fi en et vo fi fi it fi fi vo fi fi en en fr en fi fi fi fi fi fi fi it fi eo fi fi fi fi fi fi fi de fr fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi ru fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi en sv fr de hbs_lat fr fr fr sv en it fi fi fi fi fi fi it fi fi fi vo fi fi fi fi fi fi fi fi en et et fi it fi fi nb fi en fi fi eo fi tr fi fi fi fi fi fi fi et fi fi nl fi fi vo fi fi it fi fi vo fi fi
Pakkomuuttojen ja vainon kokemisen ylisukupolviset jäljet...
Psykologia -lehti julkaisee syksyn 2020 numeroissaan koronapandemiaan käsitteleviä tekstejä. Sosiaalipsykologit Nelli Hankonen, Martela Frank ja Pilvikki Absetz aloittavat keskustelun aiheesta tässä blogissa.
Koronaviruksen vastaisessa taistelussa kansalaisten omat valinnat ja toiminta ovat keskeisessä roolissa. Hallinnon on mahdotonta valvoa, pesevätkö ihmiset käsiään, halailevatko he toisiaan ja pitävätkö he riittävän etäisyyden ruokakaupoissa. Siksi se, kuinka vahvasti meistä jokainen on motivoitunut noudattamaan hallituksen antamia käyttäytymisohjeita, on ratkaisevassa asemassa viruksen leviämisen estämisessä. Toistaiseksi tässä on onnistuttu hyvin ja THL:n edustajat ovat jopa yllättyneet siitä, kuinka tunnollisesti ihmiset ovat ohjeistuksia noudattaneet. Mutta tilanteen jatkuessa pitkään on yhä tärkeämpää, että päättäjät onnistuvat kommunikoimaan rajoitukset ja ohjeistukset tavalla, joka ylläpitää ihmisten omaehtoista motivaatiota ja sitoutumista. Kun ihmiset sisäistävät ohjeet ja sitoutuvat niihin koska kokevat ne itse arvokkaiksi ja tärkeiksi, on todennäköisempää, että he jaksavat myös vapaaehtoisesti noudattaa oikeanlaista käyttäytymistä.
Suomen Psykologinen Seura ja Psykologia-lehti järjestävät Psykologia-lehti 50 vuotta seminaarin Snellmanin päivänä 12.5.2015 kello 12–16
Paikka: Helsingin yliopiston päärakennus, Fabianinkadun sisäänkäynti, sali 8
12.00 Psykologia-lehti 50 vuotta, ja 110 vuotta Arvo Lehtovaaran ja Ohto Oksalan syntymästä (Jarkko Hautamäki)
12.30 Alku aina hankalaa – 60-luku ja psykologian perustavat teemat – ymmärtävä selitys (Juha Manninen)
Psykologia-lehti täyttää 50 vuotta!
Juhlaseminaari pidetään 12.5.2015 kello 12–16 Helsingin yliopiston päärakennuksessa (Fabianinkadun puoli) salissa 8.
Mukana on päätoimittajia, toimitussihteereitä, toimittajia, kirjoittajia ja lukijoita kaikilta vuosikymmeniltä. Teemana on tieteen, käytännön ja lehden kehitys. Valmistellut puheenvuorot mm. Juha Manninen, Klaus Helkama, Matti Vartiainen, Liisa Hakamies-Blomqvist, Raija-Leena Punamäki, Timo Ruusuvirta sekä Jarkko Hautamäki.
Suomen psykologinen seura ja Psykologia-lehti kutsuvat lehden ystävät tilaisuuteen.
Varhaiset muistot vahvistuvat yhdessä muistellen
Muistatko kun teit lumienkelin ja lunta meni niskaan? Muistatko kun pikkuveli syntyi ja tulit sairaalaan katsomaan häntä? Muisteleminen auttaa muistamaan varhaisia muistoja. Näin toteavat muistitutkija Elaine Reese ja hänen kollegansa Otagon yliopistossa Uudessa-Seelannissa.
Psykologia-lehti toivottaa Hyvää Uutta Vuotta 2015!
Viime vuosina on kehitetty huikea määrä erilaisia kaupallisia tuotteita aivojen treenaamiseen. Lukuisat yritykset myyvät harjoitusohjelmia, videopelejä ja aivojumppasovelluksia, joiden väitetään parantavan älykkyyttä ja kognitiivista suorituskykyä ja vaimentavan ikääntymiseen liittyvää kognitiivisen suorituskyvyn laskua. Mutta kannattaako aivotreeniä toivoa joululahjaksi?
Avaa pikkujoulukausi kunnon show’lla
Mikä piristäisi enemmän kuin hyvän alustuksen kuuleminen kiinnostavasta aiheesta ja sitä seuraava tieteellisesti korkeatasoinen keskustelu kahden henkilön välillä? Tällä viikolla ympäri Suomea on tarjolla useampikin väitöstilaisuus psykologiasta kiinnostuneille.
Onko tilastollisesti merkitsevillä tutkimustuloksilla käytännön merkitystä?
Viime maanantain blogi herätti Psykologia-lehden Facebook-sivulla tärkeän kysymyksen tutkimustulosten käytännön merkityksestä. Kiitos erinomaisesta ja inspiroivasta kysymyksestä! Puheena ollut tutkimustulos viittaa siihen, että viikko ulkoilmaleirillä ilman elektronisia laitteita parantaa taitoa tunnistaa emootioita. Mutta onko käytännön merkitystä sillä, että leirin jälkeen kasvojen emootioiden tunnistamisessa virheet vähenivät noin 4,5 yksikköä, mutta vertailuryhmässä vain 2,5 yksikköä.
Aikoinaan pelättiin sarjakuvien ja television katselun huonoa vaikutusta. Viime vuosina on keskusteltu ja tutkittu aktiivisesti, olisiko syytä patistaa lapset tietokoneen, tabletin ja älypuhelimen äärestä luontoon ja ihmisten pariin.
Äitien puheet ja isien teot
"Mitä isot edellä, sitä pienet perässä" - on tuttu sanonta myös suomalaisessa kulttuurissa. Uuden kanadalaisen tutkimuksen mukaan asia ei kuitenkaan ole ihan noin yksinkertainen. Tutkijat kyselivät alakouluikäisten lasten ammattitoiveita ja lasten vanhemmilta sukupuolten tasa-arvosta kotona: kuka tekee kotitöitä ja mitä vanhemmat ajattelevat sukupuolten tasa-arvosta. Ja vaikka aina jaksetaan puhua siitä, kuinka tärkeitä isät ovat pojille, niin tässä niin kuin useissa muissakin tutkimuksissa isät ovat osoittautuneet erityisen tärkeiksi tyttärille.
Sivu 1 / 11
Ilmainen tilaus (1 kuukausi)
Ensimmäisen vuoden psykologian opiskelijoille (1 vuosi)
Vain tilaajilla on pääsy tämän artikkelin täysversioon.
Kirjaudu sisään tai klikkaa tästä tilaamaan Psykologia-lehti.
Jos olet jo tilaaja, rekisteröidy tästä.
Seuran palkintoja vuosista 2019 ja 2020
Pääkirjoitus (03/2022): Pakolaisuus ja psykologit
Pakkomuuttojen ja vainon kokemisen ylisukupolviset jäljet: inkeriläisen toisen ja kolmannen pakkomuuttosukupolven hyvinvointi Suomessa
Kuuluvuuden tunne ja poissaolot maahanmuuttotaustaisilla oppilailla
© Psykologia / Suomen Psykologinen Seura 2022. kaikki oikeudet pidätetään. Site design & development by