fi et tr fi en fi fi fi fi fi fr fi de en nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sq sv ca fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fr fi de en nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sq sv ca fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fr fi tr en it en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi et tr tr fr fi fi fi
Yhdessä vai erikseen – Jyväskylän yliopiston verkkokauppa
Adressit, kortit, tarrat ja esitteet
Tervetuloa Jyväskylän yliopiston verkkokauppaan!
Tervetuloa Jyväskylän yliopiston verkkokauppaan! Verkkokaupastamme löydät Jyväskylän yliopiston yliopistotuotteita, julkaisuja ja muita tuotteita. Lisäksi verkkokauppamme verkkomaksupalvelun kautta kulkee myös muita yliopiston suoritteita kuten Avoimen tiedon keskuksen sekä Avoimen yliopiston maksuja.
Etusivu / JULKAISUT / MUUT KUSTANTAJAT / Yhdessä vai erikseen
Näytä ostoskori “Yhdessä vai erikseen” on lisätty ostoskoriin.
Suomen ja Ruotsin turvallisuuspolitiikka tienhaarassa
Suomen ja Ruotsin välillä on satoja vuosia kestänyt keskinäisriippuvuus. Välillä maat muodostivat jopa ”yhteisvallan”. Ruotsin 1600-luvulle ajoittuvaa suurvaltakautta kuvataan Suomen ja Ruotsin yhteiseksi saavutukseksi. Myöhemmin 1700-luvulla geopolitiikka - Venäjän ”turvallisuusintressi” tai paremminkin imperiaalinen laajentumishalu - rapautti yhteisvallan perustukset ja johti 1809 Suomen valtiolliseen eroon Ruotsista.
Kylmän sodan päättymiseen liittyi odotus, että geopolitiikka ei enää määräisi valtioiden suhteista. Sotilaallinen varautuminen menetti samalla merkitystään. Se pyrittiin korvaamaan yhteistyöllä. Suomi ja Ruotsi lähentyivät toisiaan EU-jäsenyyden myötä eivätkä suunnitelleet keskinäisen sotilaallisen yhteistyön syventämistä. Euroopan yhteistyövarainen turvallisuusjärjestelmä osoittautui kuitenkin myöhemmin illuusioksi.
Geopolitiikan paluu yllätti Itämeren alueen liittoutumattomat maat, kun Venäjä valloitti talvella 2014 Krimin niemimaan. Baltian maat eivät olleet ottaneet riskiä vaan olivat liittyneet Natoon 2004. Tapahtunut käänne osoitti etenkin Ruotsille, että sen 2000-luvulla tekemät puolustuksen ohentamisratkaisut olivat perustuneet arvioon, että sota ei enää ollut mahdollinen Euroopassa. Suomessa oli torjuttu keskustelu Nato-jäsenyydestä, mikä oli seurausta ylioptimistisista Venäjän kehitysarvioista, mutta myös historian tulkinnoista.
Suomi ja Ruotsi joutuvat tekemään lopulta valinnan sotilaallisen liittoutumisen ja puskurivaltioksi jäämisen välillä. Molemmissa tapauksissa ratkaisu sisältää riskejä. Kummatkin maat vastustivat jopa EU:n sotilaallista vahvistamista. Nyt niiden on pohdittava keskinäistä sotilaallista ”liittoutumista”, mutta yhtä lailla arvioitava liittymistä puolustusliitto Natoon. Samalla nousee esille kysymys: yhdessä vai erikseen?
Yhdessä vai erikseen määrä
Osasto: MUUT KUSTANTAJAT Avainsanat tuotteelle kansainvälinen politiikka, kansainväliset suhteet, Krim, Nato, Pohjois-Atlantin liitto, poliittinen epävakaisuus, POLITIIKKA JA VALTIO-OPPI, Putin, Vladimir, Ruotsi, SODANKÄYNTI JA SOTATEKNIIKKA, sotilaallinen yhteistyö, Suomi, turvallisuuspolitiikka, uhat, Venäjä, yhteistyö
5,00 € Lisää ostoskoriin
Zoltán Kodály – composer, musicologist and educationist
5,00 € Lisää ostoskoriin
10,00 € Lisää ostoskoriin
Lintukuvaajien matkassa vol. 2 Miten tästä eteenpäin
Seminaarinkatu 15 (Kirjaamo ja arkisto)
PL 35, 40014 Jyväskylän yliopisto
Vaihde: (014) 260 1211
Katselet: Yhdessä vai erikseen 5,00 €