fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Ehkäistään masennus ajoissa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Masennus on mahdollista ehkäistä. Arviolta yksi 15 suomalaisesta sairastuu masennukseen joka vuosi. Uusien masennustapausten ilmaantuminen on mahdollista saada vähentymään Suomessa parissa vuodessa 20‒25 prosenttia nykyisestä. Tästä on saatu selvä näyttö maailmalta etenkin niistä tutkimuksista, joissa vasta lievästi oireileville ihmisille on annettu lääkkeetöntä hoitoa.
Lievästi oireilevien hoito vaikuttaa myös masennustilan jälkivaikutuksiin ja vähentää niitä selvästi nykyisestä. Masennushan aiheuttaa työkyvyn menetystä, fyysisten sairauksien kasautumista ja pahimmillaan itsemurhan. Hoitamalla ajoissa lievästi oireilevia lääkkeettömin keinoin voimme mahdollisesti estää masennuksesta johtuvan työkyvyttömyyden pitkittymisen. Varhain aloitettu hoito voi myös säilyttää työkyvyn.
Samalla voimme estää monen uuden kansantaudin puhkeamisen. Masennus lisää vaaraa esimerkiksi sydän- ja verenkiertoelinten sairauksiin, aikuistyypin diabetekseen sekä muistisairauksiin.
Masennus lisää merkittävästi itsemurhan riskiä. Itsemurhavaara kasvaa muutamaksi vuoden aikana jopa 32-kertaiseksi.
Ruotsissa 7 140 589 ihmisen terveydentilan seuranta kahdeksan vuoden aikana osoitti, että masennus ja muut mielenterveyden häiriöt, olivat hälyttäviä merkkejä itsemurhavaarasta niin naisilla kuin miehillä. Mutta vakavasti otettavia merkkejä ovat myös keuhkoahtaumatauti, syöpätaudit, selkäsairaudet, astma ja aivohalvaus.
Tehostettaessa masennuksen ehkäisyä ei muita sairauksia tulisi jättää huomiotta; myös ne on hoidettava.
Suomessa itsemurhakuolleisuus on pienentynyt selvästi vuoden 1990 jälkeen. Vaikka itsemurhien määrä on vähentynyt merkittävästi, on itsemurhien ehkäisyä edelleen tehostettava. Nykyistä määrätietoisempi masennuksen ehkäisy jo oireiden alkuvaiheessa voi auttaa tämän päämäärän saavuttamisessa.
Ikääntyneiden itsetuhoisia ajatuksia voidaan lievittää selvästi parissa vuodessa tehostamalla masennuksen hoitoa terveydenhuollon perusportaalla, kertovat tutkimukset.
Jotta masennuksen ehkäisy onnistuisi, on tunnistettava masennuksen vaara. Tähän on olemassa monia keinoja. Yksi niistä on masennustilan riskilaskuri. Yksi näistä laskureista perustuu 5216 yleislääkärin vastaanotolla käyneen potilaan tietoihin, jotka on kerätty kuudesta Euroopan maasta. Toisen laskurin tietopohjana on 10601 kanadalaista aikuista. Masennuksen riskilaskuri on yhtä luotettava kuin laajalti käytetyt valtimosairauksien riskiä kuvaavat laskurit.
Miksi emme ottaisi terveydenhuollossa käyttöön masennustilan riskilaskuria?
Jotta masennus saadaan ehkäistyä, on vaarassa olevaa ihmistä hoidettava hyvin. Lääkkeetön hoito on perustunut tehdyissä tutkimuksissa tavoitteelliseen keskusteluun terveydenhuollon ammattihenkilön kanssa. Hoitokeskustelu on vahvistanut potilaan omaa suojaa masennustilaa vastaan. Suojaa antavat niin ihmisen psyykkiset puolustusmekanismit kuin hänen sosiaaliset suhteensa.
Myös niitä, jotka ovat jo sairastuneet masennukseen, voidaan auttaa pelkästään terveydenhuollon sisäistä yhteistyötä lisäämällä. Tämä on tärkeää muistaa, sillä masennuksella on sitkeä taipumus uusiutua. Hyvä hoito on myös masennuksen uusiutumisen ehkäisyssä ratkaisevaa. Parantunut hoito näkyy parempina hoitotuloksina ja tyytyväisempinä asiakkaina, mikä luo kaikin puolin valmiuksia onnistua masennustilan ehkäisyssä.
Prevalence of mental disorders. WHO Europe.
Timo Partonen tutkimusprofessori Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.