fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Opiskeluhuollolle suurempi rooli lasten ja nuorten mielenterveysongelmien hoitamisessa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Mielenterveys
Opiskeluhuolto on lasten ja nuorten arkiympäristöön viety hyvinvointia edistävä peruspalvelu. Työtä toteutetaan sekä koko kouluun kohdistuvana yhteisöllisenä opiskeluhuoltona että yksilökohtaisena opiskeluhuoltona eli kouluterveydenhuollon sekä kuraattorin ja psykologin palveluina.
Opiskeluhuollon potentiaali mielenterveyden tukemisessa tai pulmien hoidossa jää osin hyödyntämättä. Yhteisölliseen opiskeluhuoltoon ei panosteta riittävästi ja osalle opetushenkilöstöä oma rooli tässä työssä on edelleen epäselvä. Vahvassa on myös vanha käsitys opiskeluhuollosta vain kuraattori- ja psykologityönä, jota johdetaan erillisistä ”opiskeluhuollon yksiköstä”.
Opiskeluhuoltopalveluissa on myös puutteita. Kuraattori- ja psykologipalveluissa on suuria eroja sekä henkilöstöresursseissa että työn sisällöissä. Vain 8 prosentissa terveyskeskuksista toteutuu koululääkärin henkilöstömitoitussuositus. Terveystarkastukset eivät toteudu kaikkialla ja niitä toteutetaan kiireessä ja kaikille sisällöltään täysin samanlaisina, vaikka niiden tarkoituksena on ollut vastata erityisesti yksilöllisiin tarpeisiin.
Osin näitä puutteita paikkaamaan kouluihin tulee jatkuvasti lisää uusia ammattiryhmiä, joiden taustakoulutus, työnkuvat, suhde lainmukaiseen opiskeluhuoltoon sekä asiakasrekisterit ja työn vastuutahot ovat vaihtelevia ja osin epäselviä. Kaikkien uusien toimijoiden kerrotaan tekevän yhteisöllistä työtä, mutta myös tapaavan oppilaita matalalla kynnyksellä ja keskustelevan luottamuksellisesti. Toimijat tuntevat opiskeluhuoltolain ja sen velvoitteet huonosti, eivätkä huolet aina tule riittävän ajoissa opiskeluhuollon palvelujen tietoon.
Keskustelutahojen lisääntyessä opiskeluhuollon monialainen yhteistyö muuttuu tietosuojan näkökulmasta entistä haastavammaksi. Myös mielenterveyspulmista kärsivän oppilaan hoitopolku hämärtyy. Joskus nuori voi esimerkiksi ohjautua erityistason mielenterveyspalveluihin kokonaan ilman kouluterveydenhuollon arvioita psyykkisestä ja somaattisesta terveydestä.
Lapsille ja nuorille ei ole olemassa rakenteeltaan ja laadultaan yhtenäistä perustason mielenterveyspalvelua, vaikka mielenterveysongelmien on arvioitu muodostavan 60-70 prosenttia heidän tautitaakastaan. Hoitoa tarvitsevat lapset ja nuoret sekä heidän perheensä ovat hyvin eriarvoisessa asemassa eri kunnissa ja eri puolilla maata.
Kouluterveydenhuoltoa olisikin pysyvästi vahvistettava psykiatrisilla sairaanhoitajilla. Kuntien tämänsuuntaiset kokeilut ovat olleet rohkaisevia. Kokonaisuuden kannalta on tärkeää, että psykiatriset sairaanhoitajat toimisivat osana kouluterveydenhuoltoa. Näin muodostuisi tehokas moniammatillinen tiimi, jolle tiedonkulku ei olisi ongelma vaan yhteinen potilasrekisteri varmistaisi oppilaan tukemisen ja hoitamisen kokonaisvaltaisesti. Hoito olisi myös leimaamatonta ja helppoa vastaanottaa, kouluterveydenhuollossa kun käyvät kaikki.
Suositusten mukainen henkilöstömitoitus mahdollistaisi koululääkärin ja terveydenhoitajan työparityöskentelyn ja siten oppilaan ja koko perheen tuen tarpeiden yksilöllisen huomioimisen terveystarkastuksissa. Lääkärille jäisi suuri osa työajasta tarpeenmukaisille lisäkäynneille ja hän voisi toimia myös psykiatrisen sairaanhoitajan työparina. Tällaiseen kouluterveydenhuoltoon olisi helppo tuoda lasten- ja nuorisopsykiatrisesta erikoissairaanhoidosta konsultatiivista tukea sekä järjestää yhteisiä asiakastapaamisia. Näin voitaisiin hoitaa lievät ja kenties osa keskivaikeistakin mielenterveyspulmista osana kouluterveydenhuoltoa. Yhteistyö opettajien kanssa olisi myös helppo toteuttaa.
Hienoa olisi, jos tiimiin saataisiin mukaan myös opiskeluhuollon psykologit ja kuraattoritkin. Silloin tiimityö alkaisi jo muistuttaa psykiatrisen erikoissairaanhoidon tiimejä, sekä monialaisuudessaan että toimintamahdollisuuksiltaan. Tiimi voisi myös toteuttaa erilaisia ryhmäinterventioita koulussa, esimerkiksi aggression ja stressin hallintaan sekä depression ja sosiaalisten pelkojen hoitoon liittyen.
Yhteisöllinen opiskeluhuolto on ensisijaista ja tehtävä kuuluu kaikille koulun aikuisille. Työn laadun ja työajan riittävyyden näkökulmista olisi kuitenkin välttämätöntä tarkemmin määritellä se, ketkä ammattilaiset koulussa keskittyvät yhteisölliseen työhön ja ketkä yksilökohtaiseen.
Kouluterveydenhuollon osaaminen on vahvinta yksilökohtaisessa työssä, esimerkiksi mielenterveyspulmien arvioinnissa ja hoidossa. Yhteisöpedagogit, nuorisotyöntekijät ja tietenkin opettajat ovat yhteisöllisen työn parhaita taitajia ja heidän tulisi priorisoida tätä työssään. Yhteistyö on tietenkin välttämätöntä kaikessa opiskeluhuoltotyössä.
Nuoret itse haluavat apua mielenterveysongelmiinsa nimenomaan kouluissa ja oppilaitoksissa. Paremmin resursoitu ja psykiatrisilla sairaanhoitajilla vahvistettu kouluterveydenhuolto voisi toimia koululaisten perustason mielenterveyspalveluna ─ kesälläkin.
Olisiko vihdoin myös aika yhtenäistää kaikkien opiskeluhuoltopalvelujen järjestäminen? Terveydenhuoltolaissa voitaisiin määritellä pelkkien koulu- ja opiskeluterveydenhuollon tehtävien lisäksi opiskeluhuollon palvelujen tiimin tehtävät sekä yhteiset asiakkaat ja rekisteri, jolloin yhdessä toimiminen helpottuisi.
Perusterveydenhuollon mielenterveyspalvelut koululaisille ja toisen asteen opiskelijoille on tarkoituksenmukaista rakentaa opiskeluhuoltopalvelujen perustalle lasten ja nuorten arkiympäristöön.
Kirjoitus on julkaistu alun perin alio-kirjoituksena Turun Sanomien mielipidesivuilla 9.6.2019.
Marke Hietanen-Peltola ylilääkäri Tiedolla johtaminen ja vertaiskehittäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.