fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Vesiturvallisuus ei tule ilmaiseksi - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Runsaita vesivaroja ja hyvälaatuista talousvettä pidetään Suomessa usein itsestäänselvyytenä, koska meillä puhtaasta vedestä on harvoin pula. Tosiasiassa talousveden tuotanto ja kaikkina aikoina turvallisen talousveden jakelu on varsin haastava tehtävä.  Haasteina ovat muun muassa vedenjakeluverkostoihin liittyvä, koko ajan kasvava korjausvelka sekä talousveden tuotantoon liittyvien riskinarviointivaatimusten lisääntyminen.
Vesihuollon korjausvelka on kurottava umpeen
Kansallisen vesistrategian painopisteet ja tietopuutteet (EsiBiovesi) -hankkeessa kartoitettiin yhdyskuntien tarpeisiin ja ruoantuotantoon käytettävän veden riskinhallintamenetelmiä, ja kuvattiin haitallisten aineiden ja mikrobien esiintymiseen liittyviä riskejä.
Yhtenä suurimmista EsiBiovesi-haastattelututkimuksessa esille nousseista huolenaiheista vesihuoltoalalla oli kasvava vesihuoltoinfrastruktuurin korjausvelka. Suomen vesilaitokset ja vesijohtoverkosto sekä vedenpuhdistamot ja viemäriverkosto rapistuvat nopeammin kuin niitä saneerataan tai rakennetaan uutta. On arvioitu, että Suomen 100 000 vesijohtokilometristä jopa 6 000 kilometriä (6 %) on huonokuntoista. Huonokuntoisten putkien osuuden kasvu olisi saatava taittumaan, mikäli halutaan vähentää putkirikkojen aiheuttamia keskeytyksiä ja laatuhäiriöitä vedenjakelussa.
Vesihuoltosektorin korjausvelan arvioidaan olevan miljardiluokkaa, ja korjaustalkoot tulevat väistämättä näkymään myös kuluttajien kukkarossa.
Tätä nykyä suurin osa investoinneista kohdistuu uusien alueiden putkistojen rakentamiseen. Vanhoja putkilinjoja saneerataan pääasiassa putkirikkokorjausten yhteydessä. Kaikki vesilaitokset eivät edes tiedä vesiputkistojensa tilaa, ikää tai materiaalia, mikä tekee korjaustarpeen tarkan arvioinnin mahdottomaksi.
Korjaustyöt kuitenkin kannattaisivat, sillä hallittu saneeraus on aina parempi kuin hätäratkaisuna tehdyt putkirikkokorjaukset. Putkirikkojen yhteydessä vettä voi valua hukkaan suuria määriä, ja asukkaille jaettavan veden laatu vaarantuu. Viemäriverkostovuotojen sattuessa tilanne voi olla erityisen ikävä, sillä jätevesi on erittäin tehokas juomaveden likaaja. Tästä saatiin muistutus viimeisimpänä Nousiaisissa, jossa vesiepidemia puhkesi, kun vierekkäiset jätevesi- ja talousvesiputki halkesivat yhtä aikaa.
Puhtaan veden maine jatkossa
Esibiovesi-selvityksen mukaan yritykset, kunnat ja maakunnat eivät välttämättä tunnista tarpeeksi hyvin puhtaan veden tärkeää roolia osana korkealuokkaisia tuotteita ja tuotantoketjuja. Suomessa ei ole pulaa puhtaasta vedestä, joten täällä myös paljon vettä tarvitsevat tuotantoketjut ovat mahdollisia toisin kuin vesipulaa kärsivissä maissa.
Puhtaat juomavesivarantomme ja vesistömme ovat arvokkaita luonnonvaroja ja vientivaltti, jota tulee sekä suojella että arvostaa. Jotta Suomi säilyy jatkossakin  puhtaiden vesien maana, tarvitaan tietoa kuormitusmuutoksista ja uusia teknologioita mahdollisten uusien uhkien hallintaan.
Puhdas juomavesi on ihmisoikeus. Kun seuraavan kerran lasket hanastasi lasiin vettä, älä ota sitä itsestäänselvyytenä. Vesi on turvallista, koska sen tuottamiseen tarvittavat tekijät, kuten puhtaat vesivarat ja vesilaitososaaminen, ovat kunnossa.
Koska haluamme nauttia turvallisesta juomavedestä myös jatkossa, jokaisella vesihuoltolaitoksella on oltava riittävät resurssit vesiturvallisuudesta huolehtimiseen.  Paljonko sinä olisit valmis maksamaan turvallisesta juomavedestä?
Päivi Meriläinen tutkija Ympäristöterveys, THL
Tarja Pitkänen erikoistutkija Asiantuntijamikrobiologia, THL
Ilkka Miettinen johtava tutkija Asiantuntijamikrobiologia, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.