fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
­Faktantarkistus ennakkoluuloille – Viisi myyttiä ”maahanmuuttajanaisesta” - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Maahanmuutto ja kulttuurinen moninaisuus, Sukupuolten tasa-arvo
Seuraavat viisi myyttiä väheksyvät ja ulossulkevat ”maahanmuuttajanaisia” suomalaisesta yhteiskunnasta ja työelämästä. Juhliaksemme kansainvälistä naistenpäivää, joka keskittyy tänä vuonna ennakkoluulojen murtamiseen, Moninaisesti parempi -hanke toteutti faktantarkastuksen näille myyteille.
Myytti 1: ”Maahanmuuttajanainen” on kouluttamaton kotiäiti
Useammalla kuin joka toisella ulkomaalaistaustaisella naisella on korkeakoulutus (infograafi). Keskimäärin ulkomaalaistaustaiset naiset ovat koulutetumpia kuin ulkomaalaistaustaiset miehet. Ulkomaalaistaustaiset naiset ja miehet ovat yleisemmin korkeasti koulutettuja Suomen koko väestöön verrattuna.­
“Maahanmuuttajanainen” on harvoin lukutaidoton, vaikka väestöryhmien välillä on eroavaisuuksia. Esimerkiksi somali- ja kurditaustaisista naisista noin joka kymmenennellä on heikko lukutaito.
Yli puolet ”maahanmuuttajanaisista” käy töissä. Työllisyysaste on tosin matalampi muuhun väestöön verrattuna. Joka viides ulkomaalaistaustainen nainen on perhevapailla, mikä on isompi osuus kuin Suomen koko väestön naisista.
Myytti 2: “Maahanmuuttajanainen” ei halua tehdä kokopäivätyötä
Joka neljäs ulkomaalaistaustainen nainen tekee osa-aikatyötä. Osa-aikatyön tekeminen on huomattavasti yleisempää verrattuna muuhun väestöön.
Yleisin syy osa-aikatyön tekemiseen on se, ettei kokopäivätyötä ole ollut tarjolla. Sen sijaan omien lasten hoitaminen oli syy osa-aikatyölle vain 14 prosentilla ulkomaalaistaustaisista naisista.
Ulkomaalaistaustaisilla naisilla työhön paluu lapsen syntymän jälkeen on suomalaisnaisiin verrattuna hidasta. Maahan muuttaneilla äideillä ei ole yhtä usein työpaikkaa, johon palata perhevapaan jälkeen.
Myytti 3: ”Maahanmuuttajanainen” haluaa tehdä hoivatyötä
Ulkomaalaistaustaisilla naisilla on suhteellisesti enemmän tekniikan alan tutkintoja ja selvästi vähemmän terveys- ja sosiaalialan tutkintoja kuin suomalaistaustaisilla naisilla.
Ulkomaalaistaustaisen väestön ulkomailla suorittama koulutus on eriytynyt lievemmin sukupuolen mukaan kuin koulutusalat Suomessa. Sen sijaan Suomessa suoritetut tutkinnot näyttävät jonkin verran voimistavan segregaatiota. Tämä osoittaa, että ammatinvalinnan ohjaus Suomessa vahvistaa koulutusalojen ja työelämän vahvaa eriytymistä.
”Maahanmuuttajanaiset” ovat yliedustettuja tietyissä ammattiryhmissä. Siivoojina toimivista naisista 17 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia, kun kaikista työllisistä naisista vain viisi prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia. Vastaavasti teollisuuden ja rakentamisen avustavista työntekijöistä 14 prosenttia ja avustavista keittiö- ja ruokatyöntekijöistä 10 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia naisia.
Tiedetään, että ulkomaalaistaustaiset naiset eivät etene korkeaa koulutustaan vastaaviin ammatteihin, vaikka heillä olisi Suomessa suoritettu tutkinto ja vähintään edistynyt kielitaito. Useampi kuin joka kolmas korkeasti koulutettu ulkomaalaistaustainen nainen on ylikoulutettu nykyisiin työtehtäviinsä nähden, kun suomalaissyntyisistä naisista ylikoulutettuja on joka viides.
Myytti 4: “Maahanmuuttajanainen” kotoutuu huonosti
Kotoutumisen keskiössä nähdään usein suomen tai ruotsin kielen taito. Kolmannes ulkomaalaistaustaisista naisista arvioi puhuvansa erinomaista suomea tai ruotsia. Naiset arvioivat suomen tai ruotsin kielen taitonsa paremmaksi kuin ulkomaalaistaustaiset miehet.
Ystävyyssuhteet kertovat myös kotoutumisesta. Mitä pidempään ihminen on asunut Suomessa, sitä todennäköisemmin hänellä on vähintään yksi suomalainen ystävä. Ulkomaalaistaustaisista vähintään 11 vuotta Suomessa asuneista 94 prosentilla on suomalaisia ystäviä. Sen sijaan alle viisi vuotta asuneista vain 78 prosentilla on vähintään yksi suomalainen ystävä.
Ystävyyssuhteissa havaitaan eroja sukupuolten välillä. Esimerkiksi somalitaustaisista miehistä lähes kahdella kolmanneksella oli syntyperältään suomalainen hyvä ystävä, naisista alle neljäsosalla. Kurditaustaisilla naisilla oli syntyperältään suomalainen hyvä ystävä taas useammin kuin miehillä. Venäläistaustaisilla syntyperältään suomalaisia ystäviä oli yhtä paljon naisilla ja miehillä.
Myytti 5: “Maahanmuuttajanainen” on työelämässä syrjitty uhri
Ulkomaalaistaustaiset miehet raportoivat naisia enemmän koetusta syrjinnästä. Sekä naiset että miehet kokevat työuralla etenemiseen liittyvää syrjintää lähes kaksi kertaa useammin kuin koko väestö. Myös työhönotto- tai nimitystilanteissa ulkomaalaistaustaiset kokevat syrjintää koko väestöä useammin.
Syrjintäkokemusten yleisyydessä on eroja eri taustamaaryhmien välillä. Työkavereiden ja esihenkilöiden taholta syrjintää kokevat eniten Afrikan maista Suomeen muuttaneet: miehistä lähes joka kolmas ja naisista useampi kuin joka viides on kokenut syrjintää työyhteisössä. Työhönotto- tai nimitystilanteissa syrjintää ovat kokeneet erityisesti Lähi-idästä ja Afrikasta syntyperältään olevat miehet.
Syrjintäkokemusten yleisyydessä on eroja myös ammattiaseman mukaan tarkasteltuna. Asenteisiin sekä etenemismahdollisuuksiin liittyvät syrjintäkokemukset ovat huomattavan yleisiä (21–23 %) ulkomaalaistaustaisilla naisilla, jotka työskentelevät alempina toimihenkilöinä.
Tutkimustiedon valossa ei siis ole olemassa ennakkoluulojen mukaista yhtä ”maahanmuuttajanaista”. Vuonna 2020 Suomen väestöstä 444 031, eli 8 prosenttia, oli ulkomaalaistaustaisia. Joka toinen heistä on nainen. He eivät muodosta yhtenäistä joukkoa, vaan eroavat toisistaan monin tavoin.
Ennakkoluuloja tulee murtaa vuoden jokaisena päivänä, ei ainoastaan teemapäivinä. Näiden materiaalien ja verkkokoulutusten avulla voit jatkaa tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustyötä:
Sukupuolten tasa-arvo ja yhdenvertaisuus – Miksi ja miten? (eOppiva-koulutus)
Monimuotoinen työelämä: Tietoa ja työkaluja julkishallinnolle (eOppiva-koulutus)
Miten edistää monimuotoisuutta rekrytoinnissa? (Työterveyslaitos)
Arjen antirasistiset teot (yhdenvertaisuus.fi)
Moninaisesti parempi -hanke haastaa maahan muuttaneisiin naisiin liitettyjä stereotypioita tutkimus- ja asiantuntijaviestinnän keinoin. Voit seurata hanketta Twitterissä @moninaisesti. Moninaisesti parempi -hanketta (2019–2022) rahoittaa Euroopan sosiaalirahasto (ESR).
Moninaisesti parempi -hanke (Thl.fi)
Segregaation purku – työkaluja tasa-arvoisempaan työelämään -hanke (Thl.fi)
Sukupuolella väliä yritysjohdossa? – Viisi myyttiä johtajuudesta (Thl.fi)
Infograafeja tasa-arvosta taloudellisessa ja poliittisessa päätöksenteossa (Thl.fi)
Lasikatot ja liimalattiat naisten urapolkujen esteenä – ratkaisuna monimuotoinen rekrytointi (Thl.fi)
Ulkomaalaistaustaisten terveys ja hyvinvointi Suomessa (FinMonik-tutkimus)
Ulkomaista syntyperää olevien työ ja hyvinvointi Suomessa 2014 (UTH)
Maahanmuuttajien terveys ja hyvinvointi tutkimus (Maamu)
Hülya Yüksel projektitutkija Yhdenvertaisuus, THL
Katariina Mankinen projektikoordinaattori Yhdenvertaisuus, THL
Shadia Rask tutkimuspäällikkö Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.