fi fi jbo fi sv en fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Työhyvinvointi ja työikäiset | Taikusydän
Verkkolehti Taidetutka ja Nordic Journal of Arts, Culture and Health
Työkaluja suunnittelun ja kehittämisen tueksi
Suomen aikuisväestöstä yksinäiseksi olonsa tuntee yli 400 000 henkilöä. Tutkimusten mukaan yksinäisten ihmisten elinikä on alempi, ja yksinäisyyden tiedetään lisäävän myös henkisen sairastumisen riskiä. Apua voi saada osallistavasta taide- ja kulttuuritoiminnasta, todetaan ArtsEqual-tutkimushankkeen toimenpidesuosituksessa.
Toimenpidesuosituksen tavoitteena on lisätä tietoa ammattitaiteilijoiden toteuttaman osallistavan toiminnan tarjoamista mahdollisuuksista työpaikoilla. Toimenpidesuosituksessa esitetään käytännönläheisiä tapoja taidetoiminnan sisällyttämiseksi osaksi työpäivää. Toimenpidesuosituksessa todetaan, että taide voi lisätä niin inhimillistä kuin taloudellista hyvinvointia työpaikoilla. Jos taidetoiminnalla voitaisiin pienentää edes pientä osaa merkittävimmistä menetetyn työpanoksen kustannuseristä työpaikoilla – kuten sairauspoissaoloja ja samalla työterveyshuollon maksuja, sairaana työskentelyä ja työkyvyttömyyseläkkeitä – se toisi mittavia säästöjä sekä työpaikoille että yhteiskunnalle.
Ansio, Heli; Houni, Pia; Turunen, Jarno (2018): Taidetoiminnan vaikutusten taloudellinen arviointi työyhteisöissä. Työterveyslaitos. Taiteen edistämiskeskus. Helsinki. 2018.
Taidetta ja taidelähtöisiä menetelmiä hyödynnetään monin tavoin eri alojen työpaikoilla. Kuitenkin tietoa osallistavan taidetoiminnan taloudellisista vaikutuksista ja niiden arvioimisesta on erittäin niukasti. Työterveyslaitoksen tutkijoiden kirjoittama tietopaketti ehdottaa tapoja arvioida ja tutkia taidetoiminnan talousvaikutuksia. Tätä tietoa voivat hyödyntää poliittiset päättäjät, organisaatioiden johto, taiteen välittäjätahot ja taideammattilaiset.
Cutler, David (2020): CREATIVELY MINDED – An initial mapping study of participatory arts and mental health activity in the UK. Baring Foundation.
Baring Foundation on julkaissut kartoituksen osallistavan taiteen ja mielenterveyden yhteyksistä sekä mielen hyvinvointia tukevasta taidetoiminnasta Isossa-Britanniassa. Julkaisussa on esitelty erilaisia case-esimerkkejä ja toimintaa taidemuodoittain. Lisäksi julkaisusta löytyy listaus toimijoista, jotka ovat viimeisen kahden vuoden aikana tuottaneet osallistavaa taidetoimintaa mielenterveysongelmista kärsiville henkilöille.
Haataja, Mira (2018): Kaikukortti-kysely Kainuussa – Kaikukortin haltijoiden ja Kaikukortti-kumppaneiden kokemuksia Kaikukortti-kokeilusta Kainuussa vuonna 2016 sekä kehittämisideoita. Kulttuuria kaikille -palvelun julkaisuja 2/2018. Kulttuuria kaikille -palvelu / Yhdenvertaisen kulttuurin puolesta ry. 1. painos.
Haataja, Mira & Linnapuomi, Aura (2018): Kaikille kulttuuria Kaikukortilla – opas Kaikukortin kokeiluun ja käyttöönottoon. Kulttuuria kaikille -palvelun julkaisuja 1/2018. 1. painos. Kulttuuria kaikille -palvelu / Yhdenvertaisen kulttuurin puolesta ry.
Horn, H. & Vapalahti, K. (toim.) (2017): Taidetta työn kehittämiseen. XAMK kehittää 8. Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu.
Helena Hornin ja Kati Vapalahden toimittama Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun julkaisu sisältää moniäänisesti puheenvuoroja taidelähtöisistä menetelmistä. Julkaisussa käsitellään mm. taidelähtöisten menetelmien hyödyntämistä työyhteisöjen kehittämisessä esimies-, henkilöstö- ja tiimitasolla. Lisäksi pohditaan taidelähtöisten menetelmien merkitystä peruskoulussa innostamisen välineenä ja toimintana, joka synnyttää kommunikaatiota ja helpottaa kohtaamista. Taidetta tarkastellaan myös taidelähtöisen toiminnan vaikuttavuuden arvioinnin näkökulmasta.
Huhtinen-Hildén L., Lamppu M. (Toim.)., (2018). Odottamattomia aarteita : Ilmaisua, leikillisyyttä ja luovaa toimintaa ryhmässä. , Metropolia Ammattikorkeakoulu.
Opas sisältää ilmaisuun, vuorovaikutukseen ja erilaisiin ryhmätilanteisiin sopivia ideoita luovaan toimintaan sovellettavaksi eri-ikäisten osallistujien kanssa sosiaali-, terveys-, ja kasvatusalojen ympäristöissä. Ideoissa hyödynnetään tarinoita, kuvia, musiikkia, liikkumista, leikkiä, sanoja, mielikuvia, kekseliäisyyttä, kuuntelua ja ryhmän yhteisen innostuksen löytämistä. Julkaisun on tuottanut Metropolia AMK osana valtakunnallista sosiaalisen kuntoutuksen kehittämishanke SOSKUa.
Ikäläinen, Patrik (2017): Taiteesta tukea työhyvinvointiin – yleisimmät sairauspoissaolojen syyt ja taidelähtöisen toiminnan mahdollisuudet työterveyden ylläpitämisessä
Taiteen edistämiskeskuksen toimittamassa materiaalikoonnissa tarkastellaan taidelähtöisiä menetelmiä työhyvinvointia edistävänä ja ennaltaehkäisevänä taidetoimintana sekä hoitokeinona taideterapian muodossa. Tekstissä luodaan katsaus kansainvälisiin ja kotimaisiin tutkimuksiin taiteen hyvinvointivaikutuksista.
Kohtaamisen taidetta. Taiteilijoiden puheenvuoroja paikkariippumattomasta työstä kunnissa. Lähde! Taiteesta osallisuutta -hanke, verkkojulkaisu 05/2021. Oulunkaaren kuntayhtymä ja Taidekeskus Kulttuurikauppila.
Julkaisu esittelee Lähde! Taiteesta osallisuutta -hankkeen (2020-2023) kokemuksia etätyöskentelystä. Omissa puheenvuoroissaan Lähteen Taidekummit Sanna-Maija Karjalainen, Heidi Ranta ja Tuomo Kangasmaa avaavat työskentelyä taiteilijoiden näkökulmasta.
Kujelma-hanke (toim.) (2018): Sosiaalisen osallisuuden ja työllisyyden kehittämishanke KUJELMA – Yhdessä tehty. Suomussalmen kunta
Kainuun Suomussalmella toimineessa sosiaalisen osallisuuden ja työllisyyden kehittämishanke Kujelmassa hyödynnettiin taidetta ja luontoa elämänhallinnan tukena ja toimintakyvyn vahvistajana työelämän ulkopuolella olevien ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi. Hankkeen loppujulkaisussa näkyy myös asiakkaiden oma ääni, tekstit ja taideteokset.
Lehikoinen, Kai; Pässilä, Anne; Martin, Mari; Pulkki, Maiju (toim.) (2016): Taiteilija kehittäjänä. Taiteelliset interventiot työssä. KOKOS.
Taide- ja kulttuurilähtöinen luova osaaminen mainitaan yhä useammin keinona vahvistaa hyvinvointia, tuottavuutta ja kestävää kasvua työelämässä. Taiteen toimintalogiikka ja menetelmät tarjoavat uudenlaisia luovia yhteiskehittämisen tapoja, synnyttävät positiivista toimintakulttuuria ja vahvistavat oppimista yhteisöissä. Julkaisussa taiteilija-kehittäjät kertovat kokemuksistaan mm. hoivakodissa, kaupunkiorganisaatiossa, kirkossa, sairaalassa ja terveys- ja sosiaalipalveluja tuottavassa konsernissa.
Lilja-Viherlampi, Liisa-Maria (toim.) (2019):  Musiikkihyvinvointia! Musiikkityö sairaala- ja hoivaympäristössä. Turun ammattikorkeakoulun oppimateriaaleja 120. Turku. Turun ammattikorkeakoulu.
Musiikilla ja taiteella on tutkitusti vaikutusta terveyteen ja hyvinvointiin. Musiikkityö sairaalassa tukee hoitotyötä, mutta on samalla laajemmin osa hyvää elämää. Artikkelikokoelma kuvaa sairaala- ja hoivamusiikkityötä käytännössä kolmentoista kirjoittajan voimin.
Porokuru, Vesa & Huntus, Antti (2016): Taiteen menetelmät kehittämisessä ja tutkimuksessa. Esiselvitys. Humap Consultation Oy. Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan julkaisu 4/2016.
Sotesta ja kulttuurista SOTEKUksi. TEIJO-hankkeen 2015-2016 -esiselvitys. Kulttuurikeskus PiiPoo, Lempäälä 2016.
Selvityksessä luodaan katsaus kaksivuotisen hankkeen toimintaan – sekä tekijöiden, kokijoiden että rahoittajan näkökulmasta. Teijossa tuotettiin toimintaa 1300 tuntia kahdeksan kunnan alueella, yli 200 sote- ja kulttuurialan ammattialaisen voimin.
Tanskanen, Ilona (2015) (toim.): Ennen olin ujo, nyt olen rohkea. Kohtaamisia – Rohkeutta maahanmuuttajien työnhakuun taiteen keinoin. Turun ammattikorkeakoulun oppimateriaaleja 101.
Hernelahti, Jenni (2017): ”Itsensä löytämistä ja käännekohta elämässä” : Työttömien nuorten teatteripajan vaikutuksia osallistujiin. Yhteisöpedagogi YAMK -opinnäytetyö. HUMAK.
Huttunen, Riitta & Tuittu, Nina (2019): Error – taide – toipuminen: Toimintaterapeutin rooli taidelähtöisessä mielenterveystyössä. Toimintaterapia. Opinnäytetyö. Metropolia ammattikorkeakoulu.
Riitta Huttunen ja Nina Tuittu tarkastelevat opinnäytetyössään toimintaterapeutin roolia ja ammatti-identiteettiä taidelähtöisessä mielenterveystyössä. Opinnäytetyön työelämän yhteistyökumppanina oli Kukunori ry, valtakunnallinen mielenterveyden ja kulttuurin liitto. Opinnäytetyö muodostuu kirjallisuuskatsauksesta sekä Helsingissä 19.3.2019 järjestetystä seminaarista Ihminen on hyvä asia – soten, hyten ja kulttuurin yhdyspinnoilla.
Härmä, Tanja (2017): 9 EURON PSYYKE: Kokemuksia työttömyydestä ja kuntouttavasta työtoiminnasta. Kulttuuri- ja taidetoiminta hyvinvoinnin edistäjänä YAMK-opinnäytetyö. Hämeen ammattikorkeakoulu.
Laamanen, Johanna (2020): Kulttuuri- ja taidetoiminta osana hoitoa ja kuntoutusta: Kulttuurisen mielenterveys- ja päihdetyön muotoilua psykiatria- ja päihdepalveluihin. Hämeen ammattikorkeakoulu. Kulttuuri- ja taidetoiminta hyvinvoinnin edistäjänä. YAMK-opinnäytetyö.
Opinnäytetyö sijoittui Helsingin kaupungin psykiatria- ja päihdepalveluihin. Tarkoituksena oli luoda pohjaa kulttuuri- ja taidetoiminnan saattamiseksi osaksi vakiintunutta palvelutarjontaa ja rakenteita. Tavoitteena oli muotoilla kulttuurisen mielenterveys- ja päihdetyön kulmakivet sekä toimenpide-ehdotukset kulttuuri- ja taidetoiminnan edistämiseksi Helsingin kaupungin psykiatria- ja päihdepalveluissa. Opinnäytetyö nosti esiin myös kulttuurihyvinvoinnin kehityskaaren Suomessa sekä sen keskeiset toimijat.
Leinonen, Hanna (2016):  Takuulla voimaa! – Musiikkityöpajat syrjäytymisen ennaltaehkäisyssä. Pro gradu -tutkielma. Helsingin yliopisto, Käyttäytymistieteellinen tiedekunta, Käyttäytymistieteiden laitos.
Lipasti, Sarika (2017): Teatterilähtöiset menetelmät osana hoitotyön koulutusta. Soveltava taide YAMK-opinnäytetyö. Turun ammattikorkeakoulu.
Mansikkala, Mikaela (2019): Kenen ääni kuuluu: artivismi tukemassa toipumisorientaatiokulttuuria mielenterveystoipujien parissa. Kulttuuriala, soveltava taide YAMK-opinnäytetyö. Turun ammattikorkeakoulu.
Opinnäytetyö oli osa kehittämishanketta, jonka toiminnallisessa ytimessä oli Kenen ääni kuuluu -ääni- ja liiketeos. Teoksen pääosassa ovat mielenterveystoipujien kokemukset vallasta ja vallankäytöstä. Kehittämistyössä havainnoitiin, miten taideprosessi voi tukea toipumisorientaatiokulttuuria esimerkiksi palvelutaloympäristössä. Yhteistyökumppaneita olivat äänitaiteilija Jyrki Mononen, Lilinkotisäätiö ja Taiteen Sulattamo ry.
Taikusydän on kulttuurihyvinvoinnin valtakunnallinen yhteyspiste ja yhteistyöverkosto.
Taikusydän – Arts & Health Coordination Centre in Finland.