fi fi en fi fi fi fi ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ca es es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en es es fi fi fi fi fi tr fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi en en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi en fi fi et fi fi
Hevosopiston toivotaan jatkavan suomenhevosten kasvatusta | Suomenhevosliitto ry
Missä voisin opetella valjastamaan ja ajamaan?
Ideoita suomenhevosen hyväksi? – kerro siitä meille
Ypäjä Arska esiintyi Suomenratsujen Kuninkaallisten huippusuositussa orikavalkadissa. Hevosopiston oma kasvatti oli vielä tuolloin opiston omistama, mutta vastikään Anni Heikkilä osti oriin. Kuva: Jukka Timonen
Ypäjän Hevosopiston kasvatustyö on jättänyt merkittävän positiivisen jäljen suomenhevoskantaan. Kasvatuksen toivotaan jatkuvan.
”Kyllä, ehdottomasti kannattaisi jatkaa kasvatustyötä, koska Ypäjän hevosten laatutaso on monen ominaisuuden suhteen hyvällä tasolla”, muistuttaa Hippoksen eläköitynyt jalostusjohtaja Terttu Peltonen.
Nuo hyvällä tasolla olevat ominaisuudet ovat luonne, rakenne ja suoritukset. Erinomaisiin kilpailusuorituksiin hevosopiston kasvatit ovat yltäneet niin ratsuina kuin ravihevosina.
Tunnetuimpia Ypäjän kasvatteja ovat moninkertainen suomenhevosten koulumestari Kelmi (s. 1979, k. 2008), esteitä hallinnut Samuli (s. 1986. k. 2011) ja kaksikertainen ravikuningas Pette (s. 1984, k. 2016).
Kasvatustyö juontaa erinomaisesti vielä tähän päivään. Esimerkiksi Hessin Leevi (s. 2006), kouluratsastuksen ykkösnimiä, on isän emän Akulin jälkeläisiä. Akuli (1974–2000) on Valiopalkinnolla palkittu tamma jälkeläistensä perusteella. Kelmi on tämän vuoden suomenhevosten koulumestarin Silvolan Hemmingin (s. 2004) isänisä.
”Valintaratkaisut näkyvät. On onnistuttu tuottamaan hyviä hevosia, ja hyvät hevoset kiinnostavat ihmisiä”, Terttu Peltonen muistutti Ypäjän kasvatustyön vaikutuksista Ravinetin Turpakäräjillä (26.10.).
Silvolan Hemminki voitti suomenhevosten tämän vuoden koulumestaruuden. Hevosopiston kasvattama Kelmi on Hemmingin isänisä. Kuva: Jukka Timonen
Ypäjän laitoksilla on ollut parhaimmillaan 200 suomenhevosta ja varsoja syntyi 20 vuodessa. Nyt suomenhevosia on noin 50, joista opisto aikoo karsia kymmenkunta. Jäljelle jäävä kanta on varsin pieni menestyksekkääseen jalostustyöhön, sillä tuloksellinen jalostus tarvitsee massaa.
”Mitä leveämpi kanta on, sitä korkeammalle huippu nousee. Silloin pystytään saamaan huippuhevosia, joita halutaan”, Peltonen painotti Ravinetin toimittajan Miika Lähdeniemen haastattelussa.
”Hyvä hevonen aiheuttaa positiivisen kierteen joka kohdassa. Tämä edellyttää riittävästi siitostammoja tuottamaan varsoja, jotta löydettäisiin yksi huippu, joka saa kaikki innostumaan”, Peltonen selvittää yksinkertaista menestyskaavaa. ”Toki jalostusvalinnan pitää joka tapauksessa kohdistua aina parhaisiin oriisiin ja tammoihin.”
Hevosopisto Oy perustelee suomenhevosten ja muiden rotujen vähennystarvetta sillä, että hevosmäärä on liian suuri opetuksen tarpeeseen ja kustannusrakenteeseen.
Hevosopistolla toimiva valtakunnallinen hevosurheilun valmennuskeskus vastaa esimerkiksi maajoukkuevalmennusten järjestelyistä.
”Suomenhevonen on tärkeä tietyssä käyttötarkoituksessa, mutta valmennuskeskuksen toimintaan se ei ole paras mahdollinen”, Hevosopiston hallituksen puheenjohtaja Tomas Stenius sanoo Maaseudun Tulevaisuudessa (24.10.).
Artikkelin mukaan valmennuskeskuksen asiakkaat valmentautuvat ja kilpailevat kuitenkin omilla hevosillaan.
Suomenratsut ry:n varapuheenjohtaja Terttu Peltonen on ollut aktiivikävijä Hevosopiston tapahtumissa. Kuva: Jukka Timonen
Terttu Peltonen katsoo, että hevosopiston varsinainen tehtävä on hevosalan ammattikoulutus eli hevosmiestaitojen opettaminen. Hevosmiestaidot ovat perusedellytys hevosen hyvinvoinnille ja taitojen oppiminen on tärkeää myös ratsastushuippujen valmennuksessa.
”Minun mielestäni suomenhevonen soveltuu erinomaisesti tähän monipuoliseen opetustyöhön”, Peltonen sanoo Ravinetin haastattelussa.
Hän painottaa, että suomenhevonen on sekä ravuri että ratsu. Hän luettelee, mihin kaikkeen kansallisrotumme soveltuu: Se hyppää esteitä ja menee vaativia koululuokkia, suomenhevosella kilpaillaan kenttä- ja matkaratsastuksessa, valjakkoajossa ja vikellyksessä.
”Suomenhevosta käytetään vammaisratsastuksessa, tuntiratsuna, harrastushevosena, ystävänä, ajohevosena ja sen vetokyky on tallella. Kaikkea voi tehdä korkealla laatutasolla.”
Terttu Peltonen muistuttaa myös, että suurin osa hevosenomistajia on harrastajia – huippuratsastajat voidaan laskea yhden käden sormin.
Suomenhevosten astutusmäärät kääntyivät tänä vuonna laskuun kolmen kasvun vuoden jälkeen. Terttu Peltonen uskoo, että varsarahan maksaminen olisi hyödyllinen keino tukea kasvattajia.
”Kasvatuksen tuilla on hämmästyttävän suuri vaikutus kasvattajien myönteiseen olotilaan”, hän tietää.
Peltosen mukaan myös ravikilpailujen hyvä palkintotaso edesauttaa hevoskasvatusta ja hevosenpitoa.
Vuonna 2017 Suomeen on syntynyt 1 082 suomenhevosta, 932 lämminveristä, 456 risteytystä ja 451 ponia.
”Näihin voisi kokeilla, millaisilla summilla voisi kasvatusta kannustaa tänä päivänä”, hän ehdottaa.
Vuonna 1990 varsaraha jopa 1 500 euroa
Terttu Peltonen on kaivanut arkistojen kätköistä, millaista tukea hevoskasvattajat ovat saaneet 90-luvulta alkaen.
Vuonna 1990 maksettiin kaikille roduille varsarahaa, joka vaihteli 1 000 markasta 6 000 markkaan (260–1 564 euroa) per varsa emän laadun mukaan. Varsarahaa maksettiin yhteensä 10,5 miljoonaa markkaa, joka on nykyrahassa 2,75 miljoonaa euroa. Esimerkiksi suomenhevosten omistajille syntyi 1 787 varsaa ja he saivat keskimäärin 663 euroa per varsa.
Sen jälkeen lama ja totovaihdon romahdus tyrehdyttivät varsarahan maksamisen kokonaan.
Vuonna 1995 aloitettiin maksaa EU:n kansallista tukea siirtymäkaudella 1995–1999. Ensimmäisenä vuonna yksikkömaksu oli 3 500 markkaa, nykyrahassa 912 euroa. Tämän summan sai siitostammasta, suomenhevosen yksikkömaksu oli tästä 85 prosenttia eli 775 euroa ja muun 1–3-vuotiaan varsan 550 euroa. Tukea maksettiin 15 500 hevoselle yhteensä 43 miljoonaa markkaa eli 11,2 miljoonaa euroa.
Siirtymäkauden tuki pieneni viiden vuoden aikana noin 3,4 miljoonaan euroon vuodessa, jota maksettiin koko 2000-luku. Tuolloin yksikkömaksu oli Etelä-Suomessa 250 euroa ja Pohjois-Suomessa 265 euroa. Taantuman seurauksena tuki kuihtui nollaan vuoteen 2016 mennessä.
”Lisäksi oli suomenhevosen alkuperäisrotutuki, jota maksettiin noin 800 siitostammalle ja -oriille 168 euroa vuodessa 5 vuoden sopimuksin. Vähintään yksi varsa piti syntyä tänä aikana”, Terttu Peltonen kertaa tukihistoriaa.
Teksti ja kuvat: Jukka Timonen
Yhdistykset pohtivat keinoja suomenhevosen tukemiseksi
”Suomenhevonen ei sovi urheilijoiden koulutukseen” – Hevosopistolle puoliverisiä suomenhevosten tilalle
Hyvää Itsenäisyyspäivää Suomi. Saammeko esitellä maamme ensimmäisen hevosen: YPÄJÄ JUULIA
← ”Suomenhevonen ei sovi urheilijoiden koulutukseen” – Hevosopistolle puoliverisiä suomenhevosten tilalle
Nollasarjat avaavat uraa tulokkaille →
Yksi kommentti artikkeliin ”Hevosopiston toivotaan jatkavan suomenhevosten kasvatusta”
Kannattaisko ihan ensiks tarkistaa kenen kasvattamia Kelmi, Samuli ja Pette ovat? Tieto ei kuitenkaan ole ihan hirven vaikeasti löydettävissä.
Täytä tietosi alle tai klikkaa kuvaketta kirjautuaksesi sisään:
Sähköpostiosoite (pakollinen) (Osoitetta ei koskaan julkaista)
Olet kommentoimassa WordPress.com -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Twitter -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Facebook -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Muodostetaan yhteyttä palveluun %s
Ilmoita uusista kommenteista sähköpostilla.
Ilmoita uusista artikkeleista sähköpostilla.
Ajankohtaisten arkisto Valitse kuukausi heinäkuu 2022 kesäkuu 2022 maaliskuu 2022 joulukuu 2021 heinäkuu 2021 kesäkuu 2021 toukokuu 2021 maaliskuu 2021 helmikuu 2021 tammikuu 2021 lokakuu 2020 syyskuu 2020 elokuu 2020 heinäkuu 2020 kesäkuu 2020 maaliskuu 2020 helmikuu 2020 joulukuu 2019 lokakuu 2019 syyskuu 2019 elokuu 2019 heinäkuu 2019 kesäkuu 2019 toukokuu 2019 maaliskuu 2019 helmikuu 2019 tammikuu 2019 joulukuu 2018 marraskuu 2018 lokakuu 2018 syyskuu 2018 elokuu 2018 heinäkuu 2018 kesäkuu 2018 toukokuu 2018 huhtikuu 2018 maaliskuu 2018 helmikuu 2018 tammikuu 2018 joulukuu 2017 marraskuu 2017 lokakuu 2017 syyskuu 2017 elokuu 2017 heinäkuu 2017 kesäkuu 2017 huhtikuu 2017 maaliskuu 2017 helmikuu 2017 tammikuu 2017 joulukuu 2016 marraskuu 2016 lokakuu 2016 syyskuu 2016 kesäkuu 2016 toukokuu 2016 maaliskuu 2016 tammikuu 2016 syyskuu 2015 elokuu 2015 heinäkuu 2015 kesäkuu 2015 toukokuu 2015 huhtikuu 2015 maaliskuu 2015 helmikuu 2015 tammikuu 2015 marraskuu 2014 elokuu 2014 heinäkuu 2014 kesäkuu 2014 toukokuu 2014 huhtikuu 2014 maaliskuu 2014 helmikuu 2014 tammikuu 2014 joulukuu 2013 marraskuu 2013 lokakuu 2013 syyskuu 2013 elokuu 2013 heinäkuu 2013 kesäkuu 2013 toukokuu 2013 huhtikuu 2013 maaliskuu 2013 helmikuu 2013 tammikuu 2013
Jäsen – lisää tietosi palveluhakemistoon
Tilaa uudet ajankohtaiset päivitykset sähköpostiisi
Syötä sähköpostiosoitteesi, niin voit seurata tätä blogia ja saat ilmoituksia uusista julkaisuista sähköpostitse.
Lue uusin Suomenhevonen-lehti netissä
Tästä pääset lukemaan vanhempia lehtiä
Luo ilmainen kotisivu tai blogi osoitteessa WordPress.com. tekijä Konstantin Kovshenin.
Privacy & Cookies: This site uses cookies. By continuing to use this website, you agree to their use.
To find out more, including how to control cookies, see here: Cookie Policy
Liity 2 056 muun seuraajan joukkoon
Already have a WordPress.com account? Log in now.
View post in Reader
%d bloggaajaa tykkää tästä: