fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Lasten hyvinvointi on sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävän yhteiskunnan perusta - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Suomessa joka kymmenes lapsi asuu köyhässä perheessä. Se on riski ja vastoin suomalaisten enemmistön arvoja. Meillä on syytä olla huolissamme lasten ja lapsiperheiden eriarvoistumisesta, nuorten syrjäytymisestä ja vähäosaisuuden juurtumisesta ylisukupolviseksi.
Tällainen kehitys uhkaa johtaa myös hyvin ja huonosti toimeentulevien sosiaaliseen etäisyyteen ja elämänpiirien eriytymiseen. Kun yhteiset kokemukset vähenevät, hyvinvointiyhteiskunnan perustana oleva luottamus uhkaa rapautua. Helsingin Sanomien köyhyyskyselyn tuoreet tulokset antavat tästä jo viitteitä.
Hyvinvointiyhteiskunnan tukiverkot sekä erityisesti perheiden elinolojen tukeminen ja varhaiskasvatus ovat avainasemassa torjuttaessa vähäosaisuuden ylisukupolvista kasautumista.
Nobel-palkitun taloustieteilijä James Heckmanin johtopäätös laajasta, monitieteisestä tutkimusohjelmasta on puhutteleva: lapsen viisi ensimmäistä ikävuotta ovat ratkaisevia niiden tiedollisten, sosiaalisten ja tunteellisten kykyjen kehitykselle, jotka vaikuttavat lapsen myöhempään koulumenestykseen, ansiotyöhön ja koko elämänkulkuun. Varhaislapsuuteen investoimisen taloudellinen tuotto on korkea. Myöhemmät kompensointiyritykset johtavat huonompiin tuloksiin.
Meillä Suomessa muun muassa professorit Jorma Sipilä ja Eva Österbacka ovat painottaneet, että varhaiskasvatus ja lasten kouluvalmiuksien tukeminen ovat parhaita keinoja edistää lapsen ja nuoren hyvinvointia ja ehkäistä ongelmien syntyä. Heikoista kasvuoloista koulua käyvien lasten tuki on erityisen tärkeä. Kun halutaan tukea lapsia ja nuoria, on ensi sijassa tuettava perheitä, koteja ja lasten muita kasvuympäristöjä.
Ennaltaehkäisy merkitsee perheitä leimaamattomien universaalipalvelujen tarjoamista kaikille, mutta myös räätälöityä tukea niille vanhemmille ja nuorille, joiden elämän eväät ovat heikommat.
Eriarvoisuuden vähentäminen on keino turvata yhteiskunnan taloudellista kestävyyttä
Taloudellinen kestävyys on ollut uuden hallituksen poliittisen puheen ja toimenpidevalmistelun keskiössä. Vähemmälle on jäänyt keskustelu yhteiskunnan sosiaalisesta kestävyydestä. Taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden keskinäisyhteys tunnustetaan laajalti.
Eriarvoisuuden torjunta ei ole kuitenkaan saanut liiemmälti sijaa yhteiskunnallisten muutosten hallinnassa ja päätöksenteon agendalla. Säästöpaineet uhkaavat typistää päätösten tarkasteluhorisonttia ja synnyttää koko yhteiskuntaa kurjistavia seurauksia.
Suomalaiset pitävät eriarvoisuuden vähentämistä moraalisesti tärkeänä. Lisäksi se on keino turvata taloudellista kestävyyttä. Liian suuret tuloerot heikentävät näet talouskasvua ja yhteiskunnan vakautta. Kasvuvaikutus välittyy erityisesti koulutuksen kautta: heikossa taloudellisessa ja sosiaalisessa asemassa olevissa perheissä lasten koulutusta laiminlyödään, oppimistulokset jäävät heikoiksi ja yhteiskunnan sosiaalinen liikkuvuus vähenee.
Eriarvoisuuden vaikutukset näkyvät suurina sosioekonomisina eroina kansalaisten terveydessä ja toimintakyvyssä ja niiden seurauksena esimerkiksi työmarkkina-asemassa ja osallisuudessa.
Menopaineet kasvavat, kun sosiaalisen huono-osaisuuden vaikeimpia ongelmia yritetään korjata. Samalla kansantalouden veropohja hapertuu ja verotuksen hyväksyntä kaikkein hyvätuloisimpien keskuudessa saattaa heiketä. Kokonaisuutena suomalaisten valmius rahoittaa hyvinvointipolitiikkaa verovaroin on kuitenkin säilynyt korkeana.
Julkisilla, pääosin yhteisin verovaroin rahoitetuilla hyvinvointipalveluilla on tähän asti ollut merkittävä pienituloisten toimeentuloa ja kulutusmahdollisuuksia kannatteleva vaikutus. Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen yhteydessä on tärkeä huolehtia siitä, etteivät palveluiden saatavuuden ja maksupolitiikan muutokset kasvata jatkossa toimeentuloeroja.
Lapsi- ja perhepalvelujen uudistamista tarvitaan
Palvelujen kehittämistarpeita on kartoitettu useissa kokoavissa katsauksissa viime vuosina. Niissä suositellaan lasten, nuorten ja perheiden palveluihin parempaa koordinaatiota ja yhden luukun periaatteen toteutumista, räätälöityjä palveluja, poikkihallinnollisen yhteistyön lisäämistä sekä ennaltaehkäisyyn ja varhaiseen puuttumiseen panostamista.
Samalla, kun korjaavan työn resurssit on turvattava, on tärkeä ymmärtää ennalta ehkäisevän työn vaikuttavuus. Nykyisin järjestelmällistä vaikuttavuustutkimusta ei juuri ole olemassa. Hyvin perustellun politiikan tueksi tarvitaan lisää tietoa eri palvelujen kustannusvaikuttavuudesta. Tähän tarpeeseen myös THL pyrkii vastaamaan lähivuosina.
On  myönteistä, että pääministeri Juha Sipilän hallituksen lapsi- ja perhepalvelujen muutosohjelmahankkeessa on asetettu kunnianhimoinen tavoite hajanaisen palvelujärjestelmän uudistamisesta. Muutosohjelmalla halutaan vahvistaa vanhemmuutta ja lisätä matalan kynnyksen palveluita. Kyseessä on laaja, monia hallinnonaloja ja palveluita koskeva muutos, joka edellyttää vahvaa kansallista ohjausta ja taloudellista panostusta muutosvaiheessa.
Lapsiperheiden palveluremontissa onnistuminen palkitsee. ”Yhteiskunnan kokonaisuuden kannata lasten kehitys on asia, jota olennaisempaa ei ole”, painottavat Sipilä ja Österbacka.  Siihen johtopäätökseen on helppo yhtyä.
Juhani Eskola pääjohtaja THL
Tuire Santamäki-Vuori johtaja Hyvinvointi, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.