fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Mitä alkoholilain vaikutuksista pitäisi päätellä? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Uuden alkoholilain vaikutukset näyttävät lyhyellä aikavälillä jääneen ennakoitua pienemmiksi. Tästä huolimatta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen esittämää arviota 150 lisäkuolemasta on vaikeaa pitää pelotteluna.
Merkittävimmät muutokset vuoden 2018 alussa voimaan tulleessa alkoholilaissa (1) olivat ruokakaupoissa myytävien juomien maksimialkoholipitoisuuden nosto 5,5 prosenttiin ja valmistustaparajoituksen poisto, minkä takia kauppoihin tulivat ns. nelosolut ja väkevistä tehdyt juomasekoitukset. Muutosten ennakoitiin lisäävän alkoholin kulutusta ja haittoja.
Tilastojen mukaan kokonaiskulutus (tilastoitu + arvioitu tilastoimaton kulutus) kasvoi 0,4 % vuodesta 2017 vuoteen 2018 ja tilastoitu kulutus väheni 0,1 %. Kokonaiskulutus on vähentynyt merkittävästi ja lähes jatkuvasti vuosien 2007 ja 2017 välillä. Nyt lasku kuitenkin pysähtyi huolimatta samanaikaisesta alkoholiveron korotuksesta.
Merkittävin syy ennakkoarvioiden pettämiseen löytyy hinnoittelusta. Päivittäistavarakauppa ja sen puolesta selvityksen tehnyt Taloustutkimus ennakoivat IV-oluiden, siidereiden ja lonkeroiden hintojen laskevan noin 40 %. Myös THL arvioi, että näiden juomien tarjoushinnoittelu tekisi niistä hinnaltaan kilpailukykyisiä halvan keskioluen kanssa. Ainakin toistaiseksi ollaan oltu kaukana tästä, mikä on ollut kansanterveyden kannalta hyvä.
Oliko 150 lisäkuolemaa pelottelua?
Tilastojen ennen–jälkeen-vertailu ei välttämättä kerro koko kuvaa lain vaikutuksesta.
Myös muut tekijät vaikuttavat alkoholinkulutukseen, ja niiden vaikutusta voi arvioida aikasarjoja mallittamalla. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella tehdyn mallituksen (2) mukaan muutos ei ollut tilastollisesti merkitsevä eli se ei erotu satunnaisvaihtelusta.
Lakiesityksessä suunniteltiin lain vaikutusten arvioimista kolmen vuoden päästä sen voimaantulosta. Tämä aika on tarpeen ennen lopullisia päätelmiä.
Tilanne voi muuttua, jos esimerkiksi hintakilpailu kovenee vaikkapa Viron suunnittelemien alkoholiveron alennusten vuoksi. On myös tarpeen seurata, jatkuuko mietojen alkoholijuomien vahventamiskehitys ja jääkö haittojen muutos kokonaiskulutusta vastaavaksi.
THL ennakoi lakimuutoksen aiheuttavan 150 lisäkuolemaa vuodessa, ja kun näin ei näytä käyvän, laitosta syytettiin tahallisesta pelottelusta. 2000-luvulla vähintään vastaavansuuruisia alkoholiin liittyvien kuolemien lisäyksiä tai vähennyksiä on nähty seitsemänä vuonna. Jos alkoholiin liittyvä kuolleisuus olisi pysynyt vuoden 2007 ennätystasolla, vuosien 2008–2017 aikana olisi nähty 5 900 alkoholiin liittyvää kuolemaa enemmän kuin nyt on nähty. Alkoholiveron korotukset selittävät tästä vähenemisestä yli puolet (2).
Kun mittakaava on tämä, 150:tä lisäkuolemaa on vaikea pitää pelotteluna tilanteessa, jossa uskottiin vahvan oluen ja long drink juomien saatavuuden lisäksi myös hinnoittelun muuttuvan radikaalisti.
Missä väkevät juomat halutaan myydä?
Mitä näiden tulosten perusteella voidaan päätellä jatkosta?
Koska tästä lakimuutoksesta selvittiin ilman merkittävää haittojen lisäystä, vaalikauden vaihtuessa viritettiin keskustelua mahdollisista seuraavista askelista, kuten viinien myynnin sallimisesta päivittäistavarakaupoissa. Päättelyn haasteita voisi avata vertauksella: jos heikot jäät eivät petä 5 metrin etäisyydellä rannasta, voidaanko siitä päätellä, että on turvallista edetä 50 metriä rannasta?
Alkoholimonopolia tuskin voisi säilyttää vain väkeville juomille. Viinit muodostavat noin puolet Alkojen myynnistä, ja niiden mukana ruokakauppoihin siirtyisi esimerkiksi alle 15-prosenttiseksi laimennettujen väkevien juomien myynti. Erikoiskauppaketjut pärjäävät markettien kanssa kilpaillessaan vain isoissa kaupungeissa, ja monopolikaupan myynnin romahtamisen myötä romahtaisi paitsi myymälöiden lukumäärä myös monopolin legitimiteetti. Juridiikkakin tulisi todennäköisesti eteen: kulutushyödykkeiden myynnin rajoitusten tulee olla perusteltuja, ja pelkkiä väkeviä koskeva monopoli voisi hyvinkin kaatua EU-oikeudessa. Jos seuraavista askelista keskustellaan, pitäisi aivan ensimmäiseksi siis päättää, missä väkeviä halutaan jatkossa kaupattavan.
Yhteiskuntapolitiikka-lehdessä juuri julkaistun katsauksen mukaan alkoholimonopoleista luopumisen vaikutukset ovat vaihdelleet, sillä monopolit ja niiden vaihtoehdot ovat olleet erilaisia.
Kokonaiskuva on kuitenkin selkeä: alkoholimonopoleilla on tyypillisesti ollut kulutusta ­vähentävä vaikutus. Syitä on monia. Valtiollinen monopoli ei esimerkiksi maksimoi myyntiä hinnoittelulla eikä muutoin, myyntipisteitä on huomattavasti vähemmän ja myyntiajat lyhyemmät, erillinen asiointi vähentää heräteostoksia, ja lain vaatimuksia noudatetaan paremmin (alaikäisille ja päihtyneille myynnin kielto). Ruokaostosten yhteyteen ei ole hyvä tuoda tarjolle enää yhtään suurempaa alkoholijuomien valikoimaa.
Alkon monopolilla ei ole itseisarvoa, mutta sillä on välinearvo. Sen puolustajat eivät puolusta kyseistä yhtiötä, vaan sellaista myyntijärjestelmää, joka vähentää kulutusta ja haittoja.
Kirjoitus on julkaistu Lääkärilehden Näkökulmia-kirjoituksena 31.5.2019. Lähde: Mäkelä, Pia. Mitä alkoholilain vaikutuksista pitäisi päätellä? Suom Lää­käril 2019;74: s. 1408 – 1409.
Mäkelä P, Norström T. Miten alkoholin tilastoitu kulutus muuttui vuonna 2018? Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Tutkimuksesta tiiviisti 2019.
Mäkelä P, Karlsson T. Miten alkoholimonopolit vaikuttavat väestön alkoholinkulutukseen? Katsaus tutkimuskirjallisuuteen. Yhteiskuntapolitiikka, verkossa ensin 17.5.2019.
Pia Mäkelä tutkimusprofessori Päihteet ja riippuvuudet, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Jussi Hämäläinen says: 07.09.2021 12:49
Blogikirjoituksessa THL:n tutkimusprofessori puolustelee THL:n täysin pieleen mennyttä pelotteluyritystä alkoholikuolleisuuden lisääntymisestä, jos enintään 5,5-prosenttiset juomat vapautetaan ruokakauppoihin Alkosta. Alkoholin kulutus Suomessa ja alkoholikuolleisuus ei lisääntyneet, niin kuin etukäteen jo arvelinkin. Nyt se on vahvistettu tutkitulla tiedolla.
Professorin kommentti osoittaa, että THL on jämähtänyt tukevasti ns. brezhnevin aikaan ja että ko. laitoksessa vielä 2020-luvulla uskotaan edelleen viinapirulla pelotteluun, jota raittiuskasvatus oli joskus 1960-80-luvuilla. Haloo, tulkaa siellä THL:ssä jo nykyaikaan ja myöntäkää rehellisesti, että arvauksenne oli täysin väärä. Mutta taitaa olla turha toivo, kun nykyvirkamiesten palkkaamisessa tuntuu selkärangattomuus ja tehtyjen virheiden myöntäminen olevan yksi tärkeimmistä kriteereistä.
Tämä professorin selittely blogikirjoituksessa selittely herättää minussa pelkästään huvittuneisuuden ja säälin tunteita. Totta kai ne rapajuopot juovat aina sen valtavan alkoholimääränsä, eikä sitä voi estää. Mutta me muut eli valtaosa suomalaisista, joilla alkoholinkäyttö on hallinnassa, osaamme ostaa viinimme ja oluemme ruokakaupoista, niin kuin osataan muissakin maissa Länsi-Euroopassa. Eli kaikki viinit, oluet ja väkevät ruokakauppoihin Suomessa. Ja sen muuten sallivat EU-säännökset. On muistettava, että kaikissa muissa EU-maissa kuin Suomessa ja Ruotsissa kaikkea alkoholia myydään ruokakaupoissa ja että vain Suomi ja Ruotsi hakivat alkoholimonopoleilleen poikkeusluvan kansanterveyssyillä EU:lta, jossa pääsääntö on kaupan ja palveluiden vapaus koko EU:n maantieteellisellä alueella. EU:ssa epäilemättä vain ilahdutaan, kun Suomi poistaa kaupan esteitä sallimalla kaikkien viinien, oluiden ja väkevien myynnin ruokakaupoissa.
Itse olen jo n. 10 vuotta hankkinut kaiken alkoholini Baltian maista ja Saksasta, ja halvalla. Vain hullu tänä päivänä suostuu pönkittämään Alkon taloutta ostamalla sieltä sikakallista alkoholia.
Halusi THL sitä tai ei, viinit, oluet ja väkevät myydään pian ruokakaupoissa myös Suomessa, ja brezhnevin aika on Suomen alkoholipolitiikassakin lopullisesti taakse jäänyttä elämää.
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.