fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi kn fi fi fi fi fi kn fi fi id fi fi en ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi kn fi fi fi fi fi kn fi fi id fi fi en ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Ennen kuin aloitat sukusi geneettisen tutkimisen, on hyvä miettiä:
Mitä tiedät suvustasi tällä hetkellä?
Mitä uusia asioita haluat tietää itsestäsi ja suvustasi?
Suomalaisten tilaamista DNA-tutkimuksista suurin osa tehdään kaupallisesti amerikkalaisella Family Tree DNA:lla, joka sijaitsee Texasin Houstonissa. Tietoja testistä saat helpoiten netistä esimerkiksi Ahti Kurrin DNA-sivuilta – josta löydät tarkat ohjeet tilauksen tekemisestä ja perustietoa DNA-tutkimuksesta. Mikäli perusasioiden opettelun jälkeen haluat edetä edelleen tilaamiseen, klikkaa ”testin tilaaminen”-laatikkoa, jossa testin teettäminen selvitetään seikkaperäisesti.
- Family Finder l. kokonaisperimätesti– tuttavallisesti ”serkkutesti”, jolla yleensä aloitetaan tutkimukset; testi voidaan ottaa sekä miehistä että naisista
- Jos halutaan tutkia äitilinjaa, suoritetaan mtDNA Full, joka voidaan ottaa molemmilta sukupuolilta
- Isälinjaa kartoittavat Y-DNA 111 ja Big Y-700 voidaan tehdä vain miehistä.
Serkkutestissä perimääsi arvioidaan suhteessa muihin jo aikaisemmin yhtiössä testattujen perimään. Tutkimuksen tuloksena löydettävän yhteisen perimän perusteella tehdään arvio serkkujen määrästä korkeintaan 4-5 sukupolveen saakka.
Yksinkertaistettuna, perimästämme puolet tulee isältä ja toiset puolet äidiltä. Mitä kauemmaksi serkuissa menemme, yhteiset perimän osat vähenevät ja mukaan tulee vierasta perimää, jota alkuhenkilöllä ei enää ole.
Serkkuja löytyy sekä isän että äidin puolelta. Tämän vuoksi on hyvä tuntea sukua tarkemmin ja niinpä palvelun sukupuu-ominaisuuteen kannattaa lisätä esivanhempia sukuyhteyksien löytämiseksi: serkut voidaan linkittää toisiinsa, minkä kautta saadaan sekä isän että äidin kautta tulevien serkkujen erittely. Erittelyllä on merkitystä, jos etsitään esim. kadonnutta isä- tai äitilinjaa.
Äititestin tulos on hieman moniselitteisempi, koska äitilinjan muutokset geeneissä tapahtuvat hyvin harvakseltaan. Tulokset antavat tiedon äidin haploryhmästä ja vuosituhansien saatossa tapahtunutta vaelluspolkua - eli arvion siitä, mistä äitilinjamme on tullut. Tämän vuoksi palvelussa olevaan omaan profiiliin on hyvä merkitä vanhimman tunnetun äidin nimi ja syntymäpaikka.
Isälinjan tutkimus on yleistä ja kenties mielenkiintoisinta, koska se paljastaa isän vaelluslinjan vuosituhansien saatossa ja haploryhmän - eli mihin klaaniin kuulut. Lopulta testi selvittää, onko isäsi tulosten perusteella todellisuudessa isäsi ja kuulutko samaan klaanin isälinjasi kanssa.
Tissarin suvussa tehdystä isälinjan tutkimuksesta
Isälinjan tutkiminen on helpompaa verrattuna äitilinjan tutkimukseen, koska isälinjassa tapahtuu geenimuutos l. mutaatio keskimäärin kerran 80 vuodessa. Suomessa yleisin (n. 60-65%) haplo on N eli ”Niilon pojat”, joka jakautuu sekä savolaiseen että karjalaiseen haaraan.
Tissarien tutkittu isälinja kuuluu karjalaiseen N-linjaan ja sekä kangasniemeläiset että pielavetiset ovat samaa isälinjaa. Pielavetinen linja on näistä kahdesta hieman nuorempi, mutta jatkaa samaa ”isäjonoa”.
Sukuseurassa on syyskuuhun 2021 mennessä testattu kuuden Tissarin sukuun kuuluvan miehen isälinja. Näistä löytyy yksi eriävä isälinja, joka on Suomessa hyvin harvinainen E. Tässä isälinjassa on isä vaihtunut jossain vaiheessa ja lisätutkimukselle on edelleen tarvetta. Tutkimus isälinjassa kulkee aina miehestä mieheen ja tässä kohden testaukselle sopivaa miestä ei ole vielä suvusta löydetty, etsinnän yhä jatkuessa.
Mikäli kiinnostuit DNA-testin teettämisestä löytyvät tiedot testauksen kustannuksista yllä mainitusta nettiosoitteesta.
Tissarin Sukuseura ry, tissari.sukuseura[at]gmail.com
Tervetuloa mukaan Sukuseuran toimintaan - ohjeet jäseneksi liittymiseen löytyvät täältä.
Puheenjohtaja Taina Järvenpää, tainajarvenpaa212[a]gmail.com
Suvun tutkija Raija Järvenpää, jarvenpaa.raija[a]gmail.com
Etusivun yläpalkin kuva: Kangasniemen Tissarin kylän eteläisimmän Pirttimäen talon ulkorakennuksia vuonna 1914. Valokuvaaja: Anna-Lisa Lindelöf.