fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi en fi et fi fi fi fi en en pt fi fi eo cs fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi ms fi
Taitavaksi: Opettaja toimii oppijan kompassina heutagogiassa
Opettajan kannattaa aika ajoin itsekin pysähtyä pohtimaan omia hyviä oppimiskokemuksiaan: Miten opin kaikkein eniten? Oppiminen voi olla hauskaa ja parhaimmillaan uteliaan tutkimusmatkailijan innostava kokemus, flow-tila, mutta samalla myös haasteellista edelllyttäen pinnistelyä ja vaivannäköä.
Heutagogia on yksi lähestymistapa yksilöllisen oppimisen tukemiseen. Tuolloin olennaisia kysymyksiä opiskelijalla ovat: "Mitä haluan oppia? Miten seuraan oppimistani? Miten tiedän mitä haluan oppia?" Lohjan yhteislyseon äidinkielen ja tietekniikan opettaja Mika Auramo kertoi heutagogian soveltamiskokemuksistaan Gradia-koulutuskuntayhtymän lukioiden pedailtapäivässä, johon myös JY:n digikummit saivat kutsun.
Keskeisintä heutagogiassa on, että tuetaan opiskelijoiden yksilöllisiä tavoitteita. Tuolloin opettaja uskaltaa luottaa oppijan omiin valintoihin ja oppijaa motivoi oppimisprosessissa vapaus, "saan itse päättää mitä teen".
Heutagogia ei tarkoita, että opiskelijat perehtyisivät sattumanvaraisesti mihin hyvänsä. "Tärkeät sisällöt katetaan, koska opsia seurataan", Auramo korostaa. Tässä voidaan käyttää kartta-metaforaa. "Opettaja on kompassi, joka ohjaa suuntaa, mihin opiskelija on menossa".
"Opettaja tarjoaa teemat ja oppijat voivat työskennellä muualla kuin luokassa. Usein opettaja istuu opiskelijoiden keskellä vaikka käytävällä, on käytettävissä kysymyksille - ja opettaja voi seurata koko luokan työskentelyn edistymistä esimerkiksi Pedanet-verkko-oppimisympäristöön palautuvien töiden kautta", Auramo kertoo.
Auramon opetuksessa opiskelijan tuotokset ovat kirjoitelmia: tuntipäiväkirja, oppimispväkirja tai älytunnit, jossa opiskelija voi ideoida ja nostaa pohdinnan alle itselleen tärkeitä teemoja ja kysymyksiä ikään kuin tyhjälle paperille. Olennaista on, että opiskelija treenaa juuri itselleen tarpeellisia tehtäviä, joiden äärelle opettaja yksilöllisesti opastaa. Arvostelun sijaan on tärkeää opiskelijan oma suunnittelu, pohtiminen ja opitun erittely.
Tavoitteena on siis tarjota yksittäiselle opiskelijalle arvokasta täsmäohjausta. Arvioinnissa korostuu reflektio ja oppijalle rakentuu oma oppimispolku opettajan ohjauksessa. "Tärkeää on metakognitio, joka on tässä oppimisen kolmoissilmukka: mitä pitää oppia, miten sekä mistä tietää mitä pitää oppia. Opettajan roolina on scaffolding (eli oppimisen oikea-aikainen tukeminen)".
Lue lisää: * http://bit.ly/heutagogia
* http://lyseo.org -blogi, ks. kurssit ÄI
Iltapäivän aikana keskusteltiin paneelissa tulevaisuuden mahdollisuuksista, mm. yksilöllisyydestä opetuksessa ja oppimisessa sekä tekoälyn hyödyntämisestä. Teknologia tulee nähdä opetuksessa työkaluna, ikään kuin kynänä, joka mahdollistaa tiettyjä toimintoja. Teknologia voi myös säästää resursseja: hoitaa rutiininomaisia asioita, jolloin opettajan aikaa vapautuu ohjaukseen ja yksilöllisten oppimispolkujen tukemiseen.
Posted by Hannele at 10.54
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Huomaa: vain tämän blogin jäsen voi lisätä kommentin.
Uudempi teksti Vanhempi viesti Etusivu
Tilaa: Lähetä kommentteja (Atom)
Subscribe Now: Feed Icon
Subscribe in a reader
Jyväskylän ja Taideyliopiston digikummit koolla "l...
Opettaja toimii oppijan kompassina heutagogiassa
Teema: Yksinkertainen. Sisällön tarjoaa Blogger.