fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Liikunta kuuluu ihan meille jokaiselle - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen
Jokapäiväinen liikunta on polarisoitunut nyky-Suomessa yhä selkeämmin tiettyihin väestöryhmiin. Osa meistä liikkuu riittävästi, osa aivan liian vähän tai ei lainkaan.
Ikä, sukupuoli, siviilisääty, etninen tausta, sosioekonominen asema ja asuinpaikka, kaikki nämä seikat vaikuttavat liikuntatottumuksiimme, tapaamme liikkua työssä ja vapaa-ajalla.
Suomessa koulutus, ammattiasema ja tulotaso näkyvät muita eurooppalaisia selvemmin, kuinka liikumme vapaa-ajalla, kuinka fyysisesti rasittaa työmme on, tai kuinka hyvin noudatamme terveysliikunnasta annettuja suosituksia.
Perheiden sosioekonomiset erot näkyvät myös lasten ja nuorten liikuntatottumuksissa.
Vähäisen liikunnan polarisoituminen tiettyihin väestöryhmiin voitaisiin hyvin pitkälle ennaltaehkäistä.  Perustuslain mukaan ”ihmiset ovat yhdenvertaisia”. Kaikilla tulisi toisin sanoen olla yhtäläiset mahdollisuudet liikunnalliseen ja terveelliseen elämään.
Kansanterveyslain ja terveydenhuoltolain mukaan kansanterveystyön tulee edistää ja ylläpitää väestön terveyttä, hyvinvointia, työ- ja toimintakykyä sekä sosiaalista turvallisuutta. Liikuntalain tarkoituksena on edistää paitsi kilpa- ja huippu-urheilua myös väestön hyvinvointia ja terveyttä sekä tukea lasten kasvua ja kehitystä liikunnan avulla.
Terveyserot ja erot palveluiden saatavuudessa asettavat kyseenalaiseksi kansalaisten yhdenvertaisuuden toteutumisen.
Lisää yhteiskuntarauhaa ja kouluviihtyvyyttä!
Suurimmat hyödyt terveyden edistämisestä saadaan, jos vähiten liikkuvat saadaan liikkumaan jonkin verran. Pienikin liikunnan lisäys kohentaa merkittävästi heidän terveydentilaansa ja hyvinvointiaan.
Pieni lisä liikuntaa vähiten liikkuville vähentää epäterveellisistä elintavoista ja kroonisista taudeista aiheutuvia terveydenhuollon kustannuksia etenkin, jos samalla saadaan parannusta muihin elintapoihin, ruokatottumuksiin, tupakointiin ja alkoholin kulutukseen.
Liikunta auttaa työntekijöitä jaksamaan paremmin ja pidempään työelämässä ja vähentämään sairauspoissaoloja. Viimeaikainen tutkimus osoittaa myös, että liikunta lisää kouluviihtyvyyttä, vahvistaa yhteiskuntarauhaa ja vähentää syrjäytymistä.
Liikuntaan kannustaminen on tärkeää
On arvovalinta, mihin erityisryhmään liikunnan edistämisen toimenpiteet ensisijaisesti kohdistetaan. Yhteiskunta voi saavuttaa suurimmat terveyshyödyt vähän liikkuvien liikunnasta. Toisaalta yhdenvertaisuus periaate sanoo, että yhteiskunnan ja julkisen vallan on tuettava kaikkien kansalaistensa liikunnan mahdollisuuksia. Lasten liikunnassa on kansanterveyden tulevaisuus, ikääntyneiden liikunta vahvistaa kasvavan väestöryhmän toimintakykyä.
Joka tapauksessa eri ihmisiä kannustavat ja motivoivat liikkumaan eri tekijät. Liikuntaan kannustamisessa tulee ottaa huomioon sosiaaliseen ja kulttuuriseen ympäristöön liittyvät asenteet ja mahdolliset rajoitukset. Monet, esimerkiksi etniseen taustaan liittyvät kirjoittamattomat normit voivat estää tai edistää liikuntaa.
Voimme muokata ja kehittää elinympäristöämme yhdyskuntasuunnittelun keinoin liikuntaan kannustavammaksi. Julkista ja kevyttä liikennettä on mahdollista priorisoida esimerkiksi suhteessa yksityisautoiluun. Tällaisilla valinnoilla voimme vaikuttaa sekä yksilön omaan terveyteen ja hyvinvointiin sekä pitää huolta ympäristöstä. Lainsäädännöllä ja verotuksella voimme monin tavoin tukea taloudellisia tai terveellisiä kannusteita sekä tehdä liikunnasta houkutteleva elämäntapa.
Liikunnan polarisoitumisen vähentäminen on merkittävä haaste yhteiskunta- ja terveyspolitiikalle sekä kansantaloudelle. Eettisestä ja tasa-arvon näkökulmasta oikeus liikunnalliseen elämäntapaa tulisi olla yhtäläinen kaikille.
Meidän on vastattava tähän haasteeseen sekä paikallisin että kansallisin toimenpitein.
Tomi Mäki-Opas, Kypäräpakko tai nopeusrajoitukset eivät tee pyöräilystä turvallista. THL:n blogi
Tomi Mäki-Opas, Millainen ympäristö saa Sinut liikkumaan? THL:n blogi
Juhani Eskola, Kasvavat hyvinvointierot nakertavat yhteiskunnan perustaa. THL:n blogi
Outi Alanko-Kahiluoto, Mitä voi tehdä eriarvoisuuden vähentämiseksi. THL:n blogi
Hyvinvointi- ja terveyserot -nettisivut
TEAviisari, Liikunta kunnan toiminnassa 2014
Terveys ja hyvinvointierot suurissa kaupungeissa 2013
Tomi Mäki-Opas erikoistutkija Terveyden seuranta, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.