fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Älkää käsittäkö väärin, mutta luovuuden pitäisi olla epämukavaa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Olen yrittänyt joskus olla luova, mutta turhan usein huomannut toistavani ainoastaan aikaisemmin oppimaani. Tässä ei sinänsä ole mitään pahaa. On hyvä toistaa asioita jotka toimivat eikä niitä kannata lähteä korjailemaan vain korjaamisen ilosta, mutta luovuudesta silloin ei ole kysymys.
Helpolla pääseminen, vaikka se on joskus paikallaan, ei ole välttämättä kovinkaan luovaa. Jos luovia ratkaisuja halutaan hakea hyvinvoinnin ja terveyserojen kaventamiseen, ainoa kehittymisen tie on haastaa itseään myös uusilla näkökulmilla. Hyvinvointi- ja terveyserojen kaventaminen on varmasti yksi kinkkisimmistä pulmista joka koettelee luovuuttamme.
Hyvinvointi- ja terveyserojen kaventamiseen löytyy varmasti monta hyvää näkökulmaa. Tärkeintä kuitenkin mielestäni on se, että nämä eri näkökulmat ja asiantuntijat keskustelevat keskenään. Luovuuden alkuperä ei ole yksilöissä vaan vuorovaikutuksessa.
Tässä täytyy muistaa myös se, että jotta jokin idea saavuttaa päivänvalon, sen on kohdattava vastustusta, koska juuri se testaa ja kehittää ideaa. Hyväksyvät nyökkäykset viestivät vain, että ihmiset eivät pidä sitä epämukavana. Epäonnistumista ei siis pidä pelätä. Jos idea ei kohtaa ainuttakaan vastaansanojaa, sen täytyy oikeastaan olla melko huono.
Kritiikki teroittaa ideoitamme ja antaa intoa jatkaa niiden jalostamista. Suorapuheisuuden puute voi jopa jarruttaa fiksujen ideoiden esittämistä. Jos taas suorapuheisuutta edistetään, se houkuttelee ihmisiä aitoon keskusteluun. Sitä enemmän on ideoita mitä enemmän on keskustelua. Samanmielisyys on loppujen lopuksi melkoisen lannistavaa.
Ellei kohtaa vastarintaa, ei myöskään voida sanoa muutoksen olevan todellista. Tuo vastarinta voi tulla oman pään sisältä, työyhteisöstä tai koko toimialalta. Olennaista kuitenkin on se, että liian usein tiedostamatta yritämme olla luovia ennestään tutulla tavalla ja välttää tuon vastarinnan syntymistä. Luovuus ei tarkoita toisaalta sitä, että kaikille ideoille annettaisiin tilaa loputtomasti. Luovuus tarvitsee myös suitsia jotta ideatasolta päästään toteutukseen.
Pakko ajatella eri kanteilta
Koska emme pysty ennustamaan tulevaisuutta, meidän olisi kenties hyvä miettiä erilaisia tulevaisuuden vaihtoehtoja eli skenaariota. Koska skenaariot ovat keskenään erilaisia, ne pakottavat ajattelemaan eri kanteilta. Koska ei ole oikeaa ja väärää, ne antavat mahdollisuuden myös ajatella laajemmin. Hyvinvointi- ja terveyseroja pohdittaessa vaihtoehtoisten mallien tasapuolinen puntarointi voisi olla paikallaan.
Lähtökohtaisesti tulisi hakea myös parasta mahdollista lopputulosta. Tyytyminen keskinkertaisuuteen ei ole helpompi ja vaivattomampi tie varsinkaan hyvinvointi- ja terveyserojen kaventamista ratkaistaessa.
Ruutuhyppely-kampanja esimerkkinä luovuuden äärirajoilla olemisesta
Mielestäni Itä- ja Keski-Suomen Kaste-alueen omituisimpia prosesseja jossa olen ollut mukana ja senpä vuoksi ehkä parhaita keskustelun herättäjiä ”luovasta hulluudesta” oli viime kesänä järjestetty Yks, kaks, hyppy! – kesäkampanja, jonka avulla kannustettiin asukkaita yhteisvoimin liikkumaan ja pitämään huolta hyvinvoinnistaan ruutuhyppelyn avulla.
Kampanjan avulla haluttiin osoittaa, ettei liikkuminen ja mukava yhdessä tekeminen ole välineistä kiinni. Lisäksi haluttiin edistää fyysistä, henkistä ja sosiaalista hyvinvointia ja ongelmien ehkäisyä. Terveysviestinnän lisäksi hanke lisäsi yhteistyötä kolmen kaupungin välillä. Kaksi ministeriä näytti esimerkkiä osallistumalla kampanjaan yhdessä tavallisten kuntalaisten kanssa.
Hyvinvointi- ja terveyseroissa ongelmana on usein se, että kaikkia on vaikea motivoida kiinnittämään huomiota elintapoihin, vaan yleensä ne joilla menee jo valmiiksi hyvin, ovat niitä innokkaimpia osallistujia. Mikäli kampanjan avulla saatiin motivoitua mukaan myös liikuntaa harrastamattomia, voidaan ajatella, että kampanja oli edistämässä myös hyvinvointi- ja terveyserojen kaventumista. Tätä tavoitetta tukee se, että kampanjaan on voinut osallistua esimerkiksi koko koululuokka.
Kansalaisille elintapoihin kohdistuvissa hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen toimissa tulisikin miettiä ja huolehtia sitä, että kaikki saadaan mukaan, myös syrjään vetäytyvät ja ne, joilla ei välttämättä ole resursseja lähteä mukaan ilman tukea. Ei siis välttämättä riitä, että jokin palvelu on saatavilla.
Näiden ajatusten innoittajina toimivat Alf Rehn (Vaaralliset ideat, 2011), Elina Hiltunen (Matkaopas tulevaisuuteen 2012), Jack Welch (Voittajaksi, 2005), Jim Collins (Hyvästä paras, 2010)
Lue Hyvinvointi- ja terveyserot -sivustosta miksi yhteistyö on tärkeää
Jouko Miettinen alueellinen ohjelmapäällikkö Kaste-ohjelma, Itä- ja Keski-Suomi
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.