fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi kn fi fi fi fi fi kn fi fi id fi fi en ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi kn fi fi fi fi fi kn fi fi id fi fi en ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Sukuseuran säännöt | Tissarin Sukuseura
1 § Nimi ja kotipaikka
Yhdistyksen nimi on Tissarin Sukuseura ry ja sen kotipaikka on Kangasniemi. Näissä säännöissä yhdistyksestä käytetään nimitystä sukuseura tai seura.
2 § Tarkoitus ja toimintamuodot
Sukuseuran tarkoituksena on selvittää suvun vaiheita ja historiaa, vaalia niihin liittyviä perinteitä ja edistää yhteenkuuluvuuden tunnetta suvun jäsenten keskuudessa sekä tehdä sukuseura- ja sukututkimustyötä tunnetuksi ja muutenkin edistää kotiseututyötä.
Tarkoituksensa toteuttamiseksi sukuseura mahdollisuuksiensa mukaan
järjestää sukukokouksia, sukupäiviä, retkiä ja muita niihin verrattavia tilaisuuksia,
suorittaa ja tukee suku- ja henkilöhistoriallista tutkimustoimintaa,
kerää ja arkistoi sukua koskevaa tietoutta sekä jakaa tutkimus- ja perinnetietoa,
harjoittaa seuran tarkoituksen toteuttamista edistävää julkaisutoimintaa,
toteuttaa yhteistyötä sukututkimus-, kotiseutu-, kaupunki- ja kyläyhdistysten sekä muiden tarpeellisten paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten yhteistyötahojen kanssa.
Toimintansa tukemiseksi sukuseura voi ottaa vastaan testamentattua ja lahjoitettua omaisuutta sekä avustuksia, perustaa sukututkimus- ja muita rahastoja sekä asianomaisella luvalla järjestää varainkeräyksiä ja arpajaisia. Seura voi omistaa toimintansa kannalta tarpeellisia kiinteistöjä.
Seura ei harjoita elinkeinotoimintaa eikä sen tarkoituksena ole taloudellisen hyödyn tai voiton tuottaminen jäsenilleen.
Sukuseuran varsinaiseksi jäseneksi voidaan hyväksyä jokainen henkilö, joka isän, äidin tai huoltajan puolelta on sukuun kuuluva tai joka avioliiton tai avoliiton kautta on siihen liittynyt.
Seuran hallitus hyväksyy varsinaiset jäsenet. Kunniapuheenjohtajaksi tai -jäseneksi voidaan hallituksen esityksestä seuran sukukokouksessa kutsua henkilö, joka on huomattavasti edistänyt ja tukenut yhdistyksen toimintaa. Sukuseuran ainaisjäseneksi katsotaan jäsen, joka yhdellä kertaa suorittaa jäsenmaksun kymmenkertaisena tai jonka hallitus on muusta syystä hyväksynyt ainaisjäseneksi.
4 § Jäsenen eroaminen ja erottaminen
Jäsenellä on oikeus erota yhdistyksestä ilmoittamalla siitä kirjallisesti hallitukselle tai sen puheenjohtajalle taikka ilmoittamalla erosta yhdistyksen kokouksessa merkittäväksi pöytäkirjaan.
Hallitus voi erottaa jäsenen sukuseurasta, jos jäsen on jättänyt erääntyneen jäsenmaksunsa maksamatta viimeksi kuluneelta tilikaudelta tai on muuten jättänyt täyttämättä ne velvoitukset, joihin hän on seuraan liittymällä sitoutunut tai on menettelyllään seurassa tai sen ulkopuolella huomattavasti vahingoittanut sitä tai ei enää täytä laissa taikka sukuseuran säännöissä mainittuja jäsenyyden ehtoja.
Varsinaisilta jäseniltä perittävän jäsenmaksun suuruudesta päättää sukukokous. Kunniapuheenjohtajat ja kunniajäsenet eivät suorita jäsenmaksuja. Seuran hallitus voi harkintansa mukaan myöntää varsinaiselle jäsenelle vapautuksen jäsenmaksusta.
Sukuseuran asioita hoitaa hallitus, joka valitaan varsinaisessa sukukokouksessa. Hallitukseen kuuluu vähintään kuusi ja enintään yhdeksän jäsentä. Hallituksen jäsenten toimikausi on neljä vuotta. Jos jäseniä on kuusi, heistä on kaksivuotiskausittain erovuorossa kolme. Jos jäseniä on enemmän, erovuorossa on ensimmäisenä kaksivuotiskautena neljä ja toisena loput. Ensimmäisen kaksivuotiskauden aikana erovuoroiset määrätään arvalla. Erovuorossa oleva jäsen voidaan valita uudelleen. Hallitukseen voidaan valita numerojärjestyksessä enintään neljä varajäsentä edustamaan hallituksen kokouksesta poissaolevia varsinaisia jäseniä.
Hallitus valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan sekä sukuseuran sihteerin, taloudenhoitajan ja muut mahdolliset toimihenkilöt. Hallitus voi perustaa tarpeellisia toimikuntia tai neuvoa-antavia elimiä ja nimetä niihin henkilöitä myös hallituksen ulkopuolelta. Hallituksen puheenjohtajaa voidaan kutsua myös sukuseuran esimieheksi ja varapuheenjohtajaa myös seuran varaesimieheksi. Hallitusta voidaan kutsua myös sukuneuvostoksi.
Hallitus kokoontuu puheenjohtajan tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtajan kutsusta, kun he katsovat siihen olevan aihetta tai kun vähintään puolet hallituksen jäsenistä sitä vaatii.
Hallitus on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä, puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna on läsnä. Numerojärjestyksessä kutsuttu varajäsen voi korvata kokouksesta poissa olevan varsinaisen jäsenen. Äänestykset ratkaistaan yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, henkilövalinnoissa kuitenkin arpa. Hallituksen kokouksista on pidettävä päätöspöytäkirjaa. Varajäsenet voivat halutessaan osallistua hallituksen kokouksiin puheoikeuksin ilman äänivaltaa. Myös heille jaetaan kokousten asiakirjat.
Hallitus pitää sukuseuran jäsenluetteloa.
7 § Sukuseuran nimen kirjoittaminen
Seuran nimen kirjoittaa hallituksen puheenjohtaja, varapuheenjohtaja, sihteeri tai rahastonhoitaja, kaksi yhdessä.
8 § Tilikausi, toimikausi ja toiminnantarkastus
Sukuseuran tilikausi päättyy kalenterivuosittain 31.12. Sukuseuran toimikausi on kaksi vuotta käsittäen parittoman ja parillisen kalenterivuoden.
Tilinpäätökset tarvittavine asiakirjoineen ja hallituksen toimintakertomukset on annettava toiminnantarkastajalle viimeistään kuukautta ennen varsinaista sukukokousta. Toiminnantarkastajan tulee antaa kirjallinen lausuntonsa viimeistään kaksi viikkoa ennen sukukokousta hallitukselle.
9 § Sukuseuran kokoukset
Sukuseuran kokoukseen voidaan osallistua hallituksen tai sukukokouksen niin päättäessä myös postitse taikka tietoliikenneyhteyden tai muun teknisen apuvälineen avulla kokouksen aikana tai ennen kokousta.
Seuran vuosikokouksena on varsinainen sukukokous, joka pidetään joka toinen vuosi parittomina vuosina hallituksen määräämänä päivänä huhti–syyskuun aikana. Ylimääräinen sukukokous pidetään, kun seuran sukukokous niin päättää tai kun hallitus katsoo siihen olevan aihetta tai kun vähintään yksi kymmenesosa (1/10) yhdistyksen äänioikeutetuista jäsenistä sitä hallitukselta erityisesti ilmoitettua asiaa varten kirjallisesti vaatii. Kokous on pidettävä kolmenkymmenen vuorokauden kuluessa siitä, kun vaatimus sen pitämisestä on esitetty hallitukselle.
Seuran sukukokouksessa on jokaisella varsinaisella jäsenellä, kunniapuheenjohtajalla ja kunniajäsenellä yksi ääni. Kannatusjäsenellä on kokouksessa läsnäolo- ja puheoikeus. Sukukokouksen päätökseksi tulee, ellei säännöissä ole toisin määrätty, se mielipide, jota on kannattanut yli puolet annetuista äänistä. Äänten mennessä tasan ratkaisee kokouksen puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.
10 § Sukuseuran kokousten koollekutsuminen
Hallituksen on kutsuttava sukuseuran varsinainen kokous koolle viimeistään kolmekymmentä (30) vuorokautta ja ylimääräinen kokous viimeistään neljätoista (14) vuorokautta ennen kokousta jäsenille postitetuilla kirjeillä, ilmoituksella seuran kotipaikkakunnalla ilmestyvässä sanomalehdessä, sukuseuran kotisivuilla tai sähköpostitse.
11 § Varsinainen sukukokous
Seuran varsinaisessa sukukokouksessa käsitellään seuraavat asiat:
valitaan kokouksen puheenjohtaja, sihteeri, kaksi pöytäkirjantarkastajaa ja kaksi ääntenlaskijaa
todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
esitetään tilikausittain tilinpäätös, toimintakertomus ja toiminnantarkastajan lausunto
päätetään tilikausittain tilinpäätöksen vahvistamisesta ja vastuuvapauden myöntämisestä hallitukselle ja muille vastuuvelvollisille
vahvistetaan toimintasuunnitelma, tulo- ja menoarvio sekä jäsenmaksujen suuruudet seuraavaksi toimikaudeksi
päätetään hallitukseen valittavien varsinaisten jäsenten ja varajäsenten lukumäärästä
valitaan hallituksen jäsenet sekä mahdolliset varajäsenet numerojärjestyksessä
valitaan toiminnantarkastaja ja tälle varahenkilö seuraavaksi toimikaudeksi
käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat.
Mikäli sukuseuran jäsen haluaa saada jonkin asian sukukokouksen käsiteltäväksi, on hänen ilmoitettava siitä kirjallisesti hallitukselle niin hyvissä ajoin, että asia voidaan sisällyttää kokouskutsuun.
12 § Sääntöjen muuttaminen ja sukuseuran purkaminen
Päätös sääntöjen muuttamisesta ja seuran purkamisesta on tehtävä seuran kokouksessa vähintään kolmen neljäsosan (3/4) enemmistöllä annetuista äänistä. Kokouskutsussa on mainittava sääntöjen muuttamista tai seuran purkamista koskevan asian esillä olosta.
Sukuseuran purkautuessa tai tullessa lakkautetuksi käytetään seuran varat sen tarkoituksen edistämiseen purkamisesta päättävän kokouksen määräämällä tavalla. Arkisto luovutetaan Kansallisarkistolle tai Mikkelin maakunta-arkistolle taikka muutoin tukemaan suku- ja henkilöhistoriallista tutkimustyötä.
Sääntöjä muutettaessa saavutetut jäsenoikeudet säilyvät.
13 § Yhdistyslain noudattaminen
Kaikessa muussa noudatetaan yhdistyslain voimassa olevia määräyksiä.
Säännöt on hyväksytty Patentti- ja rekisterihallituksessa 25.8.2017. Dnro 2017/517322Y
Tissarin Sukuseura ry, tissari.sukuseura[at]gmail.com
Tervetuloa mukaan Sukuseuran toimintaan - ohjeet jäseneksi liittymiseen löytyvät täältä.
Puheenjohtaja Taina Järvenpää, tainajarvenpaa212[a]gmail.com
Suvun tutkija Raija Järvenpää, jarvenpaa.raija[a]gmail.com
Etusivun yläpalkin kuva: Kangasniemen Tissarin kylän eteläisimmän Pirttimäen talon ulkorakennuksia vuonna 1914. Valokuvaaja: Anna-Lisa Lindelöf.