fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Useassa vaiheessa toteutettavan sairaalan uudisrakennus- ja peruskorjaushankkeen ensimmäinen osa valmistuu loppuvuodesta 2019, kokonaan se on valmis vuonna 2021.
kainuun sairaala on valittu Suomen ja Baltian parhaaksi tietomallihankkeeksi Tekla BIM Awards -kilpailussa. Kohteessa on käytetty tietomallia monipuolisesti niin eri osapuolten yhteistyössä kuin innovatiivisissa ratkaisuissakin. Suunnittelun lisäksi tietomalleja on hyödynnetty myös työmaalla ja tuotantoketjussa. Älykästä teknologiaa ja visualisointia on hyödynnetty käyttäjälähtöisessä suunnittelussa.
Uusi sairaala on myös merkittävä julkinen puurakentamiskohde, mikä on ohjannut hankkeen suunnittelua alusta lähtien. Rakennuksen betoniseen runkoon yhdistetään yli 10 000 m2 puurakenteisia ja -verhoiltuja julkisivuelementtejä, jotka toimitetaan asennusvalmiina ikkunoineen ja pellityksineen. Käytännössä sairaalan päärakennuksen julkisivu on kokonaisuudessaan puuta. Seitsenkerroksisen hankkeen bruttoala on 46 282 m2. Betonielementtejä on noin 7 350 kpl ja paikallavalubetonia noin 11 270 m3. Teräsrakenteita on 290 700 kg.
Kainuun sairaala on Suomen ensimmäinen allianssimallilla toteutettu sairaalahanke. Kainua-allianssiin kuuluu projektin tilaaja Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä, pääurakoitsija Skanska, rakenne-, talotekniikka- ja arkkitehti­suunnittelusta sekä käyttäjälähtöisestä suunnittelusta ja logistiikan asiantuntemuksesta vastaava Sweco sekä talotekniikkaurakoitsija Caverion. ■
suomi on rakenteiden kosteusmittauksessa maailman ehdotonta kärkeä. Uusin läpimurto on tamperelaisen Wiiste Oy:n langaton anturijärjestelmä.
Kosteusmittauksen IoT-teknologiaa kehittävän Wiiste Oy:n uudessa ratkaisussa betonivaluun upotettavat anturit lähettävät tiedon betonilaatan kuivumisesta reaaliajassa internetiin. Ne seuraavat kosteutta automaattisesti 10 vuoden ajan. Kyseessä on maailman ensimmäinen täysin automaattinen tiedonsiirto suoraan betonivalusta internetiin, esimerkiksi matkapuhelimella luettaviksi.
Ratkaisu ei nosta mittauksen kustannuksia perinteiseen porareikämittaukseen verrattuna, ja se mahdollistaa kosteustilanteen seurannan periaatteessa useita kymmeniä vuosia. Kun antureiden akut loppuvat noin 10 vuoden kuluttua, mittausta voi jatkaa manuaalisella lukulaitteella.
Uuden teknologian testausjakso saatiin heinäkuun päätteeksi vietyä onnistuneesti loppuun. Langattomasti etä­luettavat anturit tulevat myyntiin syys-lokakuun vaihteessa. ■
Vesilaitteistoihin liittyviä uusia asetuksia
Ympäristöministeriö antoi kesäkuussa asetukset rakennusten vesilaitteistoihin tarkoitettujen PEX-putkien ja joustavien kytkentäputkien olennaisista teknisistä vaatimuksista. Asetukset tulivat voimaan 1.9.2018.
Nyt annetuissa asetuksissa on määrätty terveellisyyteen liittyviä vaatimuksia käytettävien materiaalien ominaisuuksien, tuotteista liukenevien aineiden sekä haju- ja makuhaittojen osalta.
Annetut asetukset perustuvat maankäyttö- ja rakennuslakiin ja ovat jatkoa rakentamismääräysten kokonaisuudistukselle.
Olennaisia teknisiä vaatimuksia koskevat asetukset muodostavat perustan kansalliselle tuotehyväksynnälle ja antavat mahdollisuuden tyyppihyväksynnälle. Asetusten kanssa rinnakkain ympäristöministeriössä on valmisteltu tyyppihyväksyntäasetukset, jotka annetaan erikseen. Jatkossa vastaavia asetuksia annetaan myös muille tuoteryhmille. ■
Saimaan kanava yhdistää Saimaan Suomenlahteen. Kanavasta lähes puolet sijaitsee ­Venäjältä vuokratulla alueella. Kanavan kahdeksaa sulkua ohjataan Mälkiän ja Brusnitchnoen kaukokäyttö­keskuksista.
Nykymuotoinen Saimaan kanava 50 vuotta
suomen tärkein kanava, 43 kilometriä pitkä Saimaan kanava, täytti 50 vuotta 5.8.2018. Saimaan kanava avattiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1856, ja se oli suurin siihen mennessä Suomessa toteutettu rakennushanke. Suurhankkeen toteuttaminen maksoi kolme miljoonaa ruplaa. Liikenne kanavassa oli erittäin vilkasta heti alusta alkaen.
Vuosien mittaan kanavaa parannettiin muun muassa uusimalla sulkuja sekä oikomalla ja leventämällä kanavaa. Nykymuotonsa kanava sai 50 vuotta sitten, kun kanavan perusteellinen laajennustyö valmistui.
Isoja hankkeita käynnissä ja suunnitteilla
Kanavan liikennemäärä nousi viime liikennekaudella selvästi edellisvuodesta. Vuonna 2017 tavaraliikenne nousi 6 ja matkustajaliikenne 3 prosenttia edelliseen liikennekauteen verrattuna.
Parhaillaan on käynnissä kolme isoa hanketta: Saimaan kanavan alaporttien uusiminen, Laitaatsalmen väylän rakentaminen ja Jännevirran sillan rakentaminen. Kaikki valmistuvat kuluvan ja ensi vuoden aikana.
Liikennevirastossa on käynnissä suunnittelu kanavan sulkujen pidentämiseksi. Tavoitteena on, että rakennustyö voisi alkaa jo vuonna 2020. Hanke sisältää runsaasti vaativia erikoistöitä, ja alustava kustannusarvio on noin 60 miljoonaa euroa.
Liikennevirastossa on suunnitteilla myös Saimaan kanavan vedenpinnan nostaminen 10 senttimetrillä, mikä mahdollistaisi Saimaalle liikennöiville aluksille sata tonnia suuremman lastimäärän. ■
EK:n suhdannebarometri elokuu 2018
EK arvioi tämänhetkisen rakentamisen suhdannetilanteen olevan keskimääräistä suotuisampi. Myös tilaustilanne on hyvä, asuinhuoneistoja on myymättä vain vähän ja tuotantokapasiteetti on lähes täyskäytössä. Ammattityövoiman palkkaamisessa on ongelmia yli puolella kyselyvastaajista. Yleiset suhdanneodotukset ovat hienoisessa laskussa (saldoluku -10).
Lähde: Elinkeinoelämän keskusliitto EK
+  Suunnittelu- ja konsultointialan yritys Rambollissa työskentelevät ekaluokkalaisten vanhemmat saavat 1–3 päivän palkallisen vapaan lapsen aloittaessa koulunkäynnin. Vapaa oli käytössä ensi kerran tänä syksynä.
– Yhdysvallat sallii jälleen terveydelle erittäin vaarallisen asbestin käyttämisen rakennusmateriaaleissa. Kesäkuun alussa Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto EPA ehdotti asbestille säädöstä, joka sallii uusien asbestituotteiden valmistamisen tapauskohtaisesti.
kasvoi rakennusyritysten liikevaihto maalis-toukokuussa vuodentakaisesta. Lähde: Tilastokeskus
”Jos meillä olisi kesä ilman yhtäkään tietyömaata, se olisi merkki siitä, että talous on laskussa ja valtiolla ei ole rahaa ylläpitää, saati huoltaa Suomen laajaa ja kattavaa tieverkkoa. ”
Destian rakentamisesta vastaava johtaja Pasi Kailasalo
turun skanssissa sijaitseva kauppakeskus siirtyy geo­energian käyttäjäksi. Kauppakeskuksesta tulee lähes energia­omavarainen.
Kolme kuukautta kestävä geokaivojen poraus alkoi elokuussa. Kaivoja porataan maan alle yhteensä 112, kukin noin 350 metrin syvyyteen kauppakeskuksen ympäristöön. Toteutuksesta vastaa energiayhtiö Adven.
Geoenergia toimii akkuperiaatteella. Maaperästä saadaan kesällä kiinteistöön viilennystä ja kallioperään voidaan samalla varastoida lämpöä. Talvella kiinteistö taas lämmitetään maa­perästä saatavalla lämmöllä.
Skanssi otti aurinkoenergian käyttöönsä ensimmäisenä kauppakeskuksena Suomessa. Kauppakeskuksen katolle asennetut aurinkopaneelit tuottavat vuodessa noin 60 MWh sähköä. Katolle rakennettua aurinkovoimalaa tullaan laajentamaan, ja investoinnin jälkeen aurinkopaneelit peittävät jo 600 neliömetrin alan. ■
Mälkiän sulun rakentamista vuodelta 1931. Saimaan kanavan rakennushankkeeseen liittyvää arkistoaineistoa on Liikenneviraston arkistossa 103 hyllymetriä. Digitoituina on julkaistu yli 1 000 valokuvaa. Kuvakokoelma löytyy osoitteesta www.doria.fi/handle/10024/145849
Sovellus vaatii JavaScript-tuen. Käyttääksesi sovellusta sinun on laitettava JavaScript-tuki päälle, tai käytettävä selainta joka tukee JavaScriptiä.