fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Parempi kysyä kuin katua: Älä jätä itsetuhoista ihmistä yksin - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Maailman terveysjärjestö WHO arvioi itsemurhien määrän maailmanlaajuisesti olevan noin 800 000 henkeä vuodessa. Meillä Suomessa viimeisten tilastotietojen mukaan se on 731, joten hyvinhän meillä menee. Vai meneekö?
Suomalaiset tekevät silti itsemurhia noin kahden päivävauhdilla. Useimmat niistä olisivat ehkäistävissä. On esimerkiksi todettu, että yleislääkäreille annettu itsemurhan seulontaan liittyvä koulutus vähensi potilaiden itsemurhia 22–73 % (Mann ym. 2005).
Viime syksynä järjestettiin itsemurhien ehkäisyyn liittyvää koulutusta noin 25 paikkakunnalla yhteensä lähes 800 sosiaali- ja terveysalan ammattilaiselle. Koulutusten lisäksi olen ollut mukana useissa erilaisissa työryhmissä, seminaareissa ja konferensseissa, joissa itsemurhien ehkäisyteemaa on käsitelty. Kaikesta uudesta tutkimuksesta, tehokkaista interventioista ja asennemuokkauksesta huolimatta alla olevat väittämät pitävät edelleen tiukasti paikkansa.
Itsemurha aiheena kantaa (edelleen) stigmaa
Ihmisluonto pyrkii leimaamaan asioita ja onkin leimannut mitä milloinkin historian saatossa. Mielenterveyden häiriöt ovat keikkuneet stigmatisoivien asioiden kärkisijoilla vuosikymmenestä toiseen, monia muita yhteiskunnallisia aiheita päihittäen. Koska mielenterveyden häiriöt ovat vahvasti sidoksissa myös useimpiin itsemurhiin, ei stigmaa voida välttää.
Itsetuhoisen ihmisen kohtaaminen ei ole koskaan helppoa
Kaikilla meillä on välineet itsemurhien ehkäisyyn. Voimme kysyä, miten toinen voi, voimme kuunnella ja olla läsnä. Suurin este kohtaamiselle saattaa piillä omissa peloissamme: ”Jospa en pysty auttamaan?”, ”Mitä voin sanoa ilman, että se kuulostaa kliseeltä?”, ”Mitä jos itseäni alkaa ahdistaa?”
Emme olisi inhimillisiä, jos ei ahdistaisi. Itsemurhaa harkitseva ihminen ei tunne enää muuta kuin niin syvää toivottomuutta, josta poispääsyyn hän ei näe muuta ratkaisua kuin kuoleman oman käden kautta. Ajattele, jos yksi kysymys voisi muuttaa kaiken? Löytyisi ihminen, jolle purkaa nuo toivottomuuden tunteet. Joka auttaisi näkemään vielä ne elämisen arvoiset asiat. Joka kertoisi, että vaikka juuri nyt tilanne on tämä, seuraava luku ”elämän kirjassa” voi olla jo toiveikkaampi. Se voi muuttaa kaiken, mutta ensin on uskallettava kysyä ja kuunnella vastaus (ja ehkä sietää vähän sitä omaa ahdistusta).
Ihan kaikkia itsemurhia ei voida ehkäistä
Ammattilaisten avusta, hoidosta tai läheisten tuesta huolimatta jotkut itsemurhat toteutuvat silti. Silloin on hyväksyttävä se tosiseikka, että joskus parhainkaan apu ei vain riitä. Auttajan on hyväksyttävä myös tämä sekä se, että turhaan itsemurhavaarasta kysyminen voi turhauttaa molempia osapuolia. Mutta kysymättä jättämällä voidaan menettää ihmishenki.
Mann, JJ et al (2005) Suicide prevention strategies: a systematic review. JAMA. 2005 Oct 26;294(16):2064–74.
Pia Solin johtava asiantuntija Mielenterveys, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.