fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Vastaisku leikkauslistoille – sosiaaliset investoinnit maksavat itsensä takaisin - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Eduskuntavaalien lähestyessä eri puolueet esittävät omia parannusehdotuksiaan valtiontalouden kuntoon saamisessa. “Leikkauslistat” ovat yksi keino, joita lähes jokainen puolue esittää tulevan hallituskauden tehtäviksi. Yhteiskunnan heikompiosaiset eivät säästy leikkauksilta, jos listat todentuvat. Esimerkiksi Kelan lääkekorvausten muutokset osuivat kuluneella vaalikaudella juuri vähätuloisiin ja sairaisiin vanhuksiin, joilla on suuret lääkemenot.
Toinen esitetty keino on “toimintojen tehostaminen”. Käytännössä palvelujen tehostamisella tarkoitetaan usein resurssien heikentämistä, kuten työvoimahallinnossa palvelujen siirtämistä verkkoon. Jälleen heikompiosaiset kärsivät: kaikilla ei ole vaadittavia pankkitunnuksia palvelujen käyttämiseen. Lisäksi verkkoasiointi vaatii monenlaista osaamista, pääsyä laitteille ja vankkaa näkemystä omasta osaamisesta ja sen markkinoinnista.
Toimet, joissa ekonomit on laitettu tehostamaan julkisten palvelujen prosesseja tuottavat usein vain näennäistä palvelujen tehostumista ja kustannussäästöjä, kun samaan aikaan palvelujen hyvinvointia tuottavat vaikutukset heikkenevät.
Huono-osaisista huolehtivat pärjäävät paremmin
Palvelu ei parane säätämällä uusia lakeja tai rankaisemalla ammattilaisia tai organisaatioita huonosta palvelusta. Palvelu ei parane myöskään tekemällä pelkkiä järjestelmätason uudistuksia, kuten yhdistämällä pieniä toimijoita isompiin.
Palvelun paraneminen edellyttää ammattilaisille annettua tukea ja luottamusta siihen työhön, joka on havaittu vaikuttavaksi. Tällaisia ovat sosiaalityössä esimerkiksi mahdollisuus paneutua huolella asiakkaan tilanteeseen, asiakkaan pitkäjänteinen sosiaalinen tukeminen, luottamuksellinen työntekijä-asiakassuhde ja palvelun henkilökohtainen luonne. Myös yhdyskuntia vahvistavan työn vaikuttavuudesta on näyttöä.
Lisäksi ammattilaiset tarvitsevat jatkuvaa koulutusta, työ ei muutoin uudistu.
Lukuisat tutkimukset ja selvitykset tukevat sitä tosiasiaa, että ne yhteiskunnat, jotka huolehtivat huono-osaisista, pärjäävät kansainvälisissä vertailuissa parhaiten myös talouden ja kilpailukyvyn mittareilla. Koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaaliturvan kehittäminen ovat sosiaalisia investointeja, jotka tuottavat lisäarvoa koko yhteiskunnalle. Suomi on tässä ollut pitkään etulinjassa muiden Pohjoismaiden kanssa.
Kansanedustajaehdokkaiden olisi hyvä perehtyä tutkimuksiin, joissa osoitetaan sosiaalisten panostusten merkitys. Raportteja ja selvityksiä vaikuttavuudesta löytää esimerkiksi WHO:n ja EU:n verkkosivuilta. Suomessa korkeakoulut ja tutkimuslaitokset THL mukaan lukien tuottavat monipuolisesti tietoa erilaisten sosiaalisten panostusten vaikutuksista ja merkityksistä. Tämän tiedon käyttäminen vaalikampanjassa leimaisi ehdokkaan todennäköisesti hyvinvoinnin puolustajaksi.
Minna Kivipelto ym. (toim.) Vaikuttavaa aikuissosiaalityötä – arviointimalleista mittareihin. Tutkimus- ja kehittämishankkeen loppuraportti. THL, Raportteja 8/2013.
Sipilä, Jorma, Hyvinvointivaltio sosiaalisena investointina: älä anna köyhälle kalaa vaan koulutus! Yhteiskuntapolitiikka 4/2011, ss. 359–372.
Practices that Work. European Platform for Investing in Children, EU
Social Care Institute for Excellence, SCIE
Evidence on Social Determinants of Heath. WHO.
Kivipelto, Minna & Blomgren, Sanna, AVAIN-mittarin soveltuvuus toimeentulotuen vaikuttavuuden arvioinnissa – mittarin testaus Seinäjoen sosiaalivirastossa. Hallinnon Tutkimus 2014/3, ss. 225–242.
Karjalainen, Pekka & Kivipelto, Minna, Yhdyskuntatyö kansalaisia kohtaamassa. Teoksessa: Haverinen, Riitta & Kuronen, Marjo & Pösö, Tarja (toim.) Sosiaalihuollon tila ja tulevaisuus. Vastapaino, 2014, ss. 219–240.
Saikkonen,  Paula, Blomgren, Sanna, Karjalainen, Pekka, Kivipelto, Minna, Poistaako sosiaalityö huono-osaisuutta? Kunnallisalan kehittämissäätiön julkaisuja. Ilmestyy keväällä 2015.
Sanna Blomgren, tutkija, sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Pekka Karjalainen, erikoistutkija, sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Minna Kivipelto, tutkimuspäällikkö, sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Paula Saikkonen, tutkija, sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Sanna Blomgren tutkija Sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Pekka Karjalainen erityisasiaintuntija Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Minna Kivipelto tutkimuspäällikkö Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.