fi en en fi en en fi en en zh fi fi en fi en fi en it en en zh en en fr ru fi eo en en fi jbo ru lt en fr en en es en fi jbo en de en de en fi en hbs_lat en fi pl fi en fi uk it war hbs_lat jbo war en es fi fi jbo fi en es es fi jbo es en es fi en es fi fi jbo fi fi jbo fi en es en en en en jbo fi fr en de en fi en fi en fi en en en it en id id de en en sl en en en fi fi fi fi pl fi fi en fi eo fi fi en fi en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Me voimme nauttia luontoa : rektioilmaukset suomi toisena kielenä -oppijoiden teksteissä (full record)
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Tässä pro gradu -tutkimuksessa pyritään luomaan yleiskuvaa siitä, millainen elementti on rektio suomi toisena kielenä -oppijoiden kirjallisessa viestinnässä. Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, kuinka rektioilmausten käyttö kehittyy EVK:n taitotasoilla. Tutkimusaineistona ovat Linguistic Basis of the Common European Framework Levels -hankkeen (Cefling-hanke) yleisten kielitutkintojen aineisto (aikuisaineisto) ja koululaisaineisto, joita on paitsi tutkittu erikseen myös vertailtu keskenään.  Tutkimuksen teoreettisen taustan muodostaa pitkälti näkemys siitä, mikä rektio oikeastaan on. Rektio on monitahoinen ilmiö, jonka voi määritellä hyvin eri tavoin ja katsoa kuuluvaksi hyvin erilaisiin kielen osa-alueisiin. Tässä tutkimuksessa rektion määrittelyn teoriataustana on käytetty mm. Ison suomen kieliopin (2004) suppeampaa rektioilmiön määrittelyä ja Anneli Pajusen (1999) laajempaa rektion määrittelyä. Näitä ja muita lähteitä tutkimalla on yritetty muodostaa sellainen rektion määritelmä, joka olisi hyödyllinen tutkittaessa nimenomaan S2-oppijakielen rektioilmauksia ja olisi näin ollen tutkimukselle hedelmällinen aineiston rajauksen väline.  Analyysin työkaluna käytetään DEMfad-mallia (Franceschina et al 2006), jonka avulla rektioilmauksista tutkitaan taajuutta, tarkkuutta ja jakaumaa. Taajuuden avulla selvitetään ilmausten frekvenssi: kuinka paljon aineiston eri tasojen ja tekstilajien teksteissä on rektioilmauksia tuhatta sanaa kohti. Tarkkuuden tutkimuksessa lasketaan, kuinka hyvin rektioilmaukset on osattu eri tasoilla ja eri tekstilajeissa. Jakaumaa tutkittaessa puolestaan on tarkasteltu rektioilmausten olemusta: Millaisia ilmauksia eri tasoilla on? Millaisia erilaisia ilmauksia kahdessa tutkimusaineistossa on? Millaisilla muodoilla oikea rektiosija on korvautunut virheellisissä ilmauksissa?  Tutkielman päätulos on, että pääpiirteissään rektioilmausten käyttö lisääntyy ja tarkkuus paranee taitotasoilla ylöspäin edetessä. Tarkkuudessa A-tasolla on aineistojen välillä pieni ero: koululaisaineistossa tarkkuus alkaa parantua heti A1-tasolta eteenpäin, mutta aikuisaineistossa tarkkuus on A1-tasolla parempi kuin A2- ja B1-tasoilla. Tästä eteenpäin myös aikuisaineiston tarkkuus paranee. Rektioilmausten taajuus kasvaa molemmissa aineistoissa selvästi jo B-tasolla, mutta erittäin huomattava kasvu rektioilmausten määrässä tapahtuu aikuisaineiston C-tasolla: ylimmillä taitotasoilla rektioilmauksia on moninkertaisesti muihin tasoihin verrattuna ja niiden variaatio on kasvanut selvästi verrattuna alempiin tasoihin.  Koska koululaisaineistossa ei ole lainkaan C-tasoisia tekstejä, siinä on kaiken kaikkiaan huomattavasti vähemmän rektioilmauksia kuin aikuisaineistossa. Verrattaessa aikuis- ja koululaisaineiston tasoja A1 – B2 havaitaan, että aikuisaineiston tekstien rektioilmauksissa on hieman suurempi taajuus kuin koululaisaineiston teksteissä. Aikuisaineiston C-tasolla rektioilmaukset ovat jo usein monimutkaisissa rakenteissa ja niitä on osattu käyttää hyvin taitavasti, sillä C-tasolla rektioilmausten osaamistarkkuus on lähes sata prosenttia. Tarkasteltaessa rektioilmauksia eri tehtävissä ja tekstilajeissa huomataan, että sekä koululais- että aikuisaineiston teksteissä rektiotapauksia on selvästi eniten mielipideteksteissä. Tämä kertonee siitä, että mielipideteksti on sellainen tekstilaji, jossa oppija pääsee hyödyntämään osaamiaan rektioilmauksia.
This publication is copyrighted. You may download, display and  print it for Your own personal use. Commercial use is  prohibited.
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Me voimme nauttia luontoa : rektioilmaukset suomi toisena kielenä -oppijoiden teksteissä
Rektioilmaukset suomi toisena kielenä -oppijoiden teksteissä
Files in this item
This item appears in the following Collection(s)
Pro gradu -tutkielmat [24074]
Show simple item record
Showing items with similar title or keywords.
"Sori mä en voin tullan" : negaatioilmaukset suomi toisena kielenä -oppijoiden teksteissä
Maisterintutkielmani tavoitteena on tarkastella negaatioilmausten kehittymistä S2-oppijoiden teksteissä Eurooppalaisen viitekehyksen (EVK)taitotasolta toiselle siirryttäessä. Keskityn tutkimaan nimenomaan kieltoverbin ...
Argumentoinnin keinot S2-oppijoiden teksteissä
Tässä tutkielmassa tarkastellaan yläkoulua käyvien suomi toisena kielenä -oppijoiden argumentoinnin taitoja suhteessa Eurooppalaiseen viitekehykseen (EVK). Tutkielmassa selvitetään, miten eri kielitaitotasoille sijoittuvat ...
Käytössä kehittyvä kieli : paikat ja tilat suomi toisena kielenä -oppijoiden teksteissä
Mustonen, Sanna (University of Jyväskylä, 2015)
"Esimerkiksi pissa ei ole mitään kuin Italiassa --" : mielipideilmaukset ja niiden kehittyminen suomenoppijoiden teksteissä
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan suomenoppijoiden mielipiteenilmauksia ja niiden kehittymistä sinä aikana kun oppijoiden kielenkäyttäjän rooli vaihtuu vieraan kielen oppijasta toisen kielen oppijaksi. Mielipiteenilmauksia ...
Neologismit suomi vieraana kielenä -opiskelijoiden teksteissä
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaisia valmiuksia suomi vieraana kielenä -opiskelijoilla on muodostaa taitotasolla B1 päteviä neologismeja eli uudissanoja suomen kieleen. Uusien sanojen muodostaminen suomen kielessä ...
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.