fi fi fi fi fi fi fi es it fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ceb ca fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi et tr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hbs_lat fi fi fi fi fi fi af fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi az fi en de en es fi fi eu nl nl sl it fi es tr th fi nl fi fi fi fi fr fi fi tr fi fi fi fi fi fi sv en fi lt hbs_lat hbs_lat fi fi fi en en en fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi fi et fi fi fi es fi en az fi fi fi fi fi en it fr fi fi ceb tr it fi fi fi de nl fi sv fi it sv fi fi fi fi su fi fi fi fi fi fi fi en de de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ca fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi eo ca fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi lt fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es es en es fi fi tr en it en sv en ja fr en de pt en en en en cs es en fi fi fi et fi fi it it fi en fi fi fi es sv sv en fi fi ja fi ms sv fi fi fi sv fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi fi fi fi fi it fi de fi fi fi fi fi pt da sv fi en fi ca sv fr fi fi en fi en en en fi et it fi fi fr fi fi fi fi cs fi it fi fi es fi fi fi fi fi
Lappeenranta - Joutsenolaisia tarinoita - Jaakko Aapelinpojan tapaus - Lappeenrannan kaupunki
Etusivu PalvelutKulttuuri ja liikuntaKirjastoKotiseutukokoelma CarelicaJoutsenolaisia tarinoitaJaakko Aapelinpojan tapaus
Lapsuus ja nuoruus kirjaston naapurissa
Kädet pestiin ennen kirjoihin koskemista
Oli pakko lainata kirja
Muistoja Lauritsalan kirjastosta 2
Satutuokiot/ckaзkи Ha pycckoM языke
Joutseno kirkkopitäjäksi v. 1639
Annikka Swahn, tsaarin rakuuna
Pastori Gustav Brunoun raportti v. 1816 joutsenolaisista oloista
Pastori Brunou jatkaa kuvaustaan joutsenolaisista
Naisten pukeutuminen närkästytti pastoria
Suuri adressi - Valarikon viiva
Luovutetun Karjalan pitäjä- ja kylähistorioita
Ootsie mistpäi? - Ai mie vai?
Valokuvamuistoja Neuvosto-Viipurista 1940 – 1960-luvuilta
Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiön kokoelma
Myö liikutaa ulkona! -kampanja 2022
Sammonlahden palloiluhalli ja kuntosali
Kahilanniemen kunto- ja terveysliikuntasali sekä telinevoimistelusali
Lappeenrannan uimahalli ja kuntosali
Lauritsalan uimahalli ja kuntosali
Uimarannat, saunat ja avantouinti
Myllysaaren rantasauna ja avanto
Vuonna 1639 itsenäistynyt Joutsenon seurakunta sai kehittyä omaa tahtiaan ensimmäiset vuosikymmenensä. Helppoa ei liene ollut, mutta varsinainen vaiva kehittyi luonnon oikuttelun takia v. 1696-97. Ne olivat suuret nälkävuodet, jolloin joutsenolaisiakin kerrotaan menehtyneen satamäärin.
Suureksi Pohjansodaksi nimitetty onnettomuus alkoi v. 1701 ja kesti 20 vuotta. Kuningas Kaarle XII lähti sotaseikkailuun ympäri Eurooppaa ja jätti oman maansa ja etenkin Suomen venäläisten haltuun. Vuodesta 1710 alkoi varsinainen vaivan aika. Joutsenon seudut eivät sodan missään vaiheessa joutuneet varsinaisten taistelujen piiriin, mutta vaikeudet olivat silti sietämättömät. Ruotuja oli rasitettu kaksinkertaisella sotaväenotolla ja myöhemmin sitäkin enemmän. Ensin oma sotaväki oli paikkakunnalla viemässä väkivalloin rahvaalta omaisuutta ja vapautta. Se vangitsi niskoittelijoita, löi, piiskasi, vei lehmät, lampaat, siat ja kanatkin. Heinät menivät sotaväen hevosille ja ruoka miehille.
Kun sitten v. 1710 tienoilla ilmestyi venäläistä sotaväkeä mm. Joutsenoon, oli jäljelle jääneen väen tila lohduton. Vuoden 1723 rahvaanvalitus kertoo, että vihollinen oli tappanut ja raahannut pois suuren joukon väkeä ja loputkin oli niin suuresti peloteltu, ettei maanviljelyksestä tahtonut tulla mitään. Ei ollut hevosia maatöihin, ei ollut miehiä kuokkimaan. Suurin osa pitäjän taloista oli poltettu, ladot ja ulkorakennukset kuljetettu pois, niityt oli ensin oma sotaväki tallannut ja hävittänyt ja sitten vihollinen jatkoi. Kirkkoakin oli turmeltu.
Joutsenon käräjillä oli v. 1723 erikoinen juttu esillä. Tuomarin eteen ilmaantuivat ratsutilallinen Lassi Sipinpojan ja talollinen Pertti Sipinpojan lesket Riitta Pekantytär ja Maria Tuomaantytär. He syyttivät lautamies Jaakko Aapelinpoikaa siitä, että tämä oli vuoden 1710 huhtikuussa ilman pienintäkään syytä ampunut kuoliaaksi heidän miehensä.
Jaakko Aapelinpoika myönsi ampumisen, mutta katsoi, että hänellä oli täysi oikeus tekoonsa. Nuo tapetut talonpojat olivat nimittäin olleet yhteistyössä venäläisten kanssa ja opastaneet heidät hänen tilalleen ja sitä paitsi antaneet muutenkin vihollisille tietoja pitäjästä. Tällöin hän oli menettänyt venäläisille karjansa ja koko omaisuutensa.
Kun Jaakolta kysyttiin, miksei hän sitten ollut antanut ottaa miehiä kiinni ja toimittanut tutkittavaksi hän vastasi, ettei silloin ollut enää koko seudulla kruunun virkamiehiä, koska he olivat lähteneet pakoon alituisesti ryösteleviä venäläisiä partioita. Savonlinnassa oli vielä silloin ruotsalaista sotaväkeä, mutta jäät olivat jo niin heikot, ettei matkasta olisi tullut mitään. Ja koska heidän kuolemastaan ei koitunut kenellekään mitään suurempaa vahinkoa, oli hän heidät omalla pistoolillaan ampunut kuoliaaksi heidän omissa taloissaan.
Oikeus oli nähtävästi samaa mieltä, sillä mitään tuomiota ei Jaakko teostaan saanut.
Saat tarvittaessa neuvoja sivuston käytössä asiakaspalvelukeskus Winkistä, puh. 05 616 2220 tai sähköpostilla winkki@lappeenranta.fi .