fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Vasta itsensä arvokkaaksi ja pystyväksi kokeva huolehtii terveydestään - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Köyhät kuolevat hyvätuloisia nuorempina. Terveyseroja ei sanottavammin ole onnistuttu kaventamaan. Jos tuloksia ei synny, on vaihdettava toimenpiteet.
Ensinnäkin on olennaista tunnistaa, mitkä ovat suurimpia terveysongelmia. Toisekseen on hyvä tietää, mistä ne johtuvat. Kolmannekseen pitää olla ymmärrys siitä, miten ihmismieli toimii.
Suurimmat terveysongelmat jo tiedetään ja ongelmien syntymisestä sekä ihmismielen toimimisesta on vähintään suuntaa antavaa tietoa. Kun terveyseroja kavennetaan, vastaukset näihin kolmeen pitäisi osata yhdistää.
Kun ongelmana on voimattomuus, ratkaisu ei ole moralisointi
Jos murhetta ja stressiä parantaa syömällä, ei auta ravitsemusoppi. Jos syvää toivottomuuttaan lääkitsee alkoholilla, tarvitaan valistuksen sijaan muuta hoitoa. Näin olen ollut lukevinani köyhien kokemuksista kertovasta laadullisesta seuranta-aineistosta vuosilta 2006 ja 2012.
Kaikkein pienituloisimpien kokemukset antavat syyn olettaa, että hyvinvointi lisääntyy vapauksien ja pystyvyyden tunteen lisääntyessä – ja toisinpäin. Pienet tulonlisät, parantunut terveys, tilaisuudet näyttää osaamista ja saada arvostusta tai hankalasta tilanteesta irrottautuminen vapauttavat. Silloin yhä useammat asiat tulevat mahdollisuuksien piiriin ja odotushorisontti pitenee. Näyttäisi vieläpä siltä, että melko usein vasta sitten, kun toivottomuus väistyy ja ihminen näkee riittävän pitkälle tulevaisuuteen, hänellä on syy vaalia terveyttään.
Vastaavasti pakot, ulkoiset tai sisäiset, esimerkiksi rahan vähyys tai häpeä, vähentävät pystyvyyden tunnetta ja lannistavat. Kun ihminen syystä tai toisesta joutuu selviytymään päivästä toiseen, hän ei pysty käyttämään kaikkea kapasiteettiaan. Tästä puhutaan usein passivoitumisena.
Eikö köyhällä sitten ole oikeus olla passiivinen? Arvoväittelyä ei tarvita, sillä köyhien kokemukset antavat sitä ennen yhden vastauksen: Passiivisuus eli voimattomuus on usein pakon sanelemaa ja epätyydyttävä tila.
Näkökulmaa pitää laajentaa terveyden ulkopuolelle
Kun hyvinvointieroja halutaan kaventaa, on näkökulmaa aivan välttämätöntä laajentaa pelkän terveyden ulkopuolelle. Filosofi Hegelin ajatuksia seuraten: ihmisen on ensin oltava arvokas jonkun silmissä ennen kuin voi olla sitä itselleen.
Yksinkertaisuudessaankin ajatusta voidaan konkretisoida politiikkatoimenpiteisiin. Ihmisen täytyy saada tulla nähdyksi ja kuulluksi; on tarjottava ilmaisukanavia joissa tulla arvostetuksi ja mahdollisuuksia panostaa yhteiseen hyvään; päästä helposti perusterveyden- mutta myös päihde- ja mielenterveyshuollon palveluihin.
Arvostava kohtaaminen kuulostaa helpommalta kuin onkaan, koska se vaatii myös hyvinvoinnin ammattilaisen omien tunteiden työstämistä: Työllistämisen ammattilainen turhautuu, kun työtön ei yrityksistä huolimatta työllisty. Päihdetyöntekijä kyllästyy, kun alkoholin kanssa kamppaileva retkahtelee kerta toisensa jälkeen. Terveydenhoitaja hermostuu, kun lasta odottava äiti ei lopeta tupakanpolttoa.
Kielteiset tunteet ja neuvottomuus voivat kääntyä huomaamatta ihmisen syyllistämiseksi, mikä puolestaan voi vahvistaa kokemusta häpeästä ja vähentää uskoa tulevaan.
Ratkaisu yksittäisten ihmisten terveyden parantumiseen voi löytyä yllättävästä suunnasta, kun ihminen kokee olevansa arvokas, pystyvä ja tasa-arvoinen.
Anna-Maria Isola, ym., Syrjäytynyt ihminen ja kunta. KAKS – Kunnallisalan kehittämissäätiö. 2015
Mitä osallisuudella tarkoitetaan ja miten sitä voidaan edistää? Lue lisää Hyvinvointi- ja terveyserot -sivustolta.
Anna-Maria Isola johtava tutkija Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.