fi id fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi tr fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi eo cs fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi
Rakentaminen tuo kieltämättä helposti mieleen kesän ja t-paitakelit, vaan on talvirakentamisellakin puolensa. Etenkin hirsitalon rakentamisessa talvella on monta plussaa.
ILMANKOSTEUS on kevättalvella ihanteellinen hirsirakentamiseen. Hometta leijuu ilmassa hyvin vähän, joten hirsien suojaamisen kanssa ei joudu olemaan niin tarkkana. Ennen maalaamista laitamme desinfioivan homekäsittelyn kehikkoon, jotta ikäviä pilkkuja ei maalipintaan ajan myötä muodostuisi. Nykyään muuttuneiden EU-säädösten vuoksi hirsiä ei ole valmiiksi tehtaalla homekäsitelty. Keskitalvella ei myöskään pitäisi olla sitä vaaraa, että hirsiä joutuisi kurassa pyörittelemään. Tosin kuka näistä säistä tietää, eilenkin satoi vettä. :D
TYÖMIEHIÄ voi olla helpompi saada palkattua talviaikaan, kun he eivät ole niin kiireisiä. Työkaluja saa vuokrattua paremmin, kun kysyntää on vähemmän. Varasimme rakennustelineet jo aiemmin, että ovat valmiina kun tositoimet alkavat.
ALENNUKSIA voi saada talotoimittajilta talvirakentamiseen. Meillä on Finnlamellilta talvirakentajan etuna päätykolmioiden toimitus valmiiksi kasattuina, mikä vähentää työtä työmaalla.
TOIMITUSAJAT saattavat olla erilaisia kuin kesäaikaan. Toisaalta tavara voi tulla nopeammin, mutta esimerkiksi betonia saadaan toimittajaltamme vasta huhtikuun alussa. Pohjan valmistelu lattiavalua varten, eli putkitusten ja eristeiden laitto, tehdään maaliskuussa sopivasti ennen valua.
Talvella on toki varauduttava pakkasiin, mutta työvaatteet ovat nykyään tosi hyviä ja lämpimiä. Oleellista on järjestää lämmin taukotila, jossa sormia voi lämmitellä ja samalla tutkia rakennuspiirrustuksia. Lumen kanssakin on puuhaa, mutta ei sitä nyt kauheasti näillä leveyksillä ole. Toistaiseksi raksaelämä talvella on ollut ainakin mukavampaa kuin syksyn kaatosateissa!
Erään illan ohjelmana oli pieni valuoperaatio. Valettiin betonimyllyllä talvibetonista neljä limppua, joiden varaan talon keskellä olevat neljä kantavaa pilaria tulevat. Kierretangot ovat noin pitkät siksi, että tuohon tulee väliin vielä lattiaeristeiden ja valuun paksuus. Limput siirretään paikoilleen sisälle ennen pilarien laittoa. En tiedä menikö vähän vaikeimman kautta tämä, mutta onpahan ainakin tuet pilareille. Tiedä sitten miten muut ratkaisevat vastaavan tilanteen. Pilareiden sijoitteluun tuli vielä jälkeenpäin muutoksia, kun väliseinien on tarkoitus olla kertopuuta ja alkuperäinen rakenne olisi ollut siten, että pilarit kantavat sisälaatan päällä ja kaksi näistä olisi väliseinän sisään askarreltuina massiivipuusta osaksi väliseinärakennetta. Nyt muutetussa rakenteessa pilarit eivät tule painamaan laattaa, vaan ovat omalla perustuksellaan ja anturallaan. Näitä ei tullut syksyllä tehtyä epävarmuuden vuoksi. Talomme kaikki väliseinät tulevat lattiavalun päälle, eivätkä ole kantavia. Ajatus talvivalun onnistumisesta mietitytti hieman, mutta asia ratkesi itsekseen säiden ollessa plussalla viime päivinä.
Kierrotangot ovat 24 millimetrin tankoja kiinnitettyinä muttereilla "ankkureihin", jotka teetettiin paikallisessa laserleikkausta ja särmäystä eli levyn taivutusta tekevässä firmassa. Itse valumuotit ovat Soklexin pilarimuotit hieman muutetulla korkeudella, erittäin näppärät muotit kun valmiiksi hitsattu raudoitus tulee mukana. Kunhan nämä ovat paikallaan, niin ne toimivat säätöjalkoina pilareille normaaliin tapaan.
Talon pystytyksessä ja katon teossa tarvittavat ruuvit ja konenaulaimen naulat sekä ruuvit terassin tekoon on käyty jo ostamassa. Toinen työn alla oleva urakka on lumenluonti perustuksen päältä ja sokkelin reunoilta. Perustuksen talviuni päättyy tähän!
at tammikuuta 28, 2018 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Maalämpökaivon porausta seuraava vaihe on asentaa keruuputkisto, jotta lämpö saadaan kaivosta talteenkin. Meillä kun ei teknistä tilaa vielä ole, niin asennukset sisällä tehdään vasta kesän mittaan. Syksyllä teknisen tilan läpivienneistä laitetut eristetyt Meltexin maalämmön siirtoputket päästiin nyt liittäämään valmiiksi kaivoon.
KS Geoenergiltä tultiin asentamaan keruuputkisto porausta seuraavalla viikolla. Putkirulla kulki näppärästi kaivon luo tällaisen telaketjukulkupelin päällä. Putki täytetään etanolinesteellä, joka toimii lämmönsiirtäjänä kaivosta putkistoon ja estää myös veden jäätymisen putkissa. Seuraavaksi keruuputkisto laitettiin kaivoon. Tässä vaiheessa kaivon ympärys kaivetaan auki ja ylimääräinen suojateräsputki leikataan pois.
Maalämmön siirtoputket liitetään kaivoon, laitetaan väliin tiivisteet ja hitsataan liitokset kiinni. Hitsaus tapahtuu liitospalalla, johon kytketään sähköhitsauskone. Kone lämmittää liitoksessa olevat vastukset ja putket sulavat tiivisti kiinni. Kone ottaa huomioon ulkolämpötilat ja pitää sen mukaan virtaa päällä. Liitoksen teon aikana oli vielä ihmeen lämmin sää, nyt pakkasten aikana liitoskohta on suojattu jäätymiseltä eristelevyin ja pressuin. Nuo keruuputket ovat uritetut TurboCollector putket, joiden lämmönsiirtokyky on parempi kuin sileissä putkissa. Tällöin virtausnopeus voi olla matalampi, mikä taas laskee painehäviötä. Keruuputkien asennus ja liittäminen sujui kaikkinensa hyvin, muutamassa tunnissa tuli valmista!
Lämpökaivo jätetään usein vain maan alle sellaisenaan ja peitellään. Me teemme kuitenkin tarkistuskaivon mahdollista huoltoa varten, kun olimme alunperin varautuneet sellaisen tekemiseen. Ilmeisesti tästä tarkistuskaivojen teosta on luovuttu nykyään ja tulisihan se edullisemmaksikin. Laitamme nyt tähän kaivonrenkaat ja kannen. Liitos jää noin kahden metrin syvyyteen, kun kaikki täytöt on tehty. Tarkastuskaivon pois jättäminen onkin varmasti hyvä vaihtoehto jos liitoksen syvyys on reilusti alle yhden metrin, jolloin EPS-eristeet päällä riittävät suojaksi.
at tammikuuta 23, 2018 3 kommenttia:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Labels: kalliolämpöpumppu, maalämpö, maalämpökaivo, maalämpökaivon poraus
Yhteistyössä KS Geoenergi Oy:n kanssa
Meille oli alusta asti selvää, että taloon tulee lämmitysmuodoksi kallioon porattava maalämpö. Haluamme huolettoman lämmityksen, joka on lisäksi edullinen, turvallinen ja ekologinen. Maalämpö alkaa olla yleisin lämmitysmuoto, mitä uusiin taloihin ja myös vanhoihin koteihin remonttien yhteydessä laitetaan. Lämpökaivon porasi meille vakaalla ammattitaidolla ympäri Suomea Kruunupyystä käsin kalliolämpöporauksia tekevä KS Geoenergi. Yritys on tehnyt kalliolämpöporauksia jo vuodesta 2003.
Kallioperä siis varaa lämpöä, jonka lämpötila on tasaisesti ympäri vuoden 7-8 astetta. Energiaa saadaan pumpattua kalliolämpökaivosta nelinkertaisesti pumpun kuluttamaan virtaan nähden, siksi se on niin edullista käyttää. Maalämpöä voidaan kerätä talteen myös maan alle vaakaan kaivettavalla putkistolla, mutta putkisto vaatii paljon tilaa ja sen laittaminen on työlästä. Kallioon porattu lämpökaivo tarvitsee vain vähän tilaa ja KS Geoenergin poravaunu kulki ketterästi meidänkin tontilla. Poravaunu matkusti toisen rekan kyydissä ja kompressori toisessa rekassa.
Operaatio kesti poran alkulämmittelyineen ja loppuhuoltoineen kahdeksan tuntia. Meille poratun lämpökaivon syvyys on 200 metriä. Tai porausteknisistä syistä syvyys kannattaa olla kolmen metrin jaolla, eli syvyys on 201 metriä miinus kytkentää varten katkaistu puolentoista metrin pätkä. Kaivon syvyys on mitoitettu 143 neliöisen talon ja noin 50 lisäneliön lämmittämiseen. Myöhemmin rakennettavalle autotallille tai lämpimälle varastolle riittää siis vielä lämpöä tästä kaivosta. On tärkeää mitoittaa kaivon syvyys lämmitystarpeisiin nähden ja porata kerralla tarpeeksi syvä kaivo.
Porauksessa maaporaus on kallein ja aikaavievin vaihe, tuolloin pora asentaa samalla suojateräsputkea maahan. Teräsputket laitetaan kolmen metrin pätkissä ja ne hitsataan yhteen sitä mukaa, kun seuraavaa tarvitaan. Meidän tapauksessa kallio oli alle kolmen metrin syvyydessä, joten varsinaiseen kallioporausvaiheeseen päästiin nopeasti ja yksi suojaputki riitti. Porausvaihe meni sujuvasti ja 115 millimetrin pora näytti uppoavan kallioon kuin voihin. Hitsauslaitteetkin kuuluvat osaksi poravaunun varustusta, joten työkalut ovat tarvittaessa käden ulottuvilla. Huomasi kyllä, että paikalla oli ammattimiehet, kun kaikki sujui niin jouhevasti!
Poratessa vettä ei koko matkalta löytynyt, mutta oli kuulemma pari pehmeämpää kohtaa. Porauksen jälkeen saimme yksinkertaisen ohjeen vedenpinnan seuraamiseen kaivossa: pudotetaan pieni kivi ja otetaan aikaa kunnes kuuluu molskahdus. Tuosta voi sitten laskea, missä vedenpinta on. Ohjeena alle neljä sekuntia on riittävä ja sitä se oli jo porauksen jälkeen, ilmeisesti huuhteluveden verran. Seuraavana päivänä aika oli kaksi ja puoli sekuntia, mikä tarkottaa noin 30 metrin matkaa ja 170 metrin aktiivisyvyyttä eli veden määrää. Lämpökaivoon kuulemma voi vain lisätä vettä tarvittaessa, kyse kun ei ole käyttövesikaivosta. Nykytietämyksen mukaan maalämpökaivossa pienempi reiän halkaisija on parempi. Tällöin lämpö siirtyy tehokkaammin kalliosta keruuputkistoon, kun välissä on vähemmän vettä.
Porauksesta jäi siis näkyviin putken pää. Seuraavalla viikolla asennettiin keruuputket kaivoon, josta kerron toisessa postauksessa. Porausjäte on tällaista kivituhkaa, joka onkin varsin hyödyllistä ainetta. :) Sitä voi käyttää vaikka puutarhassa tai kukkapenkissä maanparannusaineena! Taidankin keväällä ripotella sitä tulevan nurmikon ja vuorimäntyistutusten alle.
at tammikuuta 17, 2018 5 kommenttia:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Labels: kalliolämpöpumppu, maalämpö, maalämpökaivo, maalämpökaivon poraus
tiistai 16. tammikuuta 2018
Minulle laadukkaat ja kauniit kodintekstiilit ovat tärkeitä tunnelman ja viihtyisyyden luojia kotona. Ne tuovat kodin tuntua nyt rakennusajan väliaikaiseen asumiseenkin. Ostan kodintekstiilejä harvakseltaan ja harkiten, jotta ne miellyttäisivät silmää vuosia. Uuteen kotiimme tulee enemmän huoneita kuin vanhaan, joten hankintalistalla on uusia verhoja ja mattoja!
Netraudan Vallilan tuotteista olen silmäillyt etenkin kaupunkikuoseja. Mietin kaupunkiaihetta joko kappana kodinhoitohuoneeseen tai sivuverhona työhuoneeseen. Pitkään kotikaupunkina ollut Jyväskylä olisi varmaan loogisin valinta. :) Kuokkalan silta ja luisteluteema kuvastavat minusta kivasti Jyväskylää.
Meillä on ennestään useita Vallilan kodintekstiilejä, joissa ilahduttaa laatu ja kotimainen suunnittelu. Lastenhuoneen verhona on Mimmien Satumetsä, joka on yksi lempikuoseistani Vallilalta. Toiseenkin lastenhuoneeseen voisi hankkia Satumetsää verhoina tai sisustustyynyinä.
kuva: Netrauta.fi/ Sivuverho Vallila Jyväskylä
Pidän paitsi voimakkaista kuoseista, myös herkistä valkoisista verhoista. Nykyiset olohuoneen läpikuultavat verhot ovat Vallilan mallistosta jonkun vuoden takaa ja niille löytyy sama paikka uudestakin kodista. Herkkä kuvio kuultaa kauniisti valoa vasten. Toiset vastaavat vaaleat ja keveät verhot ovatkin etsinnässä. Huomasin myös, että Vallilan valikoimissa on tapetteja, jotka sopisivat oikein hyvin meidän kodin tyyliin. Kohta taloon nousee seinätkin jo pystyyn, niin pääsee tutkimaan sisätiloja ja tapettien valinta alkaa tuntua ajankohtaisemmalta!
Kuva: Netrauta.fi/ Vallila Tapetti Luontopolku
Kuva: Netrauta.fi/ Vallila Kuitutapetti Hetkessä Valmu
at tammikuuta 16, 2018 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Labels: kodintekstiilit, sisustus, Vallila, verhot
sunnuntai 14. tammikuuta 2018
Tontilla on nyt kytkettynä sähkö! Aggregaatin raahaus loppuu siis tähän ja virtaa saa suoraan pistokkeesta. Sähköliittymä maksoi meillä noin 5000 euroa plus tarvikkeet. Sähkömiehet kävivät pystyttämässä tontille yhden tolpan lisää ja siirsivät toista kauemmaksi, niin nyt ei maisemaikkunasta tarvitse katsella sähkötolppaa. :D Mittarikaappikin on asennettu ja kaapeli viety sisälle taloon teknisen tilan kohdalle. Metalliset suojakourut vielä puuttuvat kaapeleille, asennellaan kun saadaan tontille. Sähköjen kytkentä aikaistui hieman ja mittarikaappi telineineen pystytettiin hetkeä ennen kytkentää. Talolle menevä kaapeli on myös laitettu suojaputkeen, helposti meni 40 metrin matka 75 millimetriseen TEL kaapelinsuojaputkeen, mitä Meltexin kuormassa tuli syksyllä. Tuollanen talokaapeli on tosiaan sen verran tukevaa laittaa putkeen, ettei tarvinnut vetonarua.
Yllä näkyy tämänhetkinen pistorasia ja valmiina oleva ulkovalon paikka. Tontilla on käynnissä kuumeinen kaivantojen ja muutenkin pihan tasoittelu vielä muutamana päivänä, jotta tulee lisää tilaa hirsipaketeille. Rakennusporukan kanssa on palaveerattu. Kauaa ei mene, kun toivottavasti päästään vihdoin kivijalasta ylöspäin. Melkoinen määrä tavaraa on kaivettu tähän mennessä maan alle, näin jälkeen päin ajateltuna. Seuraavan rakennusrupeaman tavoite on siis saada talo pystytettyä, aluskatteet ja pellit laitettua kattoon ja ikkunat ja ovet paikoilleen. Sitten jatkamme maaliskuussa itse maalaustöillä ja pohjan valmistelulla lattiavalua varten.
Vielä sellainen valmisteleva proseduuri kuuluu hommiin, että valamme betonista tuet neljälle kantavalle pilarille, jotka olohuoneeseen laitetaan pystytyksen yhteydessä. Tosiaan kun sitä lattiavalua ei vielä ole ja pilareihin tuli pieni rakennemuutos. Teemme betonilimput muottiin työmaalla. Lisäksi teemme lumitöitä ja tuomme rakennustelineet työmaalle ennen rakennusmiesten tuloa.
at tammikuuta 14, 2018 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
torstai 11. tammikuuta 2018
Meillä oli rivitaloasunnossamme ilmalämpöpumppu ja mökilläkin on sellainen suoran sähkölämmityksen kaverina. Jokaisen rakentajan ja remontoijan aarreaitta on Taloon.com, josta löytyy myös ilmalämpöpumput ja lämmitysjärjestelmät. Ilmalämpöpumput saa tilattua Taloon.comista kätevästi kotiin toimitettuna. Asentajan voi sitten hankkia lähistöltä. Ilmalämpöpumpun käy aina asentamassa kylmäkoneasentaja, koska pumpun sisällä on kylmäainetta ja sähköasennuksiin tarvitaan sähkömiestä. Asunto-osakeyhtiöissä tarvitaan vielä taloyhtiöltä erillinen lupa asennukseen.
Rivitaloasuntoomme Jyväskylässä asennukset hoiti paikallinen yritys muutamassa tunnissa. Toinen asentaja asensi ulkoyksikköä ja toinen sisäyksikköä. Sähköt järjestelmään kulkevat sisäyksikön kautta, jolle laitettiin oma uusi vikavirtapistorasia. Kylmäaineputket ja ulkoyksikön sähkönsyöttö vietiin sisältä yläpohjaan ja sieltä talon päätyyn. Päätyasunnossa se oli järkevin asennuspaikka. Työkaluna putken ohjaamiseen sisälle yläpohjasta toimi katuharjan varsi. :D Putket koteloitiin sitten nätisti sisällä ja ulkona. Sisällä sisäyksiköstä täytyy johtaa kondessivesiputki joko ulos tai viemäriin, joten sekin vaikuttaa asennuspaikkaan. Tälläinen jälkiasennus oli kuitenkin nopea, kun homma oli suunniteltu etukäteen.
Pumpun hankinta tuo mukanaan pienempiä sähkölaskuja, mutta se on hyvä muistakin syistä. Sähkölämmitys on varsin kuivaa, joten atoopikkona talvet olivat hankalia pelkän sähkölämmityksen varassa patterien hohkatessa ja kuivattaessa ihoa ja silmiä. Sisäilman laatu muuttuikin pumpun asennuksen myötä paljon miellyttävämmäksi! Kovillakaan pakkasilla ei tarvinnut pitää kuin paria patteria päällä. Kesällä ilmalämpöpumppu taas toimii käänteisesti raikastaen sisäilmaa ja poistaen ilmasta kosteutta, kun laittaa viilennyksen päälle. Monissa ilmalämpöpumpuissa on lisäksi suodatin, joka puhdistaa sisäilmaa bakteereista ja se toimii siten samalla ikään kuin ilmanpuhdistimena. Oikeastaan ainoat huoltotoimenpiteet neljän vuoden aikana meillä oli säännölliset sisäyksikön suodattimien puhdistukset imuroimalla. Muutoin laite oli jatkuvasti käytössä.
Sisäyksikkö on hyvä olla sellaisella paikalla, josta se pääsee puhaltamaan ja siten vaikuttamaan koko asuntoon. Ulkoyksikönkin sijoittelua on hyvä miettiä hetki, hurinaa kuitenkin vähän kuuluu ja se resonoi seinästä. Jos on jokin muu paikka kuin makuuhuoneen seinä, kannattaa laittaa se toisaalle. Meillä se oli toisen makuuhuoneen takaisella seinällä ja vähän hurinaa kuului sisälle asti kovemmilla pakkasilla. Mökillä seinän takana on pukuhuone, eikä hurinaa kuulu tiloihin, joissa oleskellaan enemmän. Ulkoyksikkö kiinnitetään sokkeliin, seinään tai maatelineeseen. Taloon.comista löytyy tarvikkeet myös ulkoyksikön kiinnittämiseen. Ulkoyksikön voi vielä verhoilla talon ilmeeseen sopivaksi ja maalata väriin sointuvaksi, mökillä vielä on tuo nikkarointi odottamassa vuoroaan.
at tammikuuta 11, 2018 1 kommentti:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Labels: ilmalämpöpumppu, lämmitysjärjestelmä, Taloon.com
Uudemmat tekstit Vanhemmat tekstit Etusivu
Pitkälti itse rakentamamme hirsikoti Järvi-Suomen maisemissa. Blogissa omakotitaloasumisen aiheita, puutarhajuttuja, kotoilua ja erilaisia diy-projekteja.
antura betonimuottiperustus följari hirsitalo keittiö lamellihirsi LVI-suunnitelma omakotitalo perustukset perustus pohjapiirrustus rakennuslupa sadevesijärjestelmä salaojajärjestelmä sauna sokkeli takka terassi valu vesikaivo
►  elokuuta 2022 (2)
►  toukokuuta 2022 (2)
►  huhtikuuta 2022 (1)
►  maaliskuuta 2022 (2)
►  helmikuuta 2022 (1)
►  joulukuuta 2021 (2)
►  marraskuuta 2021 (2)
►  lokakuuta 2021 (2)
►  syyskuuta 2021 (3)
►  elokuuta 2021 (1)
►  heinäkuuta 2021 (1)
►  kesäkuuta 2021 (1)
►  toukokuuta 2021 (1)
►  huhtikuuta 2021 (2)
►  maaliskuuta 2021 (1)
►  tammikuuta 2021 (5)
►  joulukuuta 2020 (2)
►  marraskuuta 2020 (2)
►  lokakuuta 2020 (1)
►  syyskuuta 2020 (1)
►  maaliskuuta 2020 (1)
►  joulukuuta 2019 (1)
►  marraskuuta 2019 (3)
►  syyskuuta 2019 (1)
►  elokuuta 2019 (1)
►  kesäkuuta 2019 (1)
►  toukokuuta 2019 (1)
►  huhtikuuta 2019 (1)
►  maaliskuuta 2019 (2)
►  helmikuuta 2019 (1)
►  tammikuuta 2019 (2)
►  joulukuuta 2018 (1)
►  marraskuuta 2018 (2)
►  lokakuuta 2018 (2)
►  syyskuuta 2018 (3)
►  elokuuta 2018 (2)
►  heinäkuuta 2018 (2)
►  kesäkuuta 2018 (2)
►  toukokuuta 2018 (2)
►  huhtikuuta 2018 (4)
►  maaliskuuta 2018 (7)
►  helmikuuta 2018 (7)
▼  tammikuuta 2018 (8)
►  joulukuuta 2017 (6)
►  marraskuuta 2017 (6)
►  lokakuuta 2017 (8)
►  syyskuuta 2017 (5)
►  elokuuta 2017 (6)
►  heinäkuuta 2017 (2)
►  kesäkuuta 2017 (2)
►  toukokuuta 2017 (1)
►  huhtikuuta 2017 (5)
Copyright 2022 ⓒ Hirsiä Aurinkokalliolla. Vintage-frame: freepic.com. Teema: Yksinkertainen. Sisällön tarjoaa Blogger.