fi en en fi en en fi en en zh fi fi en fi en fi en fi en fi en en zh en en de eo en en fi jbo en en es ru fr en jbo en fi en fi pl fi uk it war en es war fi jbo fi fi jbo fi en es es fi jbo es en es fi fi jbo fi en es fi fi jbo fi en es en fi jbo en en es fi ca en fi en el en fi en fi en fi en fi en fi en en en pt en ca id de en en sl en en en en en fi lt fi fi fi fi nl fi en en en en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Työajan käyttö liikuntaan ja sen yhteys työuupumusoireisiin Jyväskylän yliopiston henkilökunnan keskuudessa (full record)
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Noin neljäsosa suomalaisista työikäisistä kokee vähintään lievää työuupumusta. Työuupumuksen ja sen seurausten ehkäisemiseksi tarvitaan kustannustehokkaita keinoja työntekijöiden työkyvyn ja -hyvinvoinnin edistämiseksi. Jyväskylän yliopiston henkilöstöllä on mahdollisuus käyttää viikoittaisesta työajastaan kaksi tuntia liikuntaan. Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin työajalla toteutetun liikunnan ja työuupumusoireilun välistä yhteyttä. Aineistona käytettiin Liikkuva ja luova yliopistoyhteisö (LiLY) -hankkeen vuosina 2020 ja 2021 keräämiä Liikunta- ja hyvinvointikyselyjen tuloksia. Tutkimukseen osallistuneiden määrä oli yhteensä 702 henkilökunnan jäsentä. Uupumusoireilun mittarina käytettiin RAND36- elämänlaatumittarin neljästä kysymyksestä muodostettua tarmokkuusindeksiä, johon liitettiin tieto työn koetusta henkisestä kuormittavuudesta. Koko aineistossa työntekijöistä ne, jotka kokivat työnsä kevyenä tai melko kevyenä, olivat muita tarmokkaampia riippumatta liikuntaedun käytön säännöllisyydestä. Havaitut ryhmien väliset erot säilyivät malleissa huomioiduista kovariaateista huolimatta. Vuoden 2021 osalta liikuntaetua säännöllisesti käyttävät työnsä raskaaksi kokevat eivät eronneet tarmokkuuden suhteen työnsä kevyeksi kokeneista, liikuntaetua hyödyntävistä työntekijöistä. Regressioanalyysin tulosten mukaan korkeampaan tarmokkuuteen olivat yhteydessä miessukupuoli, suurempi viikoittainen liikuntakertojen määrä sekä korkeampi ikä. Työn koettu henkinen kuormittavuus oli yhteydessä matalampaan tarmokkuuteen. Lisäksi vuonna 2021 tarmokkuus oli merkitsevästi alhaisempaa vuoteen 2020 verrattuna. Liikuntaedun käyttö ei ollut yhteydessä tarmokkuuteen. Liikuntaedun käyttäjät harrastivat liikuntaa todennäköisemmin useammin viikkotasolla kuin ne, jotka eivät hyödyntäneet etua ollenkaan. Liikunnan korkeampaa viikoittaista määrää ennusti myös pidempi työura yliopistolla. Myös työaikamuodon osalta havaittiin tilastollisesti merkitsevä päävaikutus. Liikuntaedun käyttö ei ollut yhteydessä työuupumusoireiluun yleisesti henkilöstön keskuudessa, vaikka viitteitä yhteyden olemassaoloon havaittiin vuoden 2021 tulosten osalta. Koska kyseessä on poikkileikkaustutkimus, kausaalisuhteista ei voida esittää päätelmiä. Liikuntakertojen viikoittainen määrä puolestaan oli yhteydessä korkeampaan tarmokkuuteen, mikä viittaa eroihin työ- ja vapaa-ajalla toteutetun liikunnan välillä. Yleisesti mallien selitysosuudet jäivät niukoiksi, minkä vuoksi jatkossa tutkimuksissa tulisikin huomioida laajemmin työolosuhteisiin liittyviä tekijöitä. Aihepiiristä tarvitaan yleisesti enemmän esimerkiksi laadukkaita seurantatutkimuksia, jotta saadaan tietoa työajalla toteutettavan liikunnan vaikutuksista, kustannustehokkuudesta sekä tasa-arvoisesta toteutumisesta.
bout 25 per cent of Finnish working age population suffers from mild to severe burnout. Cost effective measures are needed in preventing burnout and its consequences, and in enhancing work ability and wellbeing at work. The staff of Jyväskylä university has been granted an advantage to spend two hours of their weekly working time in exercise. The association between burnout and exercise during working hours was the objective of this research. The data used in this research was conducted by LiLY (Liikkuva ja luova yliopistoyhteisö) project during 2020 and 2021. The overall study population was 702 employees. The section measuring energy and vigor in RAND36-measure was used as the indicator for burnout symptoms with the information of reported mental burden of work. The employees that assessed the burden of their work as low or very low were more vigorous and energetic than others, whether they participated regularly in exercise during working hours or not. The detected differences remained even after considering covariates. Assessing the year 2021 slight differences were noted: employees that assessed the burden of their work as high or very high and participated regularly in exercise during working hours did not differ from those, who assessed their work burden as light and exercised regularly during working hours. In further analysis, being male, higher weekly amount of overall exercise and older age were associated with feelings of vigor and energy. Higher mental burden of work was associated with lower vigor and energy. In addition, feelings of vigor and energy were significantly lower during the year 2021 than the year 2020. Exercise during working hours was not associated with feeling of vigor and energy. It was also noted that employees exercising more overall were also more likely to participate in exercise during working hours. All in all, participating in exercise during working hours was not associated with burnout symptoms among university employees. A slight association was found when assessing the data form 2021, but not in the total data. Due to the cross-sectional setting of the research, no conclusions of the causal relationship between the observed associations can be made. Since differences considering the effect of overall exercise and exercise during working hours were seen, there might be differences between the two physical activity domains of work and leisure. The overall coefficient of determination remained low in every used model. That is why in future research should consider working conditions and other possible confounders more carefully. The possible benefits of exercise during working hours should be addressed more carefully preferably in follow-up trials, so that more information is gained of the effects of exercise during working hours, cost-effectivity, and equality of such benefits in workplaces.
Työajan käyttö liikuntaan ja sen yhteys työuupumusoireisiin Jyväskylän yliopiston henkilökunnan keskuudessa
Faculty of Sport and Health Sciences
Sport and Health Sciences
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Files in this item
This item appears in the following Collection(s)
Pro gradu -tutkielmat [24101]
Show simple item record
Showing items with similar title or keywords.
Occupational well-being : the role of areas of worklife and achievement and social strategies
Innanen, Hely (University of Jyväskylä, 2014)
Päiväkirjatutkimus työhyvinvoinnista : tarmokkuuden, uupumusasteisen väsymyksen ja palautumisen väliset yhteydet
Kinnunen, Sanna M. (2011)
Tutkimuksessa tarkasteltiin tarmokkuuden ja uupumusasteisen väsymyksen kokemista työviikon aikana muuttujakeskeisestä ja henkilökeskeisestä näkökulmasta käsin. Lisäksi tutkittiin palautumisen yhteyttä tarmokkuuden ja ...
"Kyllä opettajan työ olisi mahdotonta jaksaa ilman työkavereiden tukea!" : tutkimus liikunnanopettajien työssä jaksamisesta
Salonen, Johanna; Syvänen, Anne (2009)
Työn henkinen kuormittavuus ja kehon kuntoindeksi : tuloksia rekkakiertueelta
Väestörakenteen kehitys ja väestöennuste ennakoivat mahdollista työvoimapulaa Suomessa. Taloudellisen huoltosuhteen heikentyessä ja työurien pidentyessä työkyvyn merkitys korostuu. Yksi riskitekijä heikentyvälle työkyvylle ...
Testing cross-lagged relationships between work‐related rumination and well‐being at work in a three‐wave longitudinal study across 1 and 2 years
Kinnunen, Ulla; Feldt, Taru; Bloom, Jessica de (John Wiley & Sons Ltd., 2019)
The aim of this three‐wave longitudinal study conducted among 664 Finnish employees was to examine the cross‐lagged relationships between various work‐related ruminative thoughts (affective rumination, problem‐solving ...
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.