fi fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi fi nl fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr fi fi en fi fi en en
Kielikompassi - oma tila - puheviestintä
Ryhmän jäsenten välisen viestinnän kulkua voidaan kuvata erilaisten viestintärakennemallien avulla. Viesti kulkee ryhmässä ryhmän jäseneltä toiselle ja reitistä muodostuu erilaisia verkostoja. Verkostot kuvaavat sitä, kuka puhuu kenenkin kanssa ja niiden perusteella voi tehdä päätelmiä ryhmän viestinnän sujuvuudesta. Esimerkkejä viestintärakennemalleista:
Ryhmäviestintätaitojen kolme elementtiä ovat asenne ryhmän työskentelyyn, tiedot käsiteltävänä olevasta aiheesta ja ryhmäviestintäprosesseista sekä puheviestintätaidot. Ryhmäviestintätaitoja pidetään usein helpompina kuin yksin esiintymisen taitoja. Yksin esiintyminen on kuitenkin taidollisesti helpompaa, sillä silloin voi itse päättää, mitä ja milloin puhuu.
Ryhmän keskustelun kulkua on vaikeampi itse ohjailla ja omien viestintätavoitteiden saavuttaminen ryhmässä on vaikeampaa. Ryhmässä tarvitaan sekä tehtävä- että suhdekeskeisiä taitoja. Tehtäväkeskeiset taidot liittyvät tehtävän suorittamiseen ja organisointiin, suhdekeskeiset taidot puolestaan ryhmän jäsenten välisiin suhteisiin ja niiden ylläpitämiseen.
Oman puheenvuoron liittäminen muiden puheenvuoroihin.
Keskustelun koherenssin eli yhtenäisyyden ylläpitäminen.
Omien ajatusten ja tunteiden ilmaiseminen tarkasti ja tarkoituksenmukaisesti.
Toisten verbaalisen ja nonverbaalisen ilmaisun kuunteleminen ja ymmärtäminen.
Täsmennysten ja perustelujen pyytäminen.
Ongelman määrittelyn ja analysoinnin taidot.
Ratkaisuvaihtoehtojen esittämis-, kehittely-, ja analysointitaidot.
Erilaisiin tilanteisiin, aiheisiin ja ryhmänjäseniin mukautuminen.
Empatian ja tuen osoittaminen.
Konfliktitilanteiden hallinta-, ja ratkaisutaidot.
Väärinkäsitysten havainnoiminen ja ratkaiseminen.
Ryhmän toimintaa ylläpitävän ilmapiirin luominen ja ylläpitäminen.
Taito rohkaista ja kannustaa toisia osallistumaan ryhmän toimintaan.
Toisten verbaalisen ja nonverbaalisen ilmaisun kuunteleminen ja havainnoiminen.
Ryhmässä voi olla virallisia tai epävirallisia rooleja. Viralliset roolit voidaan joko osoittaa tai niihin voidaan valita. Esimerkiksi puheenjohtaja toimii virallisessa roolissa, jakaa puheenvuoroja ja koordinoi muiden työskentelyä.
Epäviralliset roolit kehittyvät ryhmän vuorovaikutuksen kautta. Ne ovat yhteydessä ryhmän jäsenten persoonallisuuteen, käyttäytymiseen, ja tapoihin toimia ryhmässä. Roolit vaihtelevat, eikä sama ihminen aina ole samassa roolissa eri ryhmissä. Roolit eivät välttämättä ole pysyviä yhdenkään ryhmän aikana, vaan ne voivat vaihdella ryhmän kehittyessä.
Epäviralliset roolit voidaan jakaa tehtäväkeskeisiin tai suhdekeskeisiin.
Ryhmän toimintaa häiritsevät muun muassa seuraavanlaisen roolin omaavat  osallistujat:
Brilhart, J.K. & G.J. Galanes 1992. Effective group discussion. Dubuque: Wm.C. Brown.
Takala, E. & M. Gerlander (toim.) 1995. Polkuja puheviestintään. Jyväskylä: Avoimen yliopiston julkaisusarja, oppimateriaaleja 3.
Valkonen, T. 2000. Ryhmäviestintätaidot ja niiden arvioiminen. Sivut 106-117 teoksessa Lappalainen, H.-P. (toim.) Virikkeitä viestintävalmiuksien arviointiin. Opetushallitus: Helsinki.