fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
On vaikeaa tietää, kuinka paljon suomalaiset sairastavat - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Kansainvälisissä tilastokokouksissa kuulee usein kaskun, jonka mukaan parhaimmat terveystiedot saadaan kuolemansyistä. Eikä näidenkään vertailukelpoisuus maiden välillä ole kovin hyvä.
Vitsi pitää valitettavasti melkein paikkaansa. Kansainvälisesti parhaimmat tiedot saadaan sairauksista, joilla on erilliset seurantajärjestelmät, kuten syövistä ja tartuntataudeista. Euroopassa näiden sairauksien tiedonkeruusta ja -jakelusta vastaa Euroopan tartuntatautivirasto ECDC ja EU:n yhteinen tutkimuskeskus JRC.
Entä mitä tietoja saadaan muista taudeista? Erot maiden välissä luvuissa johtuvat enemmän erilaisista terveydenhuolto- ja sosiaalivakuutusjärjestelmistä kuin itse sairastavuudesta.
Hyvä esimerkki on tiedot diabeetikkojen määristä Suomessa. Luvut uusien diabeetikkojen määristä perustuvat Kelan myöntämiin uusiin lääkkeiden erityiskorvausoikeuksiin.
Kun lääkekorvauksen saamisen ehtoja tiukennettiin vuonna 1994, väheni uusien diabeetikkojen määrä yli viidellä tuhannella (-46 %). Kun etuisuuden saamisen ehtoja löysennettiin, lisääntyi uusien diabetesdiagnoosin saaneiden määrä vuonna 2008 yli kuudella tuhannella (+41 %) ja vuonna 2011 vielä yli yhdeksällä tuhannella (+38 %).
Kansan terveys ei yhtäkkiä huonontunut tai parantunut, vaikka tilastot niin näyttivätkin.
Pääosa tiedoista tulee rekistereistä
Parhaimmat tiedot sairastavuudesta saadaan terveystarkastustutkimuksissa. Siinä terveydenhuollon ammattilaiset – esimerkiksi lääkäri, hammaslääkäri, psykologi ja sairaanhoitaja – tarkastavat tutkimukseen osallistuvan. Eri mittauksin ja näytteiden voidaan esimerkiksi selvittää, kuinka monta diabetesta sairastavaa ei ole koskaan diagnostisoitu.
Tiedonkeruun haittapuolena on sen kalleus. Esimerkiksi THL tekee kansallisia terveystarkastustutkimuksia vain joka viides vuosi.
Toinen vaihtoehto on kysyä ihmisiltä itseltään. Terveyskyselyissä on yleensä kysymykset lääkärin toteamista sairauksista ja lääkärin määräämistä lääkkeistä. Mukaan mahtuvat yleensä vain yleisimmät sairaudet, kuten sydän- ja verisuonitaudit, tuki- ja liikuntaelinten taudit sekä astma ja keuhkoahtaumatauti.
Kyselyiden tuloksia tulkitessa on muistettava raportointiharha. Esimerkiksi syöpää sairastaneita on kyselyssä vähemmän kuin syöpärekisterin mukaan elossa olevien syöpää sairastavia. Muita kyselytutkimusten ongelmia ovat vähenevät vastausprosentit ja vaikeudet saada tietoja harvinaisista sairauksista.
Pääosa muista terveystilastoistamme perustuu rekisteritietoihin, joita kerätään terveyspalveluissa tai etuisuuksia myönnettäessä. Ne kertovat vain epäsuorasti sairastavuuden määrästä. Kelan erityiskorvattavien lääkkeiden tilastosta saadaan hyvät tiedot lääkehoidossa olevista diabeetikoista, mutta ei muista, diabetesta ehkä tietämättään sairastavista.
THL:n hoitoilmoitusrekisteristä saa tiedot sairaalassa hoidetuista MS-tautia sairastavista. Suomessa on vain joitakin erillisiä sairausrekistereitä: THL ylläpitää epämuodostuma- ja tartuntatautirekisteriä sekä rahoittaa munuais-, näkövamma- ja syöpärekisteriä.
Lisäksi THL laskee omaa sairastavuusindeksiään, jossa huomioidaan syöpätaudit, sepelvaltimotaudit, aivoverisuonitaudit, tuki- ja liikuntaelinten sairaudet, mielenterveyden häiriöt, tapaturmat ja dementia.
Potilastietojen sähköistäminen parantaa tilannetta
Koska sairastavuustilastoille on selvä tarve, on EU:n tilastoviranomainen Eurostat esittänyt jo vuosia uuden tilastoinnin aloittamista. Suomi oli yksi niistä 16 maasta, jotka ovat osallistuneet tilastoinnin kehittämiseen.
Tulokset eivät ole kovin rohkaisevia. Vain muutamasta sairaudesta saadaan luotettavia tietoja. Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat terveydenhuoltojärjestelmä ja kuinka kehittynyttä tilastointi on. Joissakin maissa tilastointi on julkisissa palveluissa hyvin kattavaa, mutta yksityisten palveluiden tiedot uupuvat kokonaan. Joissain maissa hallinnollisista rekistereistä saadut sairastavuusluvut poikkeavat kansainvälisten järjestöjen tiedoista ilman selkeää syytä.
Lisäksi tilastoinnin kehittämiseen osallistuneet maat ovat erimielisiä sairastavuusindikaattorien määritelmistä ja parhaimmista tiedonkeruumenetelmistä. Niinpä vertailukelpoisten sairastavuustietojen saaminen on hyvin kaukana tulevaisuudessa.
Myönteisenä kehityksenä ovat uudet tietolähteet. Suomen vuoden 2005 tietoja koskeneen pilottitutkimuksen jälkeen on aloitettu perusterveydenhuollon kattava AvoHilmo ja otettu käyttöön sähköinen resepti. Sähköisen potilaskertomuksen käyttöönotto kaikkialla on seuraava harppaus kohti parempia sairastavuustilastoja.
Kirjoituspöydällä ei aineistojen yhdistäminen ole vaikeaa, mutta vasta todellisten aineistojen käsittely näyttää, miten sairastavuustietojen saaminen onnistuu. EU:n suunnitelmissa on tiedonkeruun kokeilu 2-3 vuoden kuluttua. Mikäli tiedonkeruusta tulee jäsenmaille pakollista, ollaan jo pitkällä 2020-luvulla.
Mika Gissler tutkimusprofessori Tieto ja tiedonhallinnan ohjaus, THL
Antti Tuomi-Nikula kehittämispäällikkö Tietovarantopalvelut, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.