fi sk fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi uk fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Remontteihin lähivuosina jopa kolme miljardia
Jopa noin 66 000:een 1960–1970-luvuilla rakennettuun asuntoon on tulossa remontti seuraavan viiden vuoden aikana. Korjauksiin investoitaisiin noin 2,7 miljardia euroa. Erityisesti suunnitteilla on putki-, julkisivu- sekä ikkuna- ja oviremontteja. Nämä tiedot selviävät työ- ja elinkeinoministeriön teettämästä kyselytutkimuksesta.
Vastanneista kolme neljästä ilmoittaa, että heidän hallinnoimaansa kiinteistöön on suunnitteilla korjauksia. Näistä 76 % on tarkoitus toteuttaa viiden seuraavan vuoden aikana.
Noin 70 prosentilla vastanneista suunnitelmissa on putkiremontti tai muu talotekniikan uusiminen. Julkisivuremontti tai vesikaton korjaus on esillä yli puolessa vastauksista. Ikkunoiden tai ulko-ovien vaihtaminen on ajankohtaiseksi yli 30 prosentilla ja pihojen kunnostustoimenpiteitä kaavailee noin kolmannes. Lisäkerrosten ja hissin rakentamista suunnittelee noin kuusi prosenttia vastanneista.
”Valtaosa maamme lähiökerrostaloasunnoista on rakennettu 1960- ja 1970-luvuilla. Noin 570 000 kerrostaloasuntoa on välittömässä korjaustarpeessa. Tämä aiheuttaa sekä asunto-, että kiinteistöosakeyhtiöille nousevia kustannuksia tulevina vuosina. Se pakottaa myös suomalaisen rakennusteollisuuden kehittämään omaa toimintaansa”, sanoo neuvotteleva virkamies Reima Sutinen työ- ja elinkeinoministeriöstä.
Kyselyssä selvitettiin myös kiinnostusta puurakentamiseen, sillä puun käyttö korjausrakentamisessa on nykyisten määräysten mukaan mahdollista. Vastaajista 28 prosenttia ilmoitti olevansa kiinnostuneita puun käytöstä korjaus- ja lisäkerrosrakentamisessa.
”Vastaukset kertovat, ettei puun käyttömahdollisuuksia vielä tunneta perinteisten korjaustapojen rinnalla. Puu sopii hyvin lähiökerrostalojen julkisivujen energiakorjauksiin sekä lisäkerros- ja täydennysrakentamiseen”, toteaa Sutinen.
Kyselytutkimuksessa kartoitettiin 1960–1970-lukujen kerrostalojen korjaamisen todellista potentiaalia eli, kuinka paljon, millä aikavälillä ja mitä korjauksia taloissa todennäköisesti tehdään. Tutkimuksen kohteena olivat erityisesti kuntien omistamat vuokrataloyhtiöt Suomen kasvukeskuksissa ja suurimmissa kaupungeissa.
Kyselytutkimuksen suoritti kesällä 2015 työ- ja elinkeino- ministeriön toimeksiannosta Rakennuttajatoimisto Valvontakonsultit Oy. Kyselyyn vastanneet olivat pääosin asunto-osakeyhtiöiden isännöitsijöitä, hallitusten puheenjohtajia ja jäseniä sekä muita kerrostalokiinteistöjä hallinnoivia henkilöitä. Kyselyyn vastasi 3 376 henkilöä. ■
Lokakuussa avatulle ilmaiselle Kosteudenhallinta.fi­­­­­­ -sivustolle on koottu tietoa rakentamisen kosteusvaurioiden ehkäisemiseen liittyvistä toimista. Tietoa voivat hyödyntää ammatti- ja pientalorakentajat.
Ohjeet liittyvät lähinnä uudisrakentamiseen. Niitä voi hyödyntää myös sellaisissa korjaus- tai muutostöissä, joissa rakennuksen osia altistuu ulkopuoliselle kosteudelle.
Sivusto vastaa keskeisimpiin kysymyksiin, kuten kuinka kosteusvaurioita voidaan ehkäistä tai syntyneitä vaurioita havaita, kuinka kuivanapitoprosessi kokonaisuudessaan toteutetaan ja mitä eri rakenteissa tulee erityisesti huomioida.
Rakennushankkeen vaihteet-osio kertoo päätöksistä ja vähimmäistoimenpiteistä, joita eri osapuolten tulee tehdä hankkeen eri vaiheissa. Osapuolet-osiossa on tietoa, mitkä asiat ovat kunkin vastuulla. Rakenteet-osioon on koottu tietoa esimerkiksi eri rakenteiden kosteusriskeistä. Toimet-osiossa esitellään konkreettisia tapoja suojaukseen, kuivatukseen, mittaukseen, kosteudenhallintasuunnitelman tekemiseen sekä yleiseen riskien hallintaan. ■
Kosteusturvallisen rakentamisen palkinnot Helsinkiin ja Ouluun
Toista kertaa jaettu Kosteusturvallisen rakentamisen palkinto on myönnetty Helsingin ja Oulun rakennusvalvontavirastoille. Molemmat ovat kehittäneet rakentamiseen liittyvän kosteudenhallinnan parantamiseksi uudet toimintatapamallit. Oulun ehdotuksen rinnalla mallin kehitystyöstä palkittiin myös ympäristöministeriön ja Oulun ammattikorkeakoulun edustajat.
”Sekä Helsingissä että Oulussa pyritään Oulun termiä käyttäen ’hoksauttamaan’ ohjeistuksen ja toimintatavan myötä rakennushankkeeseen ryhtyviä, jotta he varautuisivat riittävän ajoissa myös rakennustyön aikaiseen kosteudenhallintaan. Oulussa esimerkillistä on lisäksi halu edistää asiaa rakennuttajien ja rakennusliikkeiden kanssa käytävien keskustelujen avulla”, tuomariston puheenjohtaja, professori Juha Vinha kertoo.
Helsingissä rakennushankkeeseen ryhtyneitä ohjataan huomioimaan rakennustyön aikainen kosteudenhallinta jo huomattavasti ennen aloituskokousta. Kosteudenhallinta pitää ottaa huomioon suunnitteluratkaisuissa, niiden toteutuskelpoisuudessa ja työnaikaisessa valvonnassa. Rakennushankkeen laajuudesta ja vaativuudesta riippuen lupapäätökseen otetaan mukaan tarpeelliset rakennustyön aikaista kosteudenhallintaa koskevat määräykset.
Oulussa korostetaan rakennushankkeeseen ryhtyvän sekä käyttäjän roolia ja vastuita. Oulun toimintamallissa tarkastellaankin rakennusaikaisen kosteudenhallinnan lisäksi myös rakennuksen käytönaikaista kosteudenhallintaa.
Kokemukset kummastakin kaupungista ovat samansuuntaisia. Rakennuttajat ovat käytännössä lisänneet urakkaohjelmiin vaatimuksia työnaikaisesta kosteudenhallinnasta. Ehdotukset ovat jo nyt muuttaneet rakennusalan omia käytäntöjä kosteudenhallinnan parantamisessa. ■
Lemminkäinen rakentaa elinkaarimallilla Pudasjärven kaupungille hirsirakenteisen palvelukodin. Rakennustyöt käynnistyivät marraskuussa. Hankkeen kokonaisarvo on noin 12 miljoonaa euroa. Hirsitoimituksen alihankkijana toimii paikallinen Kontiotuote Oy.
Rakennuksen hoito, ylläpito, käyttäjäpalvelut sekä palvelusopimuksen aikaiset perusparannusinvestoinnit ovat Lemminkäisen vastuulla 20 vuoden palvelujakson ajan.
”Pudasjärven kohde on ensimmäinen elinkaariperiaatteella toteutettava palvelutalourakkamme, joka tuo mukanaan uudentyyppisiä, mielenkiintoisia haasteita, koska talossa on hoivapalvelutoimintaa vuorokauden ympäri läpi vuoden. Kohde on myös luonteva jatko parhaillaan rakenteilla olevalle Pudasjärven hirsikoulun elinkaarihankkeellemme”, sanoo Suomen talonrakentaminen -liiketoimintasegmentin johtaja Pauli Mäkelä Lemminkäiseltä.
”Uuden tehostetun palvelun asumisen tavoitteena on vaikuttaa siellä asuvien ikäihmisten hyvinvointiin ja turvallisuuteen. Hirsirakenne valittiin hyvän sisäilman, ekologisuuden ja miellyttävyyden vuoksi, ja Lemminkäisen tarjoamat elinkaaripalvelut tekevät rakennuksen ylläpidosta kaupungille huoletonta”, sanoo tekninen johtaja Eero Talala Pudasjärven kaupungilta. ■
LVI-ala palkitsi Sormusen ja Constin
Grandlund Consultingin toimialajohtaja Piia Sormunen on valittu Vuoden 2015 LVI-Naiseksi. Sormunen toimii aktiivisena alan kehittäjänä. Hän on tekniikan tohtori ja on toiminut nykytehtävänsä lisäksi monipuolisissa tehtävissä alalla, kehitysinsinööristä, ryhmäpäälliköstä alan opettajaksi. Grandlund Oy on teknisellä alalla poikkeuksellinen yritys, jossa johtoryhmästä 75% on naisia.
Vuoden 2015 LVI-urakoitsija -tunnustuksen on saanut Consti Talotekniikka. Vuonna 2008 perustettu yritys tunnetaan hyvämaineisena ja osaavana korjausrakentamiseen keskittyvänä lämpö-, vesi- ja ilmastointialan erikoisliikkeenä. Se on toiminnallaan luonut positiivista mielikuvaa talotekniikka-alasta, erityisesti korjausrakentamisen alueella.
Consti Talotekniikka on pystynyt kannattavaan kasvuun viime vuosien haasteellisessa markkinatilanteessakin. Yrityksen liikevaihto 2014 oli 95 miljoonaa euroa ja se työllistää noin 500 henkilöä.
Kangasala-talon julkisivut saivat Vuoden 2015 Betonijulkisivu -arkkitehtuuripalkinnon. Arkkitehtuuritoimisto Heikkinen–Komonen Oy:n suunnitteleman rakennuksen julkisivussa betonielementtisaumat ovat luonteva osa ruudukkoa erottumatta muusta saumoituksesta.
Kangasala-talon harmaat sandwich-elementit on patinoitu ruosteensävyisiksi Betoni­pallas Oy Pertti Kukkosen Umbra-patinavärjäysmenetelmällä. Kemiallisessa reaktiossa vesiliukoiset rautayhdisteet reagoivat betonin pinnassa sementin kanssa ja väri muuttuu ruosteen ruskean sävyiseksi. Käsittely tehdään isoina pintoina elementtisaumojen yli, ja tarvittaessa se myös tasaa mahdollisia elementtien sävyeroja.
Betonielementit on valmistanut Betset Oy.
TTY:n Kampusareena kannustaa yhteistyöhön
Tampereen teknillinen yliopisto avasi syksyllä Kampusareenan. Se on tieteen, tutkimuksen ja teknologian kohtaamispaikka sekä yliopiston uusi maamerkki.
Kampusareenaa on luonnehdittu uudenlaiseksi innovaatioalustaksi, joka sekä tiloiltaan että palveluiltaan mahdollistaa yritysten, tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien yhdessä tekemisen ja joka synnyttää uutta pöhinää ja epävirallisia ja ennakoimattomia tapaamisia.
Yrityksille on tiloista varattu noin 40 prosenttia. Rakennuksessa on runsaasti avoimia työ-, opetus- ja neuvottelutiloja sekä näyttelytilaa.
Osa ilmanvaihtokoneiden energiantarpeesta katetaan aurinkosähköllä. Julkisivuun asennetut aurinkopaneelit tuottavat sähköä yhteensä noin 80 megawattituntia vuodessa. 1 800 m² laajuinen viherkatto sitoo pölyä ja hiilidioksidia ja viilentää tiloja kesäaikaan.
Kahdeksankerroksisen rakennuksen kokonaispinta-ala on noin 15 000 m². Erikoisuutena on jalustaosan neljä suurehkoa kattoikkunakokonaisuutta, laivanpiippua, joista kaksi palvelee varsinaisina kattoikkunoina auloille. Lisäksi kaksi muuta kattoikkunauloketta verhoavat sisälleen ilmanvaihdon ulospuhaltimet.
Kampusareenan pääurakoitsija oli SRV.
”Rakennusala onkin yksi niistä aloista, joille osa nyt maahan tulevista ihmisistä voisi jollakin aikavälillä työllistyä. Skanskassa on kokemusta siitä, että parhaimmillaan tämä onnistuu erinomaisesti,­ mutta vaatii myös yrityksen sitoutumista alan riittävän perus­koulutuksen järjestämiseen.”
Tuomas Särkilahti, toimitusjohtaja Skanska Oy, Kauppalehti Vieraskynä 2.11.2015
Asuntojen rakentamiseen myönnetyt rakennusluvat kasvoivat edellisvuodesta. Rakennuslupia myönnettiin vuoden 2015 kesä-elokuussa yli 7 600 asunnolle, joka on 21 prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Tilavuudella mitattuna asuinrakennuksille myönnettiin vuoden 2015 kesä-elokuussa rakennuslupia 7,4 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin. Kerrostaloihin myönnettiin koko maassa rakennuslupa yli 5 200 asunnolle. Pientaloille myönnettyjen rakennuslupien määrä on laskenut jo pitkään, kesä-elokuun aikana myönnettiin rakennuslupia viidennes vähemmän kuin vastaavalla ajanjaksolla vuonna 2014.
Suomen suurimman kuntotarkastajan, Raksystemsin, toimitusjohtaja Marko Malmivaara opastaa MyyAsuntoni-verkkopalvelun blogikirjoituksessaan tunnistamaan hyvän kuntotarkastajan.
Malmivaaraa mukaan kuntotarkastajan tärkeimmät viisi ominaisuutta ovat:
1. KH-kortin noudattaminen. ”Pätevä kuntotarkastaja suorittaa tarkastuksen kuntotarkastajan suoritusohjeen eli KH-kortin mukaisesti.”
2. Objektiivisuus. ”Tarkastuksen tilaaja tai hänen mielipiteensä eivät saa vaikuttaa vaan tarkastus tulee olla aina puolueeton.”
3. Intohimo alaan ja itsensä kehittämiseen. ”Peruskoulutuksen lisäksi hyvä kuntotarkastaja kouluttautuu säännöllisesti.”
4. Kokemus ja varovaisuus. ”Hyvällä kuntotarkastajalla on yli 5 vuoden kokemus alalta ja osaa tuottaa tavallista kuluttajaa palvelevaa sisältöä.”
5. Vastuunkanto. ”Mikäli todetaan, että tarkastaja on tehnyt virheen, vastaa hän niistä vahingoista joita vaurion havaitsematta jättäminen tai ns. väärä hälytys on aiheuttanut tilaajalle. Lisäksi hyvällä kuntotarkastajalla on vastuuvakuutus, jossa korvaukset ovat vahinkotapauksessa yli palkkion määrän.”
Asunto-osakeyhtiöiden suunnitellut suuret remontit, prosenttia vastanneista. Tilastokeskus.
Asuntojen korjauksiin 5,8 miljardia
Asunnon omistajat ja asunto-osakeyhtiöt korjasivat Tilastokeskuksen mukaan asuntojaan ja asuinrakennuksiaan 5,8 miljardilla eurolla vuonna 2014. Omakoti- ja paritaloja korjattiin 2,7 miljardilla eurolla. Kerrostalojen korjaamiseen kului 2,4 miljardia euroa ja rivitaloasuntoihin 730 miljoonaa euroa.
Suurin osa kerrostalojen korjauksista, 1,82 miljardia euroa, kului asunto-osakeyhtiön teettämiin korjauksiin ja loput 530 miljoonaa euroa kerrostaloasuntojen omistajien itse tekemiin tai teettämiin korjauksiin. Rivitaloyhtiöt korjasivat 430 miljoonalla eurolla ja rivitaloasuntojen omistajat 300 miljoonalla eurolla.
Korjauskustannukset suhteutettuna asuinpinta-alaan olivat kerrostaloissa 46,3 €/m², rivitaloissa 31,5 €/m² ja omakotitaloissa 21,0 €/m².
Liike- ja toimistorakennuksien korjauksiin yli 1,5 miljardia euroa
Tilastokeskus selvitti ensimmäistä kertaa liike- ja toimistorakennusten korjauskustannukset. Toimistorakennuksia korjattiin 910 miljoonalla eurolla vuonna 2014. Liikerakennusten osuus korjauksista oli 670 miljoonaa euroa. Kerrosalaan suhteutettuna korjauskustannukset olivat liikerakennuksissa 19 €/ m² ja toimistorakennuksissa 25 €/m².
Julkisia palvelurakennuksia korjattiin 1,2 miljardilla eurolla vuonna 2014. ■
kuorma-autollista eli 215 000 kiintokuutiota kiveä louhii SRV Helsingin Kalasatamaan rakennettavan REDI -kauppakeskuksen pysäköintilaitosta varten. Louhinta kestää kesään 2016 asti. Kaikki Sompasaaren tilapäisessä murskaamossa murskattu aines käytetään Kalasataman alueella.
Kone, Ramboll ja YIT suosikkityönantajia
Universumin Ammattilaiset -tutkimuksen mukaan Kone on halutuin työnantaja tekniikan alan korkeakoulutettujen ammattilaisten keskuudessa. Myös viime vuonna se oli ykkösenä.
Konsultti- ja suunnittelutoimisto Ramboll nousi tutkimuksessa sijalle 13. Viime vuonna sen sijoitus oli 15.
Rakennusliikkeistä halutuin oli YIT. Sen sijoitus tutkimuksessa oli 14. Viime vuonna sen sijoitus oli sama. Skanska sijoittui tutkimuksessa sijalle 23. Viime vuonna sijoitus oli 24. Lemminkäisen sijoitus oli 29. Viime vuonna Lemminkäinen oli nousija sijalla 26.
Kyselyyn vastasi kaikkiaan 12 380 yliopisto- ja korkeakoulutettua ammattilaista 40 yliopistosta.
vuotta täyttävä Rakentajain kalenteri on monikäyttöinen vuosittain uudistuva käsikirja rakennusalan ammattilaisille ja opiskelijoille. Marraskuussa 2015 ilmestyi 100. vuosikerta. Kalenterin julkaisijat ovat RKL ja RTS ja kustantaja Rakennustieto Oy.
”Toiminnan vastuullisuus korostuu yhä enemmän, ja tämä näkyy työmailla. Toki samaan aikaan­ myös lain­säädäntö on tiukentunut. Rakennusalalla mietitään tar­kasti, miltä asiat näyttävät ulospäin. Tämä on puhdistanut alalta niin sanottuja hämärä­heikkejä ja tehnyt verojen välttelyn hyvin vaikeaksi.”
Ilmarisen rakennuttajapäällikkö Niina Rajakoski arvioidessaan harmaan talouden vähentyneen selvästi rakennus­alalla, 29.10.2015
Lue lisää osoitteesta digilehti.rakennustaito.fi. Tarjolla uutisia, ajankohtaista asiaa raken­nusalalta sekä päivityksiä tämän lehden artikkeleihin, kun uutta tapahtuu.
Sovellus vaatii JavaScript-tuen. Käyttääksesi sovellusta sinun on laitettava JavaScript-tuki päälle, tai käytettävä selainta joka tukee JavaScriptiä.