fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Lasten ja nuorten palveluiden painopiste ongelmien hoidosta ehkäisyyn - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Meillä ei oikeasti ole varaa siihen, että lasten ja nuorten palvelujen kustannusrakenteen painopiste on ongelmia korjaavissa toimissa ennalta ehkäisevien palveluiden sijaan.
Valtionvarainministeriö on jälleen julkaissut peruspalvelujen tilaa koskevan katsauksen. Se sisältää koosteen myös lasten ja nuorten palvelujen nykytilasta ja kehityksen suunnista, mukaan lukien kustannukset vuodelta 2011.
Lasten ja alle 25 -vuotiaiden nuorten sosiaali- ja terveydenhuollon kustannukset olivat kaikkiaan arviolta 3170 miljoonaa euroa; terveydenhuolto 1915 milj. ja sosiaalihuolto 1252 milj. euroa. Terveydenhuollon kustannuksista perusterveydenhuollon osuus oli vain 651, kun taas erikoissairaanhoidon osuus oli 1046 miljoonaa euroa.
Kustannusrakenne kertoo karua kieltä
Kustannusrakenne kertoo karua kieltä nykytilanteesta. Vaikka lasten ja nuorten edullisilla ehkäisevillä ja terveyttä edistävillä peruspalveluilla kuten äitiys- ja lastenneuvolalla sekä kouluterveydenhuollolla olisi mahdollista päästä isoihin säästöihin, on satsaus niihin ollut olematonta. Tämä on johtanut heikkouksiin peruspalveluissa, jotka nykyisellään eivät enää kaikilta osin pysty vastaamaan asiakkaiden tuen tarpeisiin ajoissa.
Niukassa taloudellisessa tilanteessa korjaavien palvelujen lisääntyneet asiakasmäärät ja kustannukset taas edelleen hankaloittavat kaikille yhteisiin peruspalveluihin investoimista, sairaat ja vaikeasti oireilevat kun tulee aina toki hoitaa. Näin alla kuvattu noidankehä on valmis.
Muu palvelujärjestelmä jättää peruspalvelut usein liian yksin selviytymään lähes mahdottomasta tehtävästään. Syntyy käsitys, että kaikki avun tarvitsijat lähetetään eteenpäin erityispalveluiden ja erikoissairaanhoidon asiakkaiksi.
Mielikuva ongelmia eteenpäin ohjaavasta palvelusta
Perustasolla tehtävää lievempien pulmien hoitoa ja terveyden edistämistyötä ei juuri nähdä vaan on syntynyt mielikuva vain ongelmia seulovasta ja eteenpäin ohjaavasta palvelusta. Myös konsultaatio ja lähetekäytännöt sekä hoitoketjut ja polut on laadittu pääsääntöisesti erikoissairaanhoidon sekä jonojen ja hoitotakuun hallittavuuden näkökulmista.
Lasten, nuorten ja perheiden ehkäiseviä peruspalveluja on syytetty tehottomuudesta ja pohdittu toiminnan vaikuttavuutta, kun asiakkaita ’valuu’ paljon kalliisiin erityispalveluihin. Alimitoitetuilla työntekijäresurssilla ja siten liiallisessa kiireessä toimivat palvelut pystyvät toki tunnistamaan monet tuen tarpeet, mutta niihin kaikkiin vastaaminen ei enää tahdo onnistua.
Esimerkiksi koululääkärimitoitussuosituksen täyttää vain 14 prosenttia ja lastenneuvolan terveydenhoitajan alle puolet terveyskeskuksista (42 %). Laajojen terveystarkastuksia toteutetaan paikon niin pikaisina tapaamisina, että lapsen ja perheen tuen tarpeiden tunnistaminen ja niihin vastaaminen tai terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen ei käytännössä voi toteutua laadukkaasti.
Peruspalvelut pystyvät ehkäisemään pulmia
Hivenen paremmin resursoituna ja johdettuina peruspalvelut pystyvät ehkäisemään pulmia, edistämään terveyttä ja hyvinvointia sekä tunnistamaan lähes kaikki tuen tarpeet, mutta yksin se ei voi koskaan kaikkien asiakkaiden tarpeisiin vastata.
Nykytilanteessa ei henkilöstöllä ole mahdollisuuksia käyttää kaikkea osaamistaan. Esimerkiksi lastenneuvolan terveydenhoitajien varhaisen vuorovaikutuksen arvioimisen ja tukemisen menetelmä (VaVu) jää monin paikoin aika ja resurssipulan vuoksi käyttämättä, vaikka koulutus on käyty ja osaamista olisi. Kuitenkin menetelmän kattava käyttö lisäisi perheiden hyvinvointia ja vähentäisi lasten- ja nuorten psykiatrisen erikoissairaanhoidon ja lastensuojelunkin tarvetta.
Lapsi ja perhepalvelujen muutosohjelma on yksi hallituksen kärkihankkeista. Sen tavoitteena on vahvistaa peruspalveluja ja siirtää painopistettä ehkäiseviin sekä varhaisen tuen ja hoidon palveluihin. Tämä tapahtuu osaltaan vaikuttavien menetelmien käyttöön oton avulla.
Menetelmien ja koulutuksen lisäksi on kuitenkin myös varmistettava niiden käyttöön tarvittava aika ja henkilöstöresurssi. Muutosohjelman suunnitelmaan sisältyvä ”Lapsilähtöinen budjetointi” on hyvä keino lapsiin kohdistuvien taloudellisten panostusten jäljittämiseen ja niiden vaikuttavuuden seurantaan.
Muut ottavat edelleen mallia Suomen neuvolajärjestelmästä
Muut maat käyvät edelleen ottamassa mallia Suomen neuvolajärjestelmästä, joka alun perin rakennettiin sota-aikana (1944). Silloin kurjassa taloudellisessa tilanteessa nähtiin ehkäisevä työ kannattavaksi keinoksi lisätä lasten ja nuorten terveyttä ja hyvinvointia. Nyt lienee taas aika suunnata resursseja näihin peruspalveluihin, jotta erityispalvelujen kustannuksia saadaan hillityksi.
Lisäresursoinnin jälkeenkin voidaan neuvoloista ja kouluterveydenhuollosta todeta kuten suuren kaupungin taloushallinnon edustaja ulkomaisille vieraille heidän hämmästellessään palvelun kattavuutta: ” Eihän ne paljon mitään maksa.”
Kirjoitus on neljäs sosiaali- ja terveyspalvelujen tilaa käsittelevässä kirjoitussarjasta. Aikaisemmat kirjoitukset:
Nina Knape: Digitalisaatio – avain sote-onneen? 13.6.2016
Pekka Karjalainen: Toimeentulotuki uudistuu – uudistuuko sosiaalityö, 6.6.2016
Matti Mäkelä: Vanhuspalvelujen syvämuutokset näkyviin, 15.4.2016
Arja Hastrup kehittämispäällikkö Lapset, nuoret ja perheet, THL
Marke Hietanen-Peltola ylilääkäri Tiedolla johtaminen ja vertaiskehittäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.