fi fi fi jbo es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi tr fi tr jbo es fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr als fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi
Elpymistuesta meriklusterille siltaa kriisin yli ja päästöttömään merenkulkuun | Suomen Satamaliitto
Satamat löysivät nopeasti ”uuden normaalin”
Koronapandemian vaikutukset meriklusteriin 2020
Sataman panos päästöjen vähentämiselle
Satamat löysivät nopeasti ”uuden normaalin”
Elpymistuesta meriklusterille siltaa kriisin yli
Elpymistuesta meriklusterille siltaa kriisin yli ja päästöttömään merenkulkuun
Meriklusteri työllistää Suomessa yli 50 000 henkilöä. Nämä työpaikat on turvattava ja autettava ala koronan yli. EU:n elpymistuen avulla ala voi osaltaan vahvistaa kilpailukykyään. Kestävä meriliikenne edellyttää investointeja ja on samalla suuri mahdollisuus Suomelle.
Rajojen sulkeutumisen, merikuljetusten vähentymisen ja varustamojen tilanteen heikentymisen myötä ympäri maailmaa pandemia on vaikuttanut myös Suomen meriteollisuuteen, satamiin ja varustamoihin. Liikevaihto ja matkustajamäärät ovat laskeneet, henkilöstöä on jouduttu irtisanomaan tai lomauttamaan ja alan yritysten on ollut vaikea saada uusia tilauksia.
Merikuljetus on ympäristöystävällisin kuljetusmuoto eikä sille ole korvaavaa vaihtoehtoista liikennemuotoa. Suomen ulkomaankaupan tavarakuljetuksista lähes 90 prosenttia kuljetetaan meritse. Merenkulkuala on täysin sitoutunut kasvihuonekaasujen vähentämiseen ja asteittaiseen kokonaan poistamiseen merenkulussa ja logistisissa ketjuissa.
Merenkulun hiilidioksidi- ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vaatii suuria investointeja, vaikuttavaa yhteistyötä sekä panostusta tutkimukseen, kehitykseen ja pilotointiin. Aluskannan uudistaminen ja nykyisten alusten muutostyöt vähäpäästöisemmiksi ovat tehokkain keino vähentää päästöjä. Koronapandemia on heikentänyt varustamojen taloudellista tilannetta ja investointimahdollisuuksia merkittävästi. Samanaikaisesti varustamoiden on kuitenkin panostettava päästöjen vähentämiseen.
Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO:n tavoitteena on vähentää globaaleja merenkulun hiilidioksidipäästöjä 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Koska alusten keskimääräinen käyttöikä on kymmeniä vuosia, tavoitteeseen pääseminen ei ole mahdollista vain aluskannan uusimisella, vaan tavoite edellyttää toimenpiteitä myös olemassa olevan aluskannan suhteen.
Suomen meriklusteri on maailman kärkeä vähäpäästöisten ja energiatehokkuutta parantavien teknologioiden kehittämisessä ja käyttöönotossa. Suomalaisilla innovaatioilla onkin mahdollisuus olla merkittävässä roolissa maailmanlaajuisissa päästötalkoissa. Yritykset tarvitsevat kuitenkin tilauksia kotimaasta referensseiksi vientimarkkinoille. Päästöttömyyteen tähtääviä ohjelmia ja pilotteja toteutetaan parhaillaankin naapurimaissamme; Suomen tulee tehdä merkittäviä panostuksia, jotta emme jää jälkeen kehityksessä.
EU:n elpymispaketti voi olla yksi väline auttaa kymmeniätuhansia suomalaisia työllistävää meriklusteria selviämään kriisin yli ja samalla kehittämään alasta entistä kilpailukykyisemmän ja ilmastoystävällisemmän. Alan investointien kautta voidaan vaikuttaa merkittävästi uuden ympäristöteknologian kehittymiseen ja puhtaaseen meriliikenteeseen. Ratkaisuja voidaan skaalata globaalisti, sekä soveltaa myös muilla toimialoilla. Näin voidaan saavuttaa merkittävä kädenjälki ja saavuttaa referenssejä Suomen teollisuudelle vientiä varten.
Elpymisvaroja tulisikin suunnata vihreän merenkulun alusinvestointirahoitukseen ja meriklusterin vähähiilisyysohjelmaan, jonka kautta voitaisiin teknologianeutraalisti kiihdyttää kehitystä ja ottaa käyttöön kaikki tarvittavat teknologiat meriliikenteen ja satamakäyntien päästöjen vähentämiseen; esimerkiksi uudet polttoaineet ja niihin liittyvät laitteet ja järjestelmät, laivojen ja satamien sähköistäminen, automaatio sekä energiatehokkuuden kehittäminen kautta linjan. Panostukset tulisi suunnata erityisesti investointeihin ja tarvittaviin pilotteihin, mutta myös tutkimukseen ja kehitykseen sekä tarvittaessa myös uuden teknologian edellyttämään tutkimusinfraan.
+358 50 470 8491
Mikä on Suomen Satamaliitto?
Koronapandemian vaikutukset meriklusteriin 2020
Sataman panos päästöjen vähentämiselle
Satamat löysivät nopeasti ”uuden normaalin”
Elpymistuesta meriklusterille siltaa kriisin yli
Website by Verkkovaraani 2016