fi fi ca fi fi tr jbo jbo es fi ca fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi nl fi fi en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi kn fi fi fi fi fi fi fi
Asukkaille ja matkailijoille Open submenu
TE-palvelut.fi verkkosivu on nyt Työmarkkinatori.fi. Oma asiointi ja avoimet työpaikat löytyvät nyt Työmarkkinatorilta.
Joko olet laatinut työnhakuprofiilin? Luo työnhakijaprofiili Työmarkkinatorille.
Työnhakijoiden asiakaspalvelumalli uudistui toukokuussa 2022. Työllisyyden kuntakokeiluun kuuluva työnhakija on saanut henkilökohtaisen viestin muutoksesta kevään aikana. Juuri tällä hetkellä työnhakijan ei tarvitse tehdä mitään muutoksen takia. Kun työnhakijan työllistymissuunnitelmaa seuraavan kerran päivitetään, tulee omavalmentaja sopimaan työnhakijan kanssa työnhaun jatkamisesta uuden mallin mukaisesti.
Mitä uudistus työttömälle työnhakijalle tarkoittaa
Muutoksen myötä työnhakijoille tarjotaan aiempaa yksilöllisempää ja henkilökohtaisempaa palvelua. Tämä vaikuttaa asiakkaan arkeen useammalla tavalla: kasvokkain tapaamiset oman omavalmentajan kanssa lisääntyvät ja niitä järjestetään aiempaa useammin. Lisäksi työnhakijan työnhakuvelvollisuus uudistuu ja karenssit lievenevät.
Tavoitteena kohtaamisissa on, että työnhakija saisi riittävästi kaipaamaansa tukea. Työnhakijan omavalmentaja neuvoo työnhaussa ja tarjoaa sopivia tukipalveluja sekä miettii asiakkaan kanssa sopivimpia reittejä kohti työllistymistä.
Keskeisimmät muutokset asiakaspalvelumallissa työnhakijalle ovat
Tulet kohtaamaan omavalmentajaasi jatkossa aiempaa useammin.
Seuraamukset työttömyysturvaan lievenevät. Ennen seuraamuksia työttömyysturvaan, työnhakija saa muistutuksen työnhakijan velvollisuuksista.
Työnhakuvelvollisuus määritellään yksilöllisesti. Pääsääntöisesti kunkin hakijan tulee hakea neljää työmahdollisuutta sovitulla ajanjaksolla. Voit itse valita haettavat työpaikat. Jos työtä ei saa, työttömyysetuutesi ei pienene.
Voit itse valita haettavat työpaikat
Työnhakijalle asetetaan työnhakuvelvollisuus, joka tarkoittaa sitä, että hänen tulee hakea tilanteestaan riippuen kuukaudessa 0–4 työpaikkaa. Haettavien paikkojen minimimäärä (0–4) asetetaan kullekin työnhakijalle yksilöllisesti ja hän saa itse valita haettavat työpaikat. Työnhakuvelvoitteen täyttäminen korvaa osittain TE-toimiston tai kunnan tekemät työtarjoukset.
Työmahdollisuuden hakeminen tarkoittaa näitä tekoja:
Jätät avoimeen työpaikkaan hakemuksen
Jätät yritykseen avoimen hakemuksen
Otat yhteyttä yritykseen työmahdollisuudesta
Jätät rekrytointi-yritykseen avoimen hakemuksen
Pyydät osa-aikatyöhön lisää tunteja
Rekrymessuilla useiden työhakemusten tekeminen tai työhaastattelut
Tällä hetkellä velvollisuus hakea kokoaikatyötä tarkoittaa sekä omatoimista työnhakua että hakemista kaikkiin TE-toimiston tai kunnan osoittamiin työpaikkoihin riippumatta siitä, kuinka aktiivinen työnhakija on itse työnhaussa.
Muistutus velvollisuuksista ennen seuraamuksia
Uuden mallin periaatteiden mukaan karenssit eli korvauksettomat määräajat lievenevät huomattavasti. Mallissa otetaan myös käyttöön muistutukset työnhakijalle, joiden avulla asiakkaan on helpompi noudattaa työnhakijan velvollisuuksia.
Usein kysytyt kysymykset uudesta asiakaspalvelumallista
Mitkä ovat olennaiset muutokset työnhakijan näkökulmasta?
Työtön työnhakija saa aiempaa yksilöllisempää tukea työnhakuunsa.
Työnhakijan ja asiantuntijan ensimmäinen kohtaaminen tapahtuu nykyistä nopeammin. Tämän jälkeen tukea työnhakuun saa nykyistä tiiviimmin.
Työnhakijan mahdollisuudet vaikuttaa omaan työnhakuunsa kasvavat. Jatkossa työnhakija voi lähtökohtaisesti päättää itse, mitä työmahdollisuuksia hän hakee ja milloin.
Työttömyysetuuden saamiseksi työnhakijan on jatkossakin haettava työtä. Uutta on se, että työnhakijan on haettava lähtökohtaisesti neljää työmahdollisuutta kuukaudessa. Aktiivisesti työtä hakevat toimivat näin jo nykyisin.
Jos työnhakijan edellytyksissä hakea työtä ja työllistyä on puutteita, nopeutuu hänen pääsynsä palveluihin.
Työttömyysetuuteen liittyviä seuraamuksia porrastetaan. Ensimmäisestä unohduksesta tai laiminlyönnistä tulee muistutus, joka ei vaikuta työttömyysetuuden maksamiseen. Jos työnhakija laiminlyö toistuvasti työllistymissuunnitelmansa toteuttamisen, seuraamukset kiristyvät.
Miten usein omavalmentajaa tavataan jatkossa?
Pohjoismaisen työvoimapalvelumallin perusperiaate on, että työnhakijaa ei jätetä yksin. Työnhaun alkaessa tapaamiset ovat tiiviimpiä ja työnhaun pitkittyessä työnhakija saa jaksoja, jolloin yhteydenpito tiivistyy omavalmentajan kanssa.
Työnhaun alkaessa työnhakija tapaa TE-toimiston tai kunnan virkailijan kahden viikon välein työnhaun kolmen ensimmäisen kuukauden ajan. Jokaisen tapaamisen tavoitteet määritetään työnhakijan yksilöllisten tarpeiden perusteella.
Tiivis palvelujakso toistuu kuukauden ajan, jos työnhaku on kestänyt kuusi kuukautta. Tiiviiden palvelujaksojen välissä työnhakija hakee töitä itsenäisesti ja osallistuu palveluihin työllistymissuunnitelman mukaisesti.
Nykyisin kuntakokeilu järjestää työnhakijan alkuhaastattelun kahden viikon kuluessa, jonka jälkeen työnhakijan haastattelu järjestetään kolmen kuukauden välein.
Järjestetäänkö työnhakukeskustelut paikan päällä vai etänä?
Työnhakija tapaa säännöllisesti työnhakukeskusteluissa TE-toimiston virkailijan tai työllisyyden edistämisen kuntakokeilussa mukana olevan kunnan virkailijan. Osa tapaamisista voidaan hankkia myös ostopalveluna yksityiseltä palveluntuottajalta.
Työnhaun alkuvaiheessa tapaaminen (alkuhaastattelu) järjestetään lähtökohtaisesti paikan päällä TE-toimistossa tai kunnan toimipaikassa. Järjestämistavasta voidaan poiketa painavasta syystä, esimerkiksi poikkeuksellisten pitkien asiointimatkojen takia.
Alkuhaastattelun jälkeen tapaamiset järjestetään kulloinkin tarkoituksenmukaisimmalla tavalla. Työnhakija voi myös esittää toiveen järjestämistavasta.
Kuinka montaa työmahdollisuutta työttömän on haettava kuukaudessa?
Jokaisen työnhakijan tilanne arvioidaan yksilöllisesti. Työnhakijan kanssa tehdään työnhaun alkaessa henkilökohtainen työllistymissuunnitelma, jossa sovitaan työnhakua tukevista palveluista ja johon kirjataan haettavien työmahdollisuuksien määrä.
Lähtökohtaisesti työnhakijan tulee hakea neljää työmahdollisuutta kuukauden aikana. Tästä voidaan poiketa muun muassa silloin, jos tämä ei ole mahdollista esimerkiksi työkyvyttömyyden takia tai haettavia työmahdollisuuksia ei ole. Keneltäkään ei edellytetä sellaista, mihin hän ei kykene.
Mikä lasketaan työmahdollisuuden hakemiseksi?
Työmahdollisuuden hakemiseksi lasketaan esimerkiksi työhakemusten tekeminen, avoimen työhakemuksen laittaminen yritykseen, joka ei ole ilmoittanut haettavana olevista työpaikoista, sekä muut suorat työnhakuun liittyvät yhteydenotot työnantajiin.
Haettavien työmahdollisuuksien on oltava sellaisia, joihin työnhakija voi perustellusti olettaa voivansa työllistyä. Kyse on siis niistä työmahdollisuuksista, joita työnhakija hakisi muutenkin työllistyäkseen.
Tekevätkö TE-toimistot ja kuntakokeilut velvoittavia työtarjouksia?
Työtön valitsee lähtökohtaisesti itse, mitä työmahdollisuuksia hakee. Lisäksi TE-toimistot ja kuntakokeiluihin osallistuvat kunnat voivat tehdä työnhakijalle työtarjouksia.
Työtarjoukset ovat velvoittavia, jos työnhaku on kestänyt kuusi kuukautta alkuhaastattelusta laskien. Työtarjous ei ole velvoittava, jos työnhakija on ennen työtarjousta raportoinut hakeneensa työmahdollisuuksia sovitun määrän.
Työtarjousten velvoittavuus ei koske osa-aikatyössä olevia. Työajalla ei tältä osin ole merkitystä.
Työnhakijalle voidaan asettaa velvollisuus hakea enintään neljää työmahdollisuutta kuukaudessa. TE-toimiston tai kunnan tarjoaman työpaikan hakeminen lasketaan tähän määrään mukaan.
Esimerkki: Työnhakijan kanssa on sovittu, että hän hakee neljää työmahdollisuutta kuukaudessa. TE-toimisto tekee hänelle työtarjouksen. Työnhakijan tulee hakea tarjotun työn lisäksi vähintään kolmea muuta työmahdollisuutta kyseisen kuukauden aikana.
Jos työnhakija ei hae työtarjouksessa mainittua työtä, hän saa ensin muistutuksen. Toisesta laiminlyönnistä seuraa, että työnhakija ei saa työttömyysetuutta viideltä etuuspäivältä. Tämän jälkeen seuraamukset kiristyvät porrastetusti. Katso tarkemmin vastaus kysymykseen ”Mitä jos työnhakija ei hae työmahdollisuuksia sovitusti”?.
Nykyisin TE-toimiston tekemät työtarjoukset velvoittavat, että työtön työnhakija ottaa yhteyttä työnantajaan ja ilmoittaa TE-toimistolle määräajassa tarjotun työn hakemisesta. Ilman pätevää syytä tarjotusta työstä kieltäytyminen voi johtaa työttömyysetuuden menettämiseen yleensä 60 päivän ajalta.
Työnhakija raportoi työnhaustaan pääsääntöisesti verkkopalvelun välityksellä. Jos työnhakijalla ei ole käytettävissä nettiyhteyttä, hän voi ilmoittaa työnhaustaan muulla tavalla.
Pitääkö työttömän hakea työtä, joka ei vastaa hänen osaamistaan?
Haettavien työmahdollisuuksien on oltava sellaisia, joihin työnhakija voi perustellusti olettaa voivansa työllistyä. Keneltäkään ei edellytetä sellaista, mihin hän ei kykene.
Koskeeko velvollisuus hakea työtä lomautettuja?
Kun lomautus on kestänyt kolme kuukautta, lomautetun kanssa sovitaan työnhakukeskustelussa työmahdollisuuksien määrästä, joita hänen on haettava.
Jos on lomautettu osa-aikaisesti, sovelletaan samoja periaatteita kuin osa-aikatyötä tekeviin työnhakijoihin. Tällöin työnhakijan on haettava yhtä työmahdollisuutta kolmen kuukauden aikana.
Mitä jos työnhakija ei hae työmahdollisuuksia sovitusti?
Pohjoismaisessa työvoimapalvelumallissa ensimmäisestä unohduksesta tai laiminlyönnistä seuraa muistutus. Jos menettely toistuu, TE-toimisto asettaa viiden etuuspäivän karenssin. Jos menettely toistuu toisen kerran, seuraa 10 etuuspäivän karenssi. Tämän jälkeen työnhakija menettää toistaiseksi oikeutensa työttömyysetuuteen.
Nykyisin työnhakijalle asetetaan 60 päivän karenssi, jos hän jättää hakematta TE-toimiston tarjoamaa työtä. Menettelyn toistuessa työttömyysturvaoikeus lakkaa toistaiseksi.
Mitä jos työnhakija kieltäytyy varmasta työstä?
Työnhakijalle asetetaan 45 päivän korvaukseton määräaika, jos hän ilman pätevää syytä kieltäytyy varmasta työpaikasta. Esimerkki: Työnhakija tulee valituksi työpaikkaan, jota hän on hakenut omatoimisesti tai saatuaan työtarjouksen, mutta kieltäytyy sen jälkeen työstä ilman pätevää syytä.
Nykyisin varmasta työpaikasta kieltäytyminen ilman pätevää syytä johtaa siihen, että työnhakijalle asetetaan lähtökohtaisesti 90 päivän korvaukseton määräaika.
Jyväskylän seudun tapahtuma- ja harrastuskalenteri
Visit Jyväskylä - Matkailu
© Jyväskylän kaupunki | Sivun alkuun | Tietoja sivustosta ja tietosuojasta