fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Naisten ja miesten taloudellinen tasa-arvo ei edisty - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvointi- ja terveyserot, Sukupuolten tasa-arvo
Sukupuolten tasa-arvoa vertailevassa Maailman talousfoorumin vuonna 2015 julkaisemassa raportissa Suomi on peräti kolmannella sijalla maailman tasa-arvoisimpien maiden listassa. Ei ollenkaan huono sija aivan Norjan ja Islannin kannoilla ja hieman Ruotsia edellä. Raportti tarkastelee sukupuolten välistä tasa-arvoa taloudellisten ja työmarkkinoihin liittyvien erojen lisäksi mm. poliittisessa osallistumisen, koulutuksen, elinajan odotteen ja kuolleisuuden perusteella.
Jos tasa-arvo näyttää näin hyvältä, pitääkö asiasta vielä puhua tai olla huolissaan? Vai pitäisikö meidän olla tyytyväisiä asioiden nykytilaan? Todetaanhan pääministeri Juha Sipilän hallituksen ohjelmassakin, että ”naiset ja miehet ovat tasa-arvoisia Suomessa”.
Tilastokeskuksen julkaisemista palkansaajien ansiotasotilastot antavat tasa-arvosta kuitenkin toisenlainen kuva. Tavoite naisten ja miesten samapalkkaisuudesta yksityisellä sektorilla on karkaamassa yhä kauemmas. Ammattirakenteen muutos on vain kasvattanut palkkaeroa miesten hyväksi kaikilla koulutusasteilla.
Yhtä paljon koulutettujen naisten ja miesten palkkaerot ovat kasvaneet erityisesti korkea-asteen ja perusasteen tutkinnon suorittaneilla, hiukan vähemmän keskiasteella.
Tasa-arvo huomioitava työmarkkinoita uudistettaessa
Pitkään jatkunut talouden laskukausi ei ole tasoittanut miesten ja naisten palkkaeroja. Valtion tai kunnan palveluksessa olevien naisten ja miesten palkkaerot ovat jopa kasvaneet, kun huomioon otetaan koko eliniän ansiot. Selityksenä on pääasiassa naisille lankeava hoivavastuu. Se hidastaa tai jopa estää naisten urakehitystä, vaikka julkisella sektorilla samasta työstä maksetaan periaatteessa sama palkka.
Palkkaerot ovat jopa kasvaneet
Hallitus julkaisi viime keväänä tasa-arvo-ohjelman ja samapalkkaisuutta edistävän ohjelman. Tasa-arvoon ja samapalkkaisuuteen meitä velvoittavat kansainvälinen ja EU-oikeus sekä oma kansallinen lainsäädäntömme. Molemmat hallituksen ohjelmat antavat tasa-arvoa ja samapalkkaisuutta edistäviä velvoitteita mm. työmarkkinaosapuolille.
Samaan aikaan tasa-arvoa edistettäessä valmistellaan kuitenkin useita laajoja yhteiskuntapoliittisia uudistuksia, kuten esimerkiksi paikallinen sopiminen työehdoista, ilman että niiden vaikutuksia tasa-arvoon arvioitaisiin. Näin siitäkin huolimatta, että Suomi on sitoutunut ottamaan huomioon sukupuolinäkökulman kaikilla aloilla ja arvioimaan päätösten vaikutukset naisten ja miesten asemaan. Velvoite perustuu vuonna 1995 annettuun Pekingin julistukseen ja toimintaohjelmaan.
Naisten ja miesten välisen tasa-arvon edistäminen on myös perustuslakiin kirjattu ”yhteiskunnallinen tehtävä”.
Työelämän muutokset vaikuttavat kotitalouksien mahdollisuuksiin tehdä omia, esimerkiksi perheen perustamiseen liittyviä valintoja. Vaikka lakisääteinen sosiaaliturva kohtelee molempia sukupuolia neutraalisti, jakautuvat toimeentuloa täydentävät etuudet eri tavoin miesten ja naisten välillä. Erot miesten ja naisten elämäntilanteissa ja elämänpoluissa vaikuttavat toimeentuloon, ansiosidonnaisen sosiaaliturvan kertymiseen ja sitä kautta myös erilaisten etuuksien tarpeeseen.
Etuuksien saajasta 64 prosenttia on naisia
Osa etuuksista jakautuu sukupuolen välillä epätasaisesti. Yli kahdesta miljoonasta etuuksien saajasta 64 prosenttia on naisia. Naisten suurta osuutta selittää, että jotkin etuudet liittyvät toisiinsa, mikä taas johtuu miesten ja naisten elämäntilanteiden eroista. Naiset saavat eniten useimpia perusturvaetuuksia, mutta miehet saavat naisia useammin työmarkkinatukea, peruspäivärahaa sekä yksin asuvien asumistukea.
Sosiaaliturvajärjestelmä tasoittaa jossain määrin sukupuolten erilaisista elämäntilanteista ja elämänpoluista johtuvia toimeentuloeroja. Esimerkiksi takuueläke täydentää naisten heikosta työmarkkina-asemasta johtuvaa miehiä pienempää työeläkettä. Naiset saavat miehiä useammin työeläkettä täydentävää kansaneläkettä. Naisten takuueläke on keskimäärin miehiä hieman korkeampi.
Tasa-arvon kehitys ei ole taattu
Keskustelussa tasa-arvon toteutumisesta on syytä huomioida myös pitkän aikavälin näkökulma. Yleisesti on ajateltu, että sukupuolten erot sosiaaliturvan kohdentumisessa tasoittuvat, mm. uusien koulutettujen sukupolvien myötä, ja esimerkiksi vanhemmuuteen liittyvien perhevapaiden jakautuessa tasaisemmin. Työelämän kehitys palkkaeroineen sekä perhevapaiden epätasainen jakautuminen ennakoivat kuitenkin toista.
Sukupuolivaikutuksia tulisi arvioida, ei vain jälkikäteen, vaan valmisteltaessa yhteiskunnallisia uudistuksia ja tulonjakoon vaikuttavia päätöksiä. Tämä edellyttää luonnollisesti myös tietopohjan kehittämistä.
Hyvä esimerkki tästä on valtion talousarvioesitys, joka on taas ajankohtainen. Budjetti on siihen liittyvine lakeineen keskeinen sosiaalipoliittisen ohjauksen väline, jolla vaikutetaan tuloerojen kehitykseen ja sukupuolten väliseen tasa-arvoon.
Global Gender Gap Report 2015, World Economic Forum
Kirsi-Marja Lehtelä, ym., Vuoden 2016 talousarvion vaikutukset perusturvaan. THL, Työpaperi 5/2916
Kirsi-Marja Lehtelä erikoissuunnittelija Sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.