fi en en fi en en fi en en zh fi fi en fi en fi en en en de zh de en en ru fi eo en en fi ru fi en fr en en es en fi jbo en fi en fi pl fi ja en es uk it en en es war hbs_lat jbo war en es fi fi jbo fi en es es fi jbo es en es fi en es fi fi jbo fi fi jbo fi en es en fi en de en en jbo fi fr en fi en fi en fi en fi en en en it en ja id de en en sl en en en fi fi fi et fi fi fi su fi fi en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Häälehtien nais- ja mieskuva (full record)
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Häälehtien nais- ja mieskuva
Pro gradu -tutkielma käsittelee häälehtien nais- ja mieskuvaa. Tarkastelun kohteena on kaksi suomalaista häälehteä, Häät ja Mennään naimisiin, joiden sana-aineiston perusteella kartoitetaan sitä, miten naisista ja miehistä lehdissä puhutaan. Ensisijaisen mielenkiinnon kohteena ovat naisiin ja miehiin viittaavat nimitykset sekä heitä kuvailevat adjektiivit ja partisiipit. Tutkimusta taustoittavat erilaiset kriittisen tekstintutkimuksen teoriat, jotka toisaalta ohjaavat kiinnittämään huomiota tekstin sananvalintoihin, toisaalta käsittelemään sanoja osana niiden laajempia käyttöyhteyksiä, konteksteja. Odotuksenmukaisesti häälehdistä piirtyy kuva varsin morsiankeskeisenä mediana. Tähän vaikuttaa morsiameen viittaavien nimitysten ja morsianta kuvailevien sanojen suuri määrä verrattuna häiden toiseen päähenkilöön, sulhaseen. Vertailukohtaa häiden pääpariin tarjoavat muiden roolihenkilöiden nimitykset, joita on enemmän miespuolisille hääavustajille (puhemies, kantapoika, polvipoika) kuin naispuolisille hääavustajille (kaaso, morsiusneito). Laadulliselta kannalta tarkasteltuna morsiamen ja sulhasen nimityksissä on enemmän eroja kuin yhtäläisyyksiä. Morsiamen nimityksissä ja kuvailuissa painottuu ulkonäkö (tyylitaituri, tumma, kokovalkoinen) ja morsiamia luokitellaan sananvalinnoilla erilaisiin ryhmiin (kesämorsian, klassinen morsian). Lisäksi morsianta välillisesti kuvailevissa adjektiiveissa ja partisiipeissa toistuvat erilaiset naiselliseksi mielletyt ominaisuudet, kuten tunteellisuus (romanttinen puku) ja herkkyys (herkkä kimppu). Sulhaseen liittyvä kuvailu on tähän verrattuna varsin niukkaa, asiallista ja käytännöllistä (frakkipukuinen sulhanen, laadukas solmio, tavallinen kauluspaita). Sukupuolia yhdistävä piirre on kuninkaallisuuden ja satujen diskursseista peräisin olevat nimitykset, joita käytetään sekä morsiamesta että sulhasesta (prinsessa, prinssi, kaunotar, ritari). Sukupuolten välistä eroa selittää häälehtien kaupallinen tavoite. Mielikuvilla ja tunteilla pelaavat sananvalinnat ohjaavat erityisesti morsiamia erilaisten ominaisuuksien saavuttamiseen kulutusvalintojen kautta. Morsiamet lehtien ensisijaisena kohderyhmänä ovat myös vaikuttamisen ensisijainen kohde.
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Häälehtien nais- ja mieskuva
Files in this item
This item appears in the following Collection(s)
Pro gradu -tutkielmat [24090]
Show simple item record
Showing items with similar title or keywords.
Autenttisuus ja sen representaatiot Rumban, Rytmin ja Soundin levyarvosteluissa
”Siellä missä miehiä tehdään” – Mika Waltarin nuoruuden tuotanto ja sen vastaanotto sukupuolten rakentamisen paikkoina
Torninoja-Latola, Jaana (Historian ja etnologian laitoksen tutkijat ry, Jyväskylän yliopisto, 2013)
Nais- ja mieskuva Suomi toisena kielenä -oppikirjoissa
Sukupuoli ja kansallisuus Mika Waltarin teksteissä 1925-1930
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.