fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Turun kaupunginteatterin laajennus ja korjaus tehtiin säältä suojassa.
Syyskuussa 2017 laajennuksen ja remontin jälkeen avattavan ­Turun kaupunginteatterin ­työmaa on puolivälissä. ­Loppuvaiheessa ­asennetaan teatteritekniikka, ­ joka vie oman osansa muutenkin ahtaista vanhan talon tekniikka­reiteistä.
Teksti Vesa Tompuri Kuvat Suvi Elo
Turun kaupunginteatterin kuusikymmenvuotias vanha osa on osin suojeltu rakennus, mikä tarkoittaa sitä, ettei räystäskorkeutta eikä julkisivun ulkonäköä saa muuttaa. Julkisivut ovat kohtuullisessa kunnossa, eikä niihin ole teknisistäkään syistä tarpeen kajota, koska nykyisetkään energiatehokkuusvaatimukset eivät velvoita parantamaan vanhojen, suojeltujen talojen rakenteiden lämmöneristävyyttä.
”Yläpohjan lämmöneristä­vyyttä tosin parannamme asentamalla 40 senttimetrin paksuudelta puhallusvillaa. Aiempi teoreettinen kymmenen senttiä oli ’kävelty’ huomattavasti ohuemmaksi”, kertoo työmaapäällikkö Tom Laihi Skanska Talonrakennus Oy:stä.
Laihi pitää tätä työmaata uransa vaativimpana. Haasteita riittää niin tekniikassa kuin työjärjeste­lyissä ja aikataulussakin. Tällä työmaalla lähes jokainen työvaihe on tavallisuudesta poikkeava, niin perustukset ja runko kuin talotekniikan eri osa-alueet.
Perustuksia on pitänyt vahvistaa muun muassa mantteloimalla. Lisäksi alapohjan alapuolisia tiloja on pinta pinnalta puhdistettu tiloissa mitattujen korkeiden mikrobipitoisuuksien takia. Ideana on kapseloida rakenteet niin, ettei mikrobeja enää pääse ”vuotamaan” rakenteista ilmaan.
Lähes hehtaarin laajuinen vanha teatteriosa on aikanaan valettu paikalla, kuten myös uusi, runsaan puolen hehtaarin laajuinen laajennusosa.
”Ontelolaattarakenteiset välipohjat ovat ainoa poikkeus paikallavaluista. Syy on selvä: täällä on erittäin vähän kantikkaita vakiomuotoja”, Tom Laihi perustelee.
Samalla runko on materiaaliratkaisuistaan monipuolinen, sillä kattorakenteiden tuennassa on käytetty liima- ja kertopuupalkkeja. Katto oli otettava kokonaan auki ensisijaisesti siksi, että sitä piti loiventaa, jotta kaikki talotekniikka saadaan mahtumaan sille varattuihin tiloihin. Teräksisiä ansaita ja muita tukirakenteita puolestaan tarvittiin tukemaan massiivisia oviaukkoja.
Ilmanvaihtokanavat ovat normaaliin tapaan talotekniikan pahin tilasyöppö. Nyt osansa tarvitsee myös teatteritekniikka, mikä lisää tekniikan sijoittamisen mutkikkuutta niin, että tietomallinnus on ollut kohteessa välttämättömyys.
”Mallinnuksesta huolimatta tekniikkatilat ovat todella ahtaat. Lisäksi osassa tiloista on reunaehtona se, ettei huonetilan korkeutta saa vähentää yhtään. Lavasterakenteet vaativat jopa seitsemän metriä esteetöntä korkeutta”, sanoo rakennuttajapäällikkö Anne Antola Turun kaupungilta.
Alun alkaen Turun kaupunki kaavaili teettävänsä kaupunginteatterin ja laajennuksen jaettuna kokonaishintaurakkana. Kustannukset olisivat kuitenkin ylittäneet laaditun budjetin, ja uudella tarjouskierroksella urakkamuoto vaihdettiin projektinjohtourakaksi. Kustannusraami on nyt budjetin sallimissa rajoissa, mutta aikataulu tuottaa huolta edelleen.
”Muutamat laajahkot lisätyöt, kuten kasvaneet louhinnat ja purut sekä asbestityöt, ovat vaatineet aikataulun päivittämistä. Olemme saaneet perustellusti lisäaikaa, mutta yhteistyössä tilaajan kanssa haetaan ratkaisuja, jotta seuraava ensi-ilta pääsee uusitussa ja laajennetussa teatterissa näyttämölle 2017 syksyllä”, Tom Laihi kertoo.
Siihen on realistiset mahdollisuudet, koska rakennusteknisesti vaativimmat työvaiheet ovat jo takanapäin. Erityisen huojentunut Laihi on kunnialla loppuun saatetuista purkutöistä, joissa hänen mukaansa purkujärjestys ja -työjärjestys oli mietittävä erityisen tarkasti.
”Varsinkin niin sanotun suikaleen purku näyttämötornin ja uuden takanäyttämön välistä oli tehtävä varoen. Näyttämötornin puoleiseen seinään oli tehtävä noin 50 neliömetrin laajuinen aukko, jonka reunat oli vahvistettava järeästi yläpuolisten kuormien ohjaamiseksi hallitusti perustuksiin”, Laihi kertoo.
Purkujen vuoksi tarvittiin myös järeät telineet. Niin järeät, että vanhoja rakenteita oli paikoin vahvistettava telineiden kuormitusten tähden. Näin oli meneteltävä esimerkiksi vanhan vesikaton sääsuojia rakennettaessa. Varsinaisesti uusia näyttömöitä tulee remontin myötä vain yksin, muiden osalta – päänäyttämöä lukuun ottamatta – sijainti vain muuttuu.
Koska tarvitaan korkeita telineitä, korkealla työskentely on työmaan turvallisuushaaste numero yksi. Tom Laihin mukaan turvallisuuden laatua mittaava TR-mittausten keskiarvo on tällä hetkellä 93 prosenttia.
”Yksi kantapäävamma työmaalla on toistaiseksi sattunut. Se johti muutaman päivän poissaoloon. Kaikkiaan työmaalla on perehdytetty noin 600 aliurakoitsijoiden ja omia miehiä. Puolalaisten betonirunkoasentajien suurehko määrä on tällä työmaalla yksi maininnan arvoinen seikka”, Laihi kertoo. ■
Turun kaupungin­teatterin korjaus ja laajennus
• Rakennuttaja: Kiinteistö Oy Turun kaupungin­teatteri
• Pääsuunnittelu: LPR Arkkitehdit Oy
• Rakennesuunnittelu: A-Insinöörit Suunnittelu Oy
• Projektinjohtourakoitsija: Skanska Talon­rakennus Oy
• Talotekniset työt: Caverion Suomi Oy
• Laajuus: 9 000 m2 (vanha osa), 5 500 m2 (uudisosa)
• Kustannukset: noin 30 miljoonaa euroa
• Aikataulu: syyskuu 2014 – syyskuu 2017
Eero Böök asentaa äänensäätimiä.
Florim Bajrami asentaa käännetyn katon kolminkertaista kumibitumikermiä.
Tom Laihi pitää kohteen yhtenä rakenneteknisenä erikoisuutena näyttämöiden erottamista muista rakenteista akustisista syistä rakenteiden välisellä ilmaraolla, joka ulottuu talon lattiasta katolle asti.
Ahtaalla tontilla tarkkuus turvallisuudessa korostuu.
Sovellus vaatii JavaScript-tuen. Käyttääksesi sovellusta sinun on laitettava JavaScript-tuki päälle, tai käytettävä selainta joka tukee JavaScriptiä.