fi en en fi en en fi en en zh fi fi en fi en fi en fi en en en fi en en zh en en de eo en en fi jbo en en es ru fr en jbo en fi en fi pl fi uk it war en es war fi jbo fi fi jbo fi en es es fi jbo es en es fi fi jbo fi en es fi fi jbo fi en es en fi jbo en en es fi ca en fi en af en it en fi en fi en fi en et en hbs_lat en en en en en ca id de en en sl en en en fi fi fi en en en en en fi en fi en en da en en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Syö tai tule syödyksi : vaikuttaako ravitsemustila metsämyyrän (Myodes glareolus) ruokailukäyttäytymiseen ja lisääntymiseen petoriskin alaisuudessa? (full record)
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Saaliseläinten ruokailuun vaikuttavat muun muassa ravitsemustila ja petoriski. Ravitsemustilan vaikutusta ruokailupäätöksiin korkean petopaineen alaisuudessa on tutkittu vasta vähän. Tutkimuksessa pyrittiin selvittämään, vaikuttaako ravitsemustila metsämyyrän (Myodes glareolus) ruokailupäätökseen petoriskin alaisuudessa ja vaikuttaako se mahdollisen energiansaannin kautta myyrän lisääntymiseen. Myyrille annettiin laboratoriossa joko 30 % tai 8 % proteiinia sisältäviä pellettejä ja niiden ruokailukäyttäytymistä mitattiin Konneveden tutkimusaseman myyrätarhoissa keinotekoisilla ravintolaikuilla, jotka sisälsivät auringonkukansiemeniä ja hiekkaa. Ravintolaikkujen viereen laitettiin joko lumikon (Mustela nivalis) hajuista tai puhdasta purua. Laikuille jäänestä ravinnosta laskettiin luovutustiheys eli GUD (=Giving-up-density). GUD on osuus ravinnonmäärästä, jonka eläin jättää laikkuun, kun ravinnon etsimisen aika kasvaa sen vähetessä. Myyrien pariteltua tarhoissa naaraat siirrettiin laboratorioon synnyttämään, jossa poikueiden koko ja poikasten paino mitattiin. Luovutustiheyksissä oli eroja vain toisella ja kolmannella viikolla, mutta haju ja ravinto vaikuttivat yhdessä luovutustiheyksiin. Hyvän ravinnon myyrät suosivat puhdasta purua sisältäviä laikkuja ja huonon ravinnon myyrät lumikonhajuisia laikkuja. Eri ravitsemustaustalla olleet naaraat eivät eronneet toisistaan poikueen koossa tai poikasten painossa. Tulokset osoittavat, että huonon ravitsemustilan myyrät ottivat suurempia riskejä kuin hyvän ravitsemustilan myyrät. Ravintokäsittely ei vaikuttanut kuitenkaan myyrien lisääntymiseen.
Both nutritional status and risk of predation affect foraging of prey animals. There are only a few studies which have studied how an animal’s nutritional status will affect its foraging decisions under high predation risk. The goal of the research was to study does the nutritional status affect to the bank vole’s (Myodes glareolus) foraging decision under the risk of predation and does this affect to vole’s reproduction via obtained energy. Voles were given either 30 % or 8 % protein-containing pellets in the laboratory, and their foraging behavior was subsequently measured using artificial food patches in field enclosures at Konnevesi research station. Patches contained sunflower seeds mixed to sand and next to them was put either clean bedding or the least weasels’ (Mustela nivalis) beddings. Food which was left to patches, was measured as giving-up-density (GUD). GUD is a portion of food which animal leaves to the patch as the amount of food decreases and the time for searching food and risk of predation increase. When voles had mated in enclosures, females were moved to the laboratory to give birth. The size of the litter and the weight of pups were measured. GUDs differed from each other only during the second and the third week with both scent and food affecting the GUDs. Voles fed with good food preferred patches with clean bedding and voles fed with bad food preferred patches with weasel’s scent. Females fed with good or bad food didn’t differ from each other in litter size or pups’ weight. Results indicate that voles with poor nutritional status took bigger risks than voles with better nutritional status, but nutritional status didn’t affect to the voles’ breeding.
Syö tai tule syödyksi : vaikuttaako ravitsemustila metsämyyrän (Myodes glareolus) ruokailukäyttäytymiseen ja lisääntymiseen petoriskin alaisuudessa?
Bio- ja ympäristötieteiden laitos
Department of Biological and Environmental Science
Ecology and evolutionary biology
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Files in this item
This item appears in the following Collection(s)
Pro gradu -tutkielmat [24101]
Show simple item record
Showing items with similar title or keywords.
Ravinnonsaannin vaikutukset kasvuun ja aineenvaihduntaan perinnöllisesti eriytyneillä seeprakalapopulaatioilla
Parviainen, Sanni; Ruotsalainen, Aurora (2022)
Aineenvaihduntanopeus, elinkierto-ominaisuudet ja niiden väliset vuorovaikutukset kertovat paljon yksilön kelpoisuudesta, toisin sanoen kyvystä selvitä hengissä ja tuottaa lisääntymiskykyisiä jälkeläisiä tietyssä ympäristössä. ...
Voles and weasels in the boreal Fennoscandian small mammal community : What happens if the least weasel disappears due to climate change?
Ylönen, Hannu; Haapakoski, Marko; Sievert, Thorbjörn; Sundell, Janne (Wiley-Blackwell Publishing Ltd., 2019)
Climate change, habitat loss and fragmentation are major threats for populations and a challenge for individual behavior, interactions and survival. Predator–prey interactions are modified by climate processes. In the ...
Predation risk shaping individual behaviour, life histories and species interactions in small mammals
Trebatická, Lenka (University of Jyväskylä, 2009)
Trebatická havaitsi, että Suomen yleisin nisäkäs, metsämyyrä, on erittäin hyvin sopeutunut lyhyen lisääntymiskauden tehokkaaseen käyttöön ja pahimpien petojen välttämiseen. Parempi pedonvälttäminen kuin esimerkiksi toisella ...
Secondhand horror : effects of direct and indirect predator cues on behavior and reproduction of the bank vole
Sievert, Thorbjörn; Haapakoski, Marko; Palme, Rupert; Voipio, Helinä; Ylönen, Hannu (Ecological Society of America, 2019)
Risk recognition by prey is of paramount importance within the evolutionary arms race between predator and prey. Prey species are able to detect direct predator cues like odors and adjust their behavior appropriately. The ...
Metabolic and genomic characteristics of bank voles exposed to radionuclides
Organisms defend against external disturbances using various metabolic and genomic methods. Organisms experience stress when the disturbances grow severe enough to debilitate survival or reproduction. Low dose ionising ...
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.