fi fi fi uz fi et eo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi uz fi et fi en eo fi fi en fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi sv en fi
Tammikuun Pellervossa 1942 - Maatilan Pellervo
Maatilan Pellervo | helmikuu, 2022
Vuoden toisen vihon pääkirjoitus puhuu käynnissä olevasta maailmanpalosta. Sota on lyönyt leimansa kaikkeen toimintaan Suomessa, kun asekuntoiset miehet ovat olleet asepalveluksessa. Osuuskassojen toiminta ei ole tästä kuitenkaan sanottavasti kärsinyt, ovatpa talletukset kassoihin jopa lisääntyneet sotavuosien aikana. Kirjoitus ennakoi, että alkavana vuonna tarvitaan osuuskassajärjestön apua takaisin vallatun Karjalan jälleenrakennuksessa.
Kaikissa sivistysmaissa pyritään nykyisin vaihtamaan entiset maatiaiskannat jalostettuihin viljelyskasvilaatuihin, kirjoittaa professori J.O. Sauli, ja esittelee tärkeimmät kotimaassa jalostetut syysruislajikkeet ominaisuuksineen: Härmän-, Oiva-, Toivo-, Pekka-, Onni-, Sangasten- sekä Ensijuhannusrukiin.
Ruiskokeiden tulokset ovat vaihdelleet eri koeasemilla. Esimerkiksi Satakunnan koe­asemalla Peipohjassa on satoisin ollut Sangastenruis, joka on jalostettu hiekkamultamailla. Onniruis on ollut Jokioisissa selvästi muita satoisampi, mutta sen talvenkestävyydessä ja korrenlujuudessa on ollut hieman toivomisen varaa.
Ensi kesän kasvinviljelyksen tärkeimmät tavoitteet -artikkeli esittää tarkkaan, paljonko suomalaiset kuluttavat eri elintarvikkeita henkeä kohti päivässä: esimerkiksi täysmaitoa 0,96 kg maataloushenkilöä ja 0,802 kg kuluttajaa kohti. Maanviljelysväestö käyttää enemmän viljatuotteita ja perunaa (600 g ja 628 g) kuin kuluttajaväestö (346 g ja 283 g). Kuluttajaväestö käyttää puolestaan enemmän lihaa ja sokeria (100 g ja 82 g) kuin maatalousväestö (80 g ja 67 g).
Artikkeli laskee koko kansan ruokkimiseksi tarvittavat elintarvikemäärät kulutuskaudelle 1942–43, kasvinviljelytuotteiden tarpeet siemeneksi, ihmisille ja eri kotieläinlajeille, sekä eri viljelykasvien peltoalat kesälle 1942. Tärkein johtopäätös on tarve lisätä selvästi perunan viljelyalaa edellisvuodesta.
Hengenravintoakin oli tarjolla. Lehdessä ilmestyi pakinoita ja runoja, ja Pellervo-seuralta saattoi tilata ohjelmamateriaalia iltamiin: vaikkapa yksinäytöksisen Salaperäinen tarkastuskarjakko -huvinäytelmän käsikirjoituksen esitettäväksi 8 hengen voimin.
Suttisen marja- ja vihannestilaa kehitetään asiakkaiden tarpeita kuulostellen. Tilapuotiin väkeä vetävät kotimainen laaturuoka ja käsityöläisten taidonnäytteet. Kun kahvittelijat lisääntyivät, rakennettiin uusi kahvila jäätelöbaareineen.
Tuulivoimasta tuottoa – ja tuloveroa
Maanomistajalle tuulivoimalan rakentaminen on usein pienoinen lottovoitto, kunhan pitää huolen siitä, että tekee riittävän isot tuotot takaavan vuokra­sopimuksen.
Tärkein hoidettava on maan kasvukunto
Luomuviljely tehostuu hyvillä valinnoilla ja järkevällä työnteolla. Menetelmien testaaminen ei ole hukkaan heitettyä aikaa, tieto ja kokemus ovat tuottavinta pääomaa.
Simon kuntakeskuksen rakennukset lämpiävät Simon Hake­osuuskunnan oman kauko­lämpö­laitoksen tuottamalla lämmöllä. Metsä­energian arvostus ja kysyntä on noussut Suomessa.
Anu-Maarit, Markus ja Frans Elo kuuluvat Vihannes-Laitila-konsernin tuottaja­organisaatioon. Tuotteiden yhteis­markkinointi tuo vakautta, sillä jo kylvöillä tiedetään, että tuotteille on varma ostaja. Yhteen­liittymä mahdollistaa myös tuotanto­panosten yhteis­hankinnat.
Tuulivoimasta tuottoa – ja tuloveroa
Tärkein hoidettava on maan kasvukunto
Tanskalainen maajussi luottaa luomuun
”Ensin täytyy oppia puhumaan nautaa”
Palomuurin takana on turvallista tehdä töitä
Puhelin 020 413 2636
(Ma-pe klo 8-17, hinta 8,35 snt/puhelu + 16,69 snt/min (alv 24 %) soittaessa kotimaan lanka- ja matkapuhelinliittymistä.)
Simonkatu 6, PL 77, 00101 Helsinki
Copyright 2017 Pellervo | Kaikki oikeudet pidätetään