fi en en fi en en fi en en zh fi fi en fi fi en de en en en hbs_lat fr de en en en en en fi en en en en fi tr fi es en en fi en en fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Neuroottisuuden ja ekstraversion yhteys vaihdevuosi-ikäisten naisten terveyteen
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Show download detailsHide download details
Gerontologia ja kansanterveysGerontology and Public Health
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Persoonallisuuden on useissa tutkimuksissa havaittu olevan yhteydessä terveyteen ja eri sairauksiin. Yhteyden on arveltu johtuvan esimerkiksi persoonallisuuden merkityksestä eri elintapojen muodostuksessa tai persoonallisuuden suorasta vaikutuksesta fyysisiin mekanismeihin. Tämä tutkimus selvitti neuroottisuuden ja ekstraversion yhteyttä itsearvioituun terveydentilaan, sairastavuuteen ja eri sairauksiin vaihdevuosi-ikäisillä suomalaisilla naisilla. Tutkimuksessa käytettiin Jyväskylän yliopiston ERMA- tutkimuksen aineistoa. Tutkittavat olivat 47‒55 -vuotiaita naisia Jyväskylän alueelta menopaussin eri vaiheissa. Analyysissa käsiteltiin 1098:n tutkittavan vastauksia. Persoonallisuuden piirteitä tarkasteltiin Eysenckin muokatun persoonallisuusinventaarioon perustuvan 19- osioisen kyselyn kautta (Floderus 1974). Terveydentilaa tarkasteltiin tutkittavien omaan arvioon perustuvan kolmikohtaisen kyselyn perusteella. Sairauksia tarkasteltiin myös tutkittavien oman ilmoituksen perusteella. Sairaudet oli ennen analyysia luokiteltu ICD-10:n mukaan ryhmiin. Persoonallisuuden yhteyttä koettuun terveydentilaan ja eri sairauksiin tarkasteltiin Spearmanin korrelaatioiden avulla. Tilastollisesti merkitsevien korrelaatioiden tarkastelu osoitti, että suurempi neuroottisuuspistemäärä oli negatiivisesti yhteydessä koetun terveydentilan kanssa (r=-.26), sekä koetun terveyden verrattuna muihin saman ikäisiin kanssa (r=-.14). Lisäksi korkeampi neuroottisuuspistemäärä kytkeytyi mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöihin (r=.23), kasvaimiin (r=.08), tuki- ja liikuntaelinten, ja sidekudosten sairauksiin (r=.09), sekä suurempaan sairauksien määrään (r=.14). Niillä tutkittavilla, jotka saivat korkeamman pistemäärän ekstraversiossa oli parempi koettu terveys (r=.14), ja parempi koettu terveys verrattuna muihin saman ikäisiin (r=.12). Korkea ekstraversiopistemäärä oli myös negatiivisesti yhteydessä mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöihin (r=-.14). Neuroottisuuden ja ekstraversion persoonallisuuden piirteet liittyivät sekä itsearvioituun terveyteen että sairausiin. Neuroottisuus korreloi heikomman, kun taas ekstraversio paremman terveyden kanssa. Persoonallisuuden piirteiden yhteydet mielenterveyden ongelmiin olivat päinvastaiset. Jatkossa olisi tärkeää tarkastella persoonallisuuden piirteiden ja terveyden ja sairauksien välisten yhteyksien kausaliteettia. On mahdollista, että persoonallisuuden piirteet altistavat esim. elintapojen kautta terveysongelmille, mutta toisaalta vakava sairastuminen, kuten kasvaimet, voivat muuttaa ihmisen persoonallisuutta. ...
Many studies have found a link between personality and health or diseases. Possible mechanisms for the connection might be the influence of personality in developing different lifestyles and habits or an influence of personality to the mechanisms of the body. The aim of this study was to examine the connections of neuroticism and extraversion to self-assessed health, morbidity and different diseases in menopausal Finnish women. This study used data from the ERMA- study. Participants in the study were women from different stages of menopause, varying between ages 47 to 55. Participants were from Jyväskylä area, central Finland. Data were derived from 1098 respondents. In this study personality traits were assessed with a 19- item questionnaire based on Eysenck’s modified personality inventory (Floderus 1974). Health status data was derived from a self-assessment questionnaire filled the study participants. Data of different diseases were also derived by self-reporting of the study participants. Before analyzing the diseases were categorized according to ICD-10 classification. The connection between personality and health status and personality traits and different diseases was observed using Spearman’s correlation. Examining statistically significant correlations showed that higher scores in neuroticism were negatively associated with self-assessed health (r=-.26) and health compared to others of the same age (r=-.14). Higher scores on neuroticism were also associated with mental and behavioural disorders (r=.23), tumors (r=.08), diseases of musculoskeletal system and connective tissues (r=.09), and higher number of diseases (r=.14). Higher score in extraversion were associated with better self-assessed health (r=.14) and better self-assessed health compared to others of the same age (r=.12). Higher scores in extraversion were also negatively associated with disorders of mental health and behavior (r=-.14). Personality traits of neuroticism and extraversion were associated to both self-assessed health and diseases. Neuroticism correlated with poorer health, extraversion with better health. High neuroticism was associated with problems of mental health, while high extraversion was negatively associated with these problems. In the future it would be essential study the causality between personality traits, disease and health. Certain personality traits may predispose an individual to health issues, perhaps through life-style choices, and on the other hand a serious illness, such as cancer, might alter the personality. ...
neuroottisuus persoonallisuus persoonallisuuden piirteet terveys terveydentila sairastavuus ekstroversio vaihdevuodet
Show full item record
Pro gradu -tutkielmat [24105]
Showing items with similar title or keywords.
Uni ja kardiometabolia : vaihdevuosi-ikäisten naisten unen laadun yhteys sokeri- ja rasva-aineenvaihduntaan ja leptiinitasoihin
Unen laatu heikkenee vaihdevuosien aikana. Heikentynyt unen laatu on yhteydessä sokeri- ja rasva-aineenvaihdunnan häiriöihin. Tämän pro gradu-tutkielman tarkoituksena oli selvittää vaihdevuosi-ikäisten naisten unen laadun ...
Vaihdevuodet - portti naisen vanhuuteen? : hermeneuttiseen fenomenologiaan ja kehollisuuteen perustuva tutkimus vaihdevuosi-ikäisten naisten naisena olon ja ikääntymisen kokemuksista
Vaihdevuosi-ikäisten naisten unenlaatu : vaihdevuosistatuksen yhteys koettuihin uniongelmiin
Pahkamäki, N. 2017. Vaihdevuosi-ikäisten naisten unenlaatu - vaihdevuosistatuksen yhteys koettuihin uniongelmiin 48-55 –vuotiailla naisilla ja niihin yhteydessä olevat tekijät. Liikuntatieteellinen tiedekunta, Jyväskylän ...
Vaihdevuosi-ikäisten naisten ravitsemustilan yhteys lihaksen kokoon ja koostumukseen
TIIVISTELMÄ      Riitta Roivas (2014). Vaihdevuosi-ikäisten naisten ravitsemustilan yhteys lihaksen kokoon ja koostumukseen. Terveystieteiden laitos, Jyväskylän yliopisto, gerontologian ja kansantervey-den pro gradu ...
Vaihdevuosi-ikäisten naisten kestävyyskunnon, kehon yönaikaisen ydinlämpötilan ja koetun unenlaadun väliset yhteydet
Johdanto. Lämmönsäätely on tärkeä tekijä elimistön homeostaasin säilyttämisen kannalta. Vaihdevuosi-iässä tapahtuvat hormonaaliset muutokset saattavat aiheuttaa muutoksia kehon lämpötilassa ja lämmönsäätelyjärjestelmän ...
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.