fi sv eo eo fi fi fi eo fi fi nn fi fi fi fi fi fi fi fi fi oc fi ca fi hu fi en uk fi fi fi fi fi fi fi es fi fi pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi eo ru cs fi en pt et de fi fi hu en af fi fi fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fi de fr fr fr fr fr fr de de fr fr fr en fi fi es fi fi fi fi fi fi fi zh en zh ko zh en en ja zh en zh fi en fi pt pt pt pt pt pt zh zh pt pt pt pt es fi pl fi fi fi fi sv fi uk gl fi sv oc fi uk fr fi sv gl fi da oc fi fr gl fi ru gl fi fi sv oc fi sv oc fi uk ca fi fi fi eo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi pl fi fi fi fr fi fi fi it fi en fi lv en et en nb nl hu en ro it fi en pl ms de sl fi en sv fi eo fi fi sl fi fi en eo de et it it fi fi en fi et en it en fi fi en en fi fi fi fi hbs_lat fi fr fi ca fr fi hu id sv en en fr tr eo de fi fr it da da de sl de fi en lv en en pl en en tr it fr nl sl de fi fr fi fi fi eo en da da nn it de sv sv fi nl en es fi fi es fi fi pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi et fi fi it fi fi fi et fi fi en fi fi fi fi fi fi en fi it fi fi fi en
Kiovan osuus Ukrainan vuoden 2011 BKT:stä oli 223,7 mrd. UAH eli 21,7 mrd. euroa eli 17,2 % maan BKT:stä. Henkeä kohti BKT:tä tuotettiin 79 729 UAH eli 7 742 EUR (vuonna 2011). Tämä oli 280 % maan keskiarvosta.[3][4] Vuonna 2013 keskimääräinen kuukausipalkka kaupungissa oli 5 007 UAH eli 453 euroa.[5][6]
Kiova (ukr. KиïB, Kyjiv [ˈkɪjiu̯]) on Ukrainan pääkaupunki. Se on maan suurin kaupunki, väkiluku on noin 2,8 miljoonaa.[2] Kiova on tärkeä teollisuuden, tieteen, koulutuksen ja kulttuurin keskus.
5 Hallinto ja alueellinen jako
Kiova kuuluu maantieteellisesti Polesian talousalueeseen. Kiova sijaitsee molemmin puolin Dnepriä, joka virtaa kaupungin halki etelään kohti Mustaamerta. Itse kaupunki jakautuu hallinnollisesti kymmeneen kaupunkipiiriin.lähde?
Kiova sijaitsee Ukrainan pohjoisosissa. Kaupungissa vallitsee mannerilmasto. Vuoden keskilämpötila on 7,7 celsiusastetta. Kesällä on melko lämmintä ja heinäkuun keskilämpötila on 19,3 °C. Kylmimmän talvikuukauden eli tammikuun keskilämpötila on −5,2 °C. Vuotuinen sademäärä on noin 649 millimetriä.[7]
Tiedot normaalikaudelta 1961–1990 sääasemalta 33345 Kiova. Lähde: NOAA.[7]
Lunta esiintyy ajoittain marraskuun puolivälin ja maaliskuun lopun välisenä aikana. Alin mitattu lämpötila oli −32,7 celsiusastetta 9. lokakuuta 1929. Korkein mitattu lämpötila on ollut 39,4 astetta (31. heinäkuuta 1936).lähde?
Kiovan asutus syntyi 400-luvulla. 800-luvulla siitä muodostui kauppapaikka ja hallintokeskus viikinkien idäntien varrella. Vuodesta 882 vuoteen 1169 Kiova oli Kiovan Venäjäksi kutsutun valtakunnan pääkaupunki. Alue kristillistyi ja Konstantinopoli nimitti 1000-luvulla Kiovaan metropoliitan. Kiovan luolaluostari kohosi arvostetuksi kristillisyyden keskukseksi. Kiova menetti kuitenkin johtavan asemansa, koska monimutkainen kruununperimys hajotti valtakuntaa.[8] Mongolit hävittivät Kiovan 1240. Myöhemmin Kiova päätyi Liettuan suuriruhtinaskunnan (1363–) ja Puola-Liettuan (1569–) ja sittemmin itsenäisen ukrainalaisen kasakkavaltion (1648–) osaksi ja edelleen Moskovan Venäjän hallintaan (1654–1667). Venäjän keisarikunnassa kaupunki oli Kiovan kuvernementin pääkaupunki.lähde?
Venäjän vallankumousten jälkeen Venäjän sisällissodan aikana (1918–1920) Kiovan hallinta vaihtui toistuvasti eri osapuolten välillä. Bolševikit valtasivat sen vuonna 1919 ja vuonna 1922 Kiovasta tuli osa Neuvostoliittoa. Vuonna 1934 siitä tehtiin Neuvosto-Ukrainan pääkaupunki Harkovan sijaan.[9] Neuvostoaikana Kiova oli väkiluvultaan Neuvostoliiton kolmanneksi suurin kaupunki Moskovan ja Leningradin jälkeen.
Toisen maailmansodan aikana 19. syyskuuta 1941 Saksa valloitti Kiovan ja otti motista yli 650 000 puna-armeijan vankia. Neuvostoarmeija valtasi kaupungin takaisin 6. marraskuuta 1943. Vuonna 1991 Kiovasta tuli itsenäisen Ukrainan valtion pääkaupunki. Vuonna 2004 Kiovan Maidan Nezaležnosti, Itsenäisyyden aukio, oli Ukrainan presidentinvaaliin liittyneen oranssivallankumouksen keskuspaikka konsertteineen ja mielenosoituksineen.lähde?
Kiovassa otettiin ensimmäisenä Venäjällä ja mahdollisesti koko maailmassa käyttöön sähköistetty raitiotie. Kiovan metro avattiin vuonna 1960.lähde?
Venäjä teki sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 ja pommitukset sekä ilmaiskut kohdistuivat myös Kiovaan. Venäjä pommitti hallintorakennuksia sekä sai hallintaansa Kiovan lentokentän.
Hallinto ja alueellinen jako
Holosijivin piiri (ГoлociïBcbkий paйoH)
Obolonin piiri (OбoлoHcbkий paйoH)
Petšerskin piiri (Пeчepcbkий paйoH)
Podilin piiri (Пoдiлbcbkий paйoH)
Svjatošynin piiri (CBяToшиHcbkий paйoH)
Solomjanin piiri (CoлoM'яHcbkий paйoH)
Ševtšenkon piiri (ШeBчeHkiBcbkий paйoH)
Darnytsjan piiri (ДapHицbkий paйoH)
Desnan piiri (ДecHяHcbkий paйoH)
Dnipron piiri (ДHiпpoBcbkий paйoH)
Kiova on Ukrainan talous- ja tuotantoelämän sekä palvelutarjonnan keskus. Kiovan osuus Ukrainan bruttokansantuotteen kertymisestä oli vuonna 2011 yhteensä 223,774 miljardia UAH eli 21,7 miljardia euroa (reaalisin hinnoin) tai 17,2 prosenttia koko Ukrainan BKT:stä vuonna 2011. Jokainen alueen asukas kerrytti kansantuotetta keskimäärin 79 729 UAH eli 7 742 euroa tuona vuonna. Alhaisesta määrästään huolimatta tämä oli 280 prosenttia Ukrainan keskiarvosta.[3][4] Keskimääräinen kuukausipalkka vuonna 2013 oli 5 007 UAH eli vuoden lopun vaihtokurssia käyttäen eurooppalaisittain – ja useimpiin naapurimaihinsa verrattuna vaatimaton 453 euroa. Palkkataso oli kuitenkin Ukrainan korkein alueellinen keskiarvo.[5][6]
Kiova-Žuljanyn kansainvälinen lentoasema sijaitsee kaupungin lounaisosissa.
Julkista liikennettä Kiovassa hoitavat metro, bussit, johdinautot ja raitiovaunut.
Kiovan matkustaja-asema on kaupungin ainoa pitkänmatkan matkustajaterminaali. Darnytsian rautatieasema on uusi.
Boryspilin lentoasema palvelee useimpia kansainvälisiä matkustajayhteyksiä. Maan toiseksi suurimmaksi lentoasemaksi äskettäin noussut Žuljanyn lentoasema toimii useiden halpalento- tai lomalentoyhtiöiden kenttänä ja sieltä lennetään myös kotimaan lentoja.[19] Lisäksi on rahtilentoasema.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Kiovan väkiluvun olleen vuoden 2013 alussa runsas 2,8 miljoonaa.[2] Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan asukkaista etniseltä taustaltaan ukrainalaisia oli 82,2 %. Venäläisten osuus oli 13,1 %, juutalaisten 0,7 %, valkovenäläisten 0,6 % ja puolalaisten 0,3 %.[18]
Pyhän Mikaelin kultakupolinen luostari.
Tornitalo osoitteessa H’reštšatyk 25.
Huomattavia historiallisia arkkitehtuurin maamerkkejä ovat Pyhän Sofian katedraali ja Petšerskin lavra eli Kiovan luolaluostari, jotka ovat Unescon maailmanperintöluettelossa, sekä Marijnskin palatsi. Bessarabian torille tuotiin aikaisemmin Bessarabiasta torituotteita myytäväksi. Nykyään katettu tori on uudistettu alkuperäisestä poikkeavaan asuun. Tunnettuja nähtävyyksiä ovat myös Kiovan muut ortodoksikirkot, kuten Mikaelin katedraali, Pyhän Andreaksen ja Pyhän Vladimirin kirkot, sekä uudelleenrakennettu Kultainen katu. Pyhän Mikaelin kultakupolinen luostari sijaitsee Dnepr-joen itärannalla.lähde?
Teatterit ovat tärkeä osa Kiovan kulttuuria. Näitä ovat Kiovan oopperatalo, Lesja Ukrajinkan kansallinen akateeminen teatteri, Lokakuun palatsi ja Ukrainan kansallinen musiikkitalo. Kaupungissa sijaitsevat myös Povženkon elokuvastudiot ja Kiovan sirkus. Tärkeimpiä museoita ovat Kiovan historiallinen museo, Suuren isänmaallisen sodan museo ja Kansallinen taidemuseo. Huomattavia nähtävyyksiä ovat myös Salut-hotelli ja Chimaerasin talo sekä Tuntemattoman sotilaan patsas. Kiovasta sanotaan, että sen halki voi kesäisin kävellä poistumatta hetkeksikään sen tuhansien puiden varjosta.lähde? Tyypillinen kaupunkipuulaji on hevoskastanja.lähde?
Jalkapallo on suosituin urheilulaji Kiovassa, seuraavina ovat koripallo ja jääkiekko. Tunnetuimpia jalkapalloseuroja ovat Arsenal ja FK Dynamo Kiova, jotka pelaavat Ukrainan valioliigan ykkössarjassa. Muita urheiluseuroja ovat jalkapalloseura FK Obolin, jääkiekkoseura HK Sokol Kiova ja koripalloseura BK Kiova.lähde?
Vuoden 1980 Moskovan kesäolympialaisten aikana Kiovan olympiastadionilla pelattiin jalkapallon olympiaturnauksen välieräottelut. Stadion on suurin Ukrainan stadioneista. Muita huomattavia urheilurakennuksia Kiovassa ovat Valeri Lobanovskyin Dynamo-stadion ja Kiovan urheilupalatsi.lähde?
Yhdessä muutamien Puolan ja Ukrainan kaupunkien kanssa Kiova järjesti Uefan vuoden 2012 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut, jolloin kolme lohko-ottelua, neljännesfinaali ja finaali pelattiin Kiovan olympiastadionilla.lähde?
Kiovan kansallisen yliopiston päärakennus.
Kiovassa on yli 30 yliopistoa tai korkeakoulua[20], joista tärkeimpiin kuuluvat kansallinen tekninen yliopisto Kiovan polytekninen instituutti, Kiovan kansallinen yliopisto, kansallinen yliopisto Kiovan Mohyla-akatemia, Bohomoletsin kansallinen lääketieteellinen yliopisto ja Kansallinen ilmailuyliopisto.[21][22] Kiovassa sijaitsee myös Ukrainan valtiollinen sirkusakatemia.lähde?
Kiovan ystävyyskaupunkeja ovat Ankara, Ateena, Belgrad, Bryssel, Budapest, Chicago, Chișinău, Edinburgh, Firenze, Helsinki, Jerevan, Krakova, Kioto, Leipzig, Minsk, München, Odense, Pariisi, Pereira, Pretoria, Riika, Rooma, Santiago de Chile, Sofia, Tukholma, Tallinna, Tampere, Tbilisi, Toronto, Toulouse, Varsova, Wien, Vilna, Wuhanlähde?
↑ Regiony Ukrajiny 2013 - Regions of Ukraine 2013 (zipattu pdf) (Tiedostot, joiden linkissä on hassusti vuosi 2012, löytyvät Ukrainan tilastokeskuksen ukrainankielisen pääsivun alasvetovalikkojen kautta (Esimerkiksi englanninkielisen hakemiston kautta löytyi vanhempi tilasto). Yläpalkista julkaisujen kohta (Пyблikaцiï) ja siitä aluetilastot (PerioHaлbHa cTaTиcTиka). Suorat linkit: Regiony Ukrajiny 2013, Tšastyna I (Part 1, 2,0 MB) ja Regiony Ukrajiny 2013, Tšastyna II (Part 2, 3,4 MB)) Ukrainan tilastokeskus, ukrstat.gov.ua. Viitattu 8.3.2014. (ukrainaksi), osin (englanniksi)
↑ a b c d Tšyselnist najavnoho naselennja Ukrajiny na 1 sitšnja 2013 roku (pdf) (Devžavna služba statystyky Ukrajiny Ukrainan paikkakuntien viralliset väkilukuarviot 1.1.2013)  2013. Kiova:  Deržavna služba statystyky Ukrajiny (Ukrainan tilastokeskus), ukrcensus.gov.ua. Viitattu 8.3.2014. (ukrainaksi)
↑ a b Valovyi rehionalnyi produkt (Ukrainan alueellisten BKT:den arvot 2004-2011)  2014. Ukrainan tilastokeskus, ukrstat.gov.ua. Viitattu 8.3.2014. (englanniksi)
↑ a b Official exchange rates of foreign currencies - Set the following official exchange rates of Hryvnia against Foreign Currencies - 31.12.2011 (UAH:n vaihtokurssi ulkomaalaisiin valuuttoihin nähden 31.12.2011) The National Bank of Ukraine, bank.gov.ua. Viitattu 8.3.2014. (englanniksi)
↑ a b Time series of avarage monthly wages by region (1995-2013) (Keskimääräisen kuukausipalkane kehitys Ukrainassa alueittain 2004-2011)  2014. Ukrainan tilastokeskus, ukrstat.gov.ua. Viitattu 8.3.2014. (englanniksi)
↑ a b Official exchange rates of foreign currencies - Set the following official exchange rates of Hryvnia against Foreign Currencies - 31.12.2013 (UAH:n vaihtokurssi ulkomaalaisiin valuuttoihin nähden 31.12.2013. 100 EUR= 1029.8053 UAH eli 1 UAH= 0,090567 EUR.) The National Bank of Ukraine, bank.gov.ua. Viitattu 8.3.2014. (englanniksi)
↑ a b Station Name: Kiev, WMO Station Number: 33345, Country: Ukraine noaa.gov. Viitattu 12.5.2013. (englanniksi)
↑ Kuujo, Erkki: Sydänkeskiaika, s. 287. Teoksessa Maailmanhistorian pikkujättiläinen, WSOY 1988. ISBN 951-0-15101-7.
↑ Saarinen, Hannes: Demokratian kriisi ja toinen maailmansota, s. 831, 832. Teoksessa Maailmanhistorian pikkujättiläinen, WSOY 1988. ISBN 951-0-15101-7.
↑ a b c Glava 3. Obštšaja harakteristika dinamiki tšislennosti gorodskogo naselenija za 1811-1913 gg. (Osa 3. (Venäjän keisarikunnan) Kaupunkiväestön dynamiikan yleisiä piirteitä vuosina 1811-1913.) istmat.info. Viitattu 19.8.2014. (venäjäksi)
↑ Statistitšeskija tablitsy o sostojanii gorodov Rossijskoi imperii (Tilastotaulukoita Venäjän keisarikunnan kaupungeista (1840). Kiova löytyy julkaisun sivulta 16/41 otsikon Kievskaja gubernija yhteydestä) dlib.rsl.ru.  1840. Pietari. Viitattu 12.5.2013. (venäjäksi)
↑ Pervaja Vseobštšaja perepis naselenija Rossijskoi imperii 1897 g., Kievskaja gubernija (Venäjän keisarikunnan väestönlaskenta 1897. Kiovan kuvernementti) ДeMockoп Weekly, demoscope.ru. Viitattu 12.5.2013. (venäjäksi)
↑ [istmat.info/files/uploads/17630/sssr_ad-ter_delenie_1931_ussr.pdf Administativno-territorialnoje delenije Sojuza SSR - rajony i goroda SSSR. (na 1 janvarja 1931 goda). Administativnoje delenije, territorija i nanselenije Sojuza SSR: II Ukrainskaja SSR] (Tšentralnyi ispolnitelnyi komitet sojuza SSR. Vserossijski tšentralnyi ispolnitelnyi komitet. Ukrainan SNT:tä koskevat sivut 192–217 (pdf))  1931. Moskova:  pdf-kopio netissä: http://istmat.info/node/17630. Viitattu 7.4.2014. (venäjäksi)
↑ Vsesojuznaja perepis naselenija 1959 g. (krome RSFSR) (Koko Neuvostoliiton kattava väestönlaskenta 1959. Muut neuvostotasavallat kuin Venäjä.) ДeMockoп Weekly, demoscope.ru. Viitattu 12.5.2013. (venäjäksi)
↑ Vsesojuznaja perepis naselenija 1970 g. (krome RSFSR) (Koko Neuvostoliiton kattava väestönlaskenta 1970. Muut neuvostotasavallat kuin Venäjä.) ДeMockoп Weekly, demoscope.ru. Viitattu 12.5.2013. (venäjäksi)
↑ Vsesojuznaja perepis naselenija 1979 g. (krome RSFSR) (Koko Neuvostoliiton kattava väestönlaskenta 1979. Muut neuvostotasavallat kuin Venäjä.) ДeMockoп Weekly, demoscope.ru. Viitattu 12.5.2013. (venäjäksi)
↑ Vsesojuznaja perepis naselenija 1989 g. Gorodskoi. (Koko Neuvostoliiton kattava väestönlaskenta 1989.) ДeMockoп Weekly, demoscope.ru. Viitattu 12.5.2013. (venäjäksi)
↑ a b About number and composition population of UKRAINE by All-Ukrainian Population Census'2001 data, National composition of population (Väkiluvusta ja väestön jakautumisesta Ukrainan yleisen väestönlaskennan 2001 aineiston mukaan, väestön kansallinen koostumus) State Statistics Committee of Ukraine. Viitattu 10.10.2011. (englanniksi)
↑ European Airport Traffic Trends 2014: Passenger numbers, Selite= Vuoden 2013 matkustajamäärät useimmilta suurilta eurooppalisilta lentokentillä, anna.aero, viitattu 8.3.2014, (englanniksi)
↑ Ranking Web of Universities, Ukraine webometrics.info, viitattu 6.10.2014, (englanniksi)
↑ Ukraine “Top 200” University Rankings, ireg-observatory.org, 6.6.2013, viitattu 6.10.2014, (englanniksi)
↑ Reityng universytetiv Ukrajiny III, IV rivniv akredytatsiji Top-200 Ukrajina u 2013 rotsi 31.5.2013, euroosvita.net, viitattu 6.10.2014, (ukrainaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiova Wikimedia Commonsissa
Yle Elävä arkisto: Veljeskansojen kohtauspaikka Kiova 1960-luvulla
Alueet: Dnipropetrovsk | Donetsk | Ivano-Frankivsk | Harkova | Herson | Hmelnytskyi | Kirovohrad | Kiova | Luhansk | Lviv | Mykolajiv | Odessa | Pultava | Rivne | Sumy | Ternopil | Tšerkasy | Tšernihiv | Tšernivtsi | Vinnytsja | Volynia | Taka-Karpatia | Zaporižžja | Žytomyr
Kaupungit: Kiova | Sevastopol
n • k • m
Andorra la Vella, Andorra
San Marino, San Marino
Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina
1 Valtio tai alue on julistautunut itsenäiseksi, mutta sen itsenäisyyttä ei ole kansainvälisesti tunnustettu. 2 Valtio on kaupunkivaltio.
n • k • m
Maantieteellisen Euroopan yli miljoonan asukkaan kaupungit
1Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa
n • k • m
Hallinto ja alueellinen jako
Powered by xn--compresswiki-ieb.vn with NLP