien tuottama kehonkuvan muuttuminen positiivisemmaksi liittyi masennusoireilun vähenemiseen.
Saarikallio, S., Stensaeth, K., Horwitz, E.B., Ekholm, O. & Bonde, L.O. (2020). Music as health resource for psychological health for music professionals: A Nordic survey. Nordic Journal of Arts, Culture and Health, 2(1), 38-50.
Sagan, O. (2012). Connection and reparation: narratives of art practice in the lives of mental health service users. Counselling Psychology Quarterly, 25(3), 239–249.
Sapouna, L. & Pamer, E. (2016). The transformative potential of the arts in mental health recovery – an Irish research project. Arts & Health, 8(1), 1-12.
Secker, J., Loughran, M., Heydinrych, K. & Kent, L. (2011). Promoting mental well-being and social inclusion through art: evaluation of an arts and mental health project. Arts & Health, 3(1), 51–60.
Thomson, L., Lockyer, B., Camic, P. & Chatterjee, H. (2018). Effects of a museum-based social prescription intervention on quantitative measures of psychological wellbeing in older adults. Perspectives in Public Health, 138(1), 28-38.
Vuonna 2018 julkaistun brittitutkimuksen tavoitteena oli arvioida museoissa toteutettujen ns. museums on prescription -interventioiden vaikutuksia ikääntyvien psykologiseen hyvinvointiin. Iältään 65-94-vuotiaat osallistujat ohjattiin 10 viikon mittaisiin museoympäristössä toteutettuihin interventioihin, joihin sisältyi viikoittain noin 2 tuntia kerrallaan mm. museo-objektien käsittelyä sekä taidetoimintaa näyttelyiden pohjalta. Muutoksia osallistujien psykologisessa hyvinvoinnissa arvioitiin käyttäen validoitua Museum Wellbeing Measure for Older Adults (MWM-OA) mittaria. Tutkimuksessa havaittiin positiivisia muutoksia ikääntyvien psykologisessa hyvinvoinnissa niin yksittäisten tapaamisten aikana kuin pidemmällä aikavälillä.
Tomlinson, A., Lane, J., Julier, G., Duffy, L., Payne, A., Mansfield, L., Kay, T., John, A., Meads, C., Daykin, N., Ball, K., Tapson, C., Dolan, P., Testoni, S. & Victor, C. (2018). Visual art and mental health. A systematic review of the subjective wellbeing outcomes of engaging with visual arts for adults (“working-age”, 15-64 years) with diagnosed mental health conditions. What Works Centre for Wellbeing.
Wilson, C., Secker, J., Kent, L. & Keay, J. (2017). Promoting mental wellbeing and social inclusion through art: six month follow-up results from Open Arts Essex. International Journal of Mental Health Promotion.
Wilson, C., Munn-Giddings, C., Bungay, H. & Dadswell, A. (2022). Arts, cultural and creative engagement during COVID-19: Enhancing the mental wellbeing and social connectedness of university staff and students. Nordic Journal of Arts, Culture and Health, 4(1), 1–13.
Ørjasæter, K. B., Stickley, T., Hedlund, M. & Ness, O. (2017). Transforming identity through participation in music and theatre: exploring narratives of people with mental health problems. International Journal of Qualitative Studies on Health and Well-being,12, 1379339.
Ørjasæter, K. B. & Ness, O. (2017) Acting Out: Enabling Meaningful Participation Among People With Long-Term Mental Health Problems in a Music and Theater Workshop. Qualitative Health Research, 27(11), 1600-1613.
Taikusydän on kulttuurihyvinvoinnin valtakunnallinen yhteyspiste ja yhteistyöverkosto.
Taikusydän – Arts & Health Coordination Centre in Finland.