fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Rahapeliautomaatteja on eniten sosioekonomisesti haavoittuvilla asuinalueilla - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Rahapeliautomaatit ovat kaikkein eniten haittoja aiheuttava rahapelaamisen muoto. Tästä huolimatta niitä on hajasijoitettuna runsaasti ja näkyvästi julkisiin tiloihin. Ne myös tuottavat paljon rahaa. Vuonna 2016 suomalaiset hävisivät rahapeliautomaatteihin 582 miljoonaa euroa.
Rahapelaamisesta aiheutuvien sosiaalisten, taloudellisten ja terveydellisten haittojen ehkäiseminen ja vähentäminen ovat suomalaisen rahapelipolitiikan keskeisiä tavoitteita. Rahapeliautomaattien sijoittelua olisi syytä tarkastella tämän tavoitteen näkökulmasta.
Tällä hetkellä rahapeliautomaatit sijoitetaan sinne, missä ne tuottavat parhaiten.  Sijoittelussa ei Suomessa ole kiinnitetty huomiota lainkaan siihen, kuinka tiheästi automaatit sijoitellaan, millaisille asuinalueille ja minkälaisin haittavaikutuksin. Esimerkiksi haavoittuvassa asemassa olevien suojelu ei ole automaattien sijoituspaikkoja valittaessa mukana. Sijoitteluratkaisut tekee itsenäisesti valtion omistama peliyhtiö Veikkaus.
Tuottoisimmilla paikoilla on asukasmäärään suhteutettuna eniten rahapeliautomaatteja. Nuo tuottoisimmat paikat ovat tuoreen tutkimuksemme mukaan sellaisia, joissa on runsaasti työttömyyttä, tulotaso on matala ja korkeakoulutettuja on vähän. Tulos ei ole poikkeuksellinen – tilanne on samankaltainen myös useissa muissa maissa.
Tuotot tehdään harvojen kukkarosta
Rahapeliautomaattien tarjonnan keskittyminen haavoittuville asuinalueille on omiaan kärjistämään jo olemassa olevia alueiden välisiä sosioekonomisia eroja. Mitä suurempi on pelien tarjonta, sitä enemmän pelaamiseen todennäköisesti käytetään rahaa.
Rahapelaamisella on myös merkittäviä tulonsiirtovaikutuksia. Suomalaiset hävisivät vuonna 2017 noin 1,8 miljardia euroa rahapelitoimintaa Suomessa yksinoikeudella harjoittavan valtionyhtiön, Veikkauksen, peleihin. Näistä tuotoista liki kolmannes tulee työttömiltä, eläkeläisiltä tai lomautetuilta. Valtio verottaa näin rahapelaamisen kautta ankarammin pienituloisia kuin suurituloisia.
Tulonsiirtovaikutusten lisäksi rahapeliautomaattien keskittyminen haavoittuville asuinalueille lisää todennäköisesti myös rahapelihaittoja. Tämä sen vuoksi, että rahapeliongelmien esiintyvyys on korkeinta väestöryhmissä, joissa myös huono-osaisuus on yleistä.
Vaakakupissa tuotot ja haitat
Suomen yksinoikeuteen perustuvassa rahapelijärjestelmässä lainsäädäntö edellyttää rahapelihaittojen vähentämistä ja ehkäisemistä. Meillä olisi periaatteessa siis hyvin helppo säännellä rahapeliautomaattien sijoittelua tavalla joka olisi nykyistä oikeudenmukaisempi, ja johon liittyisi vähäisempi haittariski.
Rahapelien tarjonnan rajoittamiseksi löytyy ulkomailta runsaasti esimerkkejä, joita olisi mahdollista soveltaa myös Suomen oloihin. Rahapeliautomaattien tarjonnan rajoittaminen ei tarkoita sitä, että esimerkiksi rahapeliautomaattien pelaaminen kiellettäisiin kokonaisissa kunnissa tai esimerkiksi kaikilta pienituloisilta. A-klinikkasäätiön toimitusjohtaja Olavi Kaukonen tiivisti THL:n järjestämässä seminaarissa maaliskuun alussa oivallisesti sen, mistä rahapeliautomaattien saatavuuden rajoittamisessa on kyse: ”Sijoitelkaa maltilla!”
Kaiken kaikkiaan tahtoa rajoittaa rahapelien tarjontaa tai saatavuutta on ollut Suomessa hyvin vähän, sillä sääntelyn pelätään vähentävän tuottoja. Rahapelituotoilla tehdään toki paljon hyvää, mutta pohtimisen arvoista on myös se, mikä tuon hyvän hinta on.
Jani Selin erikoistutkija Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Susanna Raisamo tutkimuspäällikkö Päihteet ja riippuvuudet, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.