fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Terveystutkimukset ovat suomalaisen kansanterveystyön tukijalkoja - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Elintavat ja ravitsemus, Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Kansantaudit, Toimintakyky
Suomalaisten kansanterveys on itsenäisyytemme sadan vuoden aikana huimasti parantunut ja elinikä lisääntynyt. Viime vuosikymmeninä tämä johtuu ennen kaikkea sotien jälkeen kehittyneestä sydäntautien ja muiden kroonisten tautien menestyksellisestä ehkäisystä. Työikäisten kuolleisuus on dramaattisesti vähentynyt, taudit ovat siirtyneet yhä myöhäisempiin ikävuosiin ja saadut noin kymmenen lisävuotta ovat pääasiassa terveitä vuosia.
Minulta on usein kysytty, mitä on tämän saavutuksen takana. THL:n analyysit ovat selvästi osoittaneet, että tärkein tekijä on väestön riskitekijätason aleneminen terveiden elintapamuutosten ja ympäristön muutosten mukana. Miten tämä on sitten ollut mahdollista? Siihen on monia tekijöitä. Mutta olen toistuvasti ja myös ulkomaisissa esitelmissäni korostanut väestön terveystutkimusten ja terveysseurannan merkitystä.
Suomessa on sitten Pohjois-Karjala projektin päivien toteutettu väestötutkimuksia, jotka ovat kartoittaneet väestön tärkeimpiä terveysongelmia ja joihin sitten toimenpiteet on suunnattu. Tautien ehkäisy ja terveyden edistäminen on lääketieteellisen tiedon perusteella kohdistettu keskeisten riskitekijöiden alentamiseen ja sitä tukeviin elintapamuutoksiin.
Isojen viiden vuoden välein toteutettujen väestön terveystutkimusten ja vuosittaisten suppeiden postikyselyiden perusteella on niin päätöksentekijöille kuin väestölle voitu jatkuvasti antaa palautetta kehityksen suunnasta.
Nämä seurantatiedot ovat aina kiinnostaneet tiedotusvälineitä ja antaneet vahvaa pohjaa terveysasioita koskevalle päätöksenteolle – milloin esimerkiksi tupakkalain, milloin ravintoasioiden merkeissä, tai palvelujärjestelmän suuntaamisessa väestön tarpeiden mukaan.
Näiden isojen terveystutkimusten toteuttaminen ei ole helppoa. Ne vaativat toteuttavalta laitokselta THL:ltä huomattavaa panosta tilanteessa, jossa valtio leikkaa budjetteja. Ne vaativat kentän terveydenhuollolta tukea. Ja ennen kaikkea ne vaativat otannan perusteella tutkimukseen kutsutuilta osallistumista.
Monet kysyvät, eikö näitä tietoja nykyaikana saada rekistereistä tai jotenkin elektronisesti. Ei saada! Potilastiedostot tai muut rekisterit antavat vain rajoittunutta tietoa ja vain osasta väestöä. Luotettavan kuvan esimerkiksi suomalaisten ravinnosta, tupakoinnista, oireista, koetusta terveydestä ym. saa vain väestöä edustavan otoksen huolellisella tutkimuksella. Siinä korkea osallistumisprosentti eli mahdollisimman monen kutsutun osallistuminen on hyvin tärkeää, jotta ”pienoiskuva” väestön tilanteesta olisi oikea.
Niinpä THL vetoaa kaikkiin niihin, jotka saavat kutsun FinTerveys-tutkimukseen. Tutkimukseen osallistuva saa itselleen tärkeää tietoa oman terveytensä asioista ja ehkä sysäyksen terveellisiin muutoksiin. Mutta vielä tärkeämpää on se, että osallistumalla tukee kansallista terveystyötä – eli suomalaisten terveyden suojelua ja edistämistä koskevaa toimintaa ja päätöksentekoa.
Pekka Puska professori THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.