fi en en fi en en fi en en zh fi fi en fi en fi en de en en zh en en fr eo en en fi es en fr en en es en fi jbo en fi es en fi es en fi es en fi es pl fi uk it en en es war en es war fi jbo fi fi jbo fi en es es fi jbo fi en es fi fi jbo fi et jbo en en es en en en id en ja id de en en fi en en en fi sv fi fi et fi fi sv fi fi fi fi fi en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Intervalliharjoittelun ja kestojuoksuharjoittelun vaikutukset maksimaaliseen hapenottokykyyn ja juoksun taloudellisuuteen miehillä ja naisilla (full record)
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Wennman, Heini 2009. Intervalliharjoittelun ja kestojuoksuharjoittelun vaikutukset   maksimaaliseen hapenottokykyyn ja juoksun taloudellisuuteen miehillä ja naisilla. Liikuntafysiologian kandidaatintutkielma. Liikuntabiologian laitos, Jyväskylän   yliopisto, 37.   Pitkissä kestävyyssuorituksissa elimistö tuottaa energiaa hiilihydraateista ja rasvoista hapen avulla (McArdle 2001, 165). Pitkän matkan juoksuun vaikuttavat fysiologiset tekijät ovat   maksimaalinen hapenottokyky, aerobinen kynnysvauhti, sekä juoksun taloudellisuus. Nämä tekijät voivat selittää henkilöiden välisiä eroja pitkänmatkan juoksusuorituksissa jopa 70 %. Kestävyysjuoksijan tyypillisimpiin harjoitusmuotoihin kuuluvat pitkäkestoiset aerobiset   harjoitukset maltillisella teholla juostuna (Midgley ym. 2007.) Oikein toteutettuna, kestävyysharjoittelu parantaa mm. maksimaalista hapenottokykyä (VO2max) ja lisää hiussuoniston tiheyttä työskentelevissä lihaksissa (Kubukeli ym. 2002). Tietyssä vaiheessa   kehitystään, urheilija tarvitsee tehoharjoittelua parantaakseen VO2max:iaan ja näin ollen suorituskykyään (Midgley ym. 2006). Intervalliharjoittelu ja kestojuoksuharjoittelu ovat kaksi eri tapaa tehdä tehoharjoittelua. Intervalliharjoittelussa työ- ja palautusosiot   vaihtelevat harjoituksen aikana. Intervalliharjoittelu mahdollistaa kovatehoisen juoksun pidemmän aikaa lähellä maksimaalisen hapenottokyvyn rajaa mm. koska laktaatin kertyminen on hitaampaa (Billat 2001). Kestojuoksuharjoitukset tähtäävät aerobisen   energiantuoton kehittämiseen ja teho näissä harjoituksissa pidetään yleensä alle tai sillä alhaisimmalla nopeudella, jolla VO2max voidaan saavuttaa (Vuorimaa 2008). Monet tutkimukset, joissa on käytetty supramaksimaalista työtehoa intervallityyppisessä kuormituksessa, ovat todenneet tämän tyyppisen harjoittelun parantaneen juoksijoilla myös aerobisia ominaisuuksia (mm. Billat 2001, McArdle 2001, 488). Tämän työn tarkoitus on tutkia, eroavatko vasteet 10 viikon mittaiselle intervalli vs. kestojuoksuharjoittelulle, terveillä, mies- ja naispuolisilla kestävyyskuntoilijoilla.     Koehenkilöinä oli kuntojuoksijataustaisia naisia (n=16) ja miehiä (n=11). Koehenkilöt jaettiin kahteen harjoitteluryhmään: intervalliryhmä ja kestojuoksuryhmä, matched paires menetelmän avulla. Näin saatiin seurattujen muuttujien osalta lähtötilanteessa   tasavertaiset ryhmät, joissa naisia IV-ryhmässä n=9, TV-ryhmässä n=7 ja miehiä IV-ryhmässä n=5 ja TV-ryhmässä n=6. Kaikki henkilöt testattiin sekä ennen että jälkeen 10 viikon mittaisen maratonharjoittelujakson. Testattavina muuttujina oli maksimaalinen   hapenottokyky (ml/kg/min) ja submaksimaalisen ratajuoksun taloudellisuus (ml/kg/km). Harjoittelujakson aikana ryhmät tekivät erityyppistä tehoharjoittelua. IV-rymällä tehoharjoittelu koostui sekä 150m että 500m intervallijuoksuista, lähes maksimaalisella   teholla. Aluksi tehoharjoitukset TV-ryhmässä juostiin aerobisen ja anaerobisen kynnyksen välisellä teholla kestoltaan 40 min, ja loppuvaiheessa yli anaerobisen kynnyksen teholla kestoltaan 17-18min. Harjoitusmäärät olivat molemmissa ryhmissä jakson aikana tasaiset,   eli viikoittaisia harjoituskertoja ryhmille kertyi saman verran ja tuntimäärä per viikko oli myös tasainen ryhmien välillä. Henkilöt raportoivat säännöllisesti harjoitteluaan harjoituspäiväkirjan muodossa. Intervalliryhmä paransi merkitsevästi harjoittelun myötä maksimaalista hapenottokykyään (p< 0,05) ja lisäksi aerobisen kynnyksen nopeuttaan (p< 0,05). Myös kestojuoksuryhmässä   tapahtui merkitsevää parannusta aerobisen kynnyksen nopeudessa (p< 0,05) ja merkitsevää muutosta maksimaalisessa hapenottokyvyssä (p< 0,05). Juoksun taloudellisuudessa ei tapahtunut merkitsevää muutosta kummassakaan ryhmässä. Tutkimuksen, kuten monien muiden vastaavaa aihetta käsittelevien tutkimusten mukaan, myös intervalliharjoittelu on tehokas tapa parantaa maksimaalista hapenottokykyä. Intervalliharjoittelu kuten myös kestojuoksuharjoittelu paransi juoksijan aerobisia ominaisuuksia, jotka sittemmin voivat   johtaa parannuksiin juoksusuorituksessa.
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Intervalliharjoittelun ja kestojuoksuharjoittelun vaikutukset maksimaaliseen hapenottokykyyn ja juoksun taloudellisuuteen miehillä ja naisilla
Faculty of Sport and Health Sciences
Files in this item
LFY.A005 Wennman Intervalliharj. ...
This item appears in the following Collection(s)
Show simple item record
Showing items with similar title or keywords.
24 viikon kestävyysharjoittelun ja yhdistetyn kestävyys- ja voimaharjoittelun vaikutus juoksun taloudellisuuteen ja hermolihasjärjestelmän toimintaan kestävyysharjoitelleilla miehillä
Sekä kestävyys- että voimaharjoittelu ovat tärkeitä tekijöitä niin suorituskyvyn kuin terveydenkin kannalta. Näiden kahden yhdistäminen samaan harjoitukseen voi auttaa niin huippu-urheilijoita kuin kuntoilijoitakin säästämään ...
Kylmässä ja termoneutraalissa ympäristössä tehdyn intervalliharjoittelun vaikutukset maksimaaliseen rasvojen hapetukseen
Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli selvittää, miten intervalliharjoittelu vaikuttaa maksimaaliseen rasvojen hapetuskykyyn ja sitä vastaavaan kuormitusintensiteettiin. Lisäksi selvitettiin, vaikuttaako harjoittelun ...
Alamäkijuoksun vaikutukset juoksun taloudellisuuteen
Voima- ja kestävyysharjoittelun vaikutukset lihashypertrofiaan, maksimivoimaan ja maksimaaliseen hapenottokykyyn keski-ikäisillä ja ikääntyvillä miehillä
Kuormitussykemuutosten yhteys juoksun taloudellisuuteen yhdistetyn voima- ja kestävyysharjoittelun aikana
Reetta Juuti. 2005. Kuormitussykemuutosten yhteys juoksun taloudellisuuteen yhdistetyn voima- ja kestävyysharjoittelun aikana. Biomekaniikan pro gradu -tutkielma. Liikuntabiologian laitos, Jyväskylän yliopisto. 48 s., 4 ...
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.