pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi de fi fi fi es fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr fi fi fi rm fi fi fi fi
Rakennetun ympäristön esteettömyys ja apuvälineet asiakkaan aktiivisuuden tukena TH00BE16-3006 22.08.2022-23.12.2022  5 op  (PFYSIS20B) +-
• selittää saavutettavuuden ja esteettömyyden käsitteet,
• arvioida, suunnitella ja muuttaa ympäristötekijöitä asiakkaan toimintakykyä ja osallisuutta tukevaksi,
• hyödyntää digitaalisuutta ja teknologiaa esteettömyyden ja palveluiden saavutettavuuden mahdollistamisessa,
• toimia yhteistyössä asiakkaan, hänen läheistensä sekä monialaisen työryhmän jäsenten kanssa kodin- ja ympäristötekijöiden muutoksissa,
• arvioida apuvälinetarvetta osana asiakaslähtöistä toimintakyvyn arviointia,
• valita asiakkaan toimintakykyä ja sen osa-alueita edistävät apuvälineet yhdessä asiakkaan, läheisten ja muiden asiakkaan elämään osallistuvien sekä sosiaali-, terveys- ja rakennustoimen henkilöiden kanssa,
• ohjata apuvälineen käyttö asiakkaalle ja läheisille asiakkaan voimavarat ja toimintaympäristö huomioiden,
• toimia apuvälineprosessin edellyttämällä tavalla itsenäisesti ja yhteistyössä apuvälinepalveluja tarjoavien tahojen kanssa.
Opiskelija osaa selittää asiakkaan toimintakyvyn muutokset kun muutokset johtuvat tuki- ja liikuntaelimistön, hengitys- ja verenkiertoelimistön ja/tai keskus- ja ääreishermoston toiminnan muutoksista/ rajoitteista.
Arjessa ja elinympäristössä selviytyminen: rakennetun ympäristön esteettömyys ja saavutettavuus, esteettömyyden arviointimenetelmiä (esim. ESKEH), suositukset ympäristön esteettömyyden edistämiseksi, teknologian hyödyntäminen esteettömyyden arvioinnissa, suunnittelussa ja toteutuksessa.
Toimintakykyä tukeva apuvälinepalvelu ja -teknologia: apuvälineet (mm. liikkumisen apuvälineet, tuet, päivittäistoimintojen apuvälineet), apuvälinepalveluprosessi, apuvälinepalveluja tuottavat tahot, apuvälineluokitus.
Harjoittelua erilaisissa projekteissa ja oppimisympäristöissä. Projektisisällöt muodostuvat asiakas- ja yhteistyökumppaneiden toimeksiantojen mukaan vaihtelevasti. Sisällöllisesti ne liittyvät mm. työergonomiaan, potilassiirtoergonomiaan, esteettömyyden arviointiin, arkea tukeviin apuvälineisiin ja teknologia apuvälineisiin.
Esteetön Wc ja kylpyhuoneopas:https://drive.google.com/file/d/1R176cFRNWFA-hM_DVaNAiTcnkxtBad0F/view
Esteetön rakennus ja ympäristö - suunnitteluopas
Nevala, Nina 2014, Ikäteknologia, Julkaisija: Ympäristöministeriö 2019
Tarvitset myös ergonomiaan liittyvää lähdemateriaalia:
Tamminen-Peter L. ja Wicström G. 2014. Potilassiirrot - Taitava avustaja aktivoi ja auttaa. Työterveyslaitos. Hki: Otava.
Tamminen-Peter L, Moilanen A ja Fagerström V. 2015. Fyysisten riskien hallintamalli hoitoalalla. Työterveyslaitos. Tampere: Tammerprint Oy.
www-sivut: Työterveyslaitoksen sivusto aiheeseen liittyen ja ErgocareBank
Launis, M. & Lehtelä, J. (toim.) 2011. Ergonomia. Työterveyslaitos
Lisäksi luentomateriaalit lähitunneilta ja itse haettuna näyttöön perustuvia artikkeleita
Tiimioppiminen on yksi innovaatiopedagogiikan ilmenemismuodoista. Opettajan rooli yhä enemmän ohjauksellinen, opastamista oppimistilanteiden ääreen – keskiössä on se, mitä opiskelija tekee ja millaisia oppimistekoja syntyy. Oppimisen omistajuus on opiskelijalla itsellään.
Arvioinnin kohteet, ajoitus ja menetelmät
Opintojakson toteutus koostuu useammasta osasta, joten opetussuunnitelmasta poiketen arviointi on hyväksytty / hylätty.
Arvosana muodostuu apuvälinepalvelut- ja esteettömyysosion hyväksytty/hylätty arvosanoista. Molempia osiota arvioidaan erikseen ja jokaisesta osiosta on osoitettava riittävä osaamistaso suorituksen saamiseksi.
Opintojakson osien teoreettinen hallinta tehdään näkyväksi käytännön harjoittelussa. Opettaja ohjaa toteutusprosessia hyväksyen sen eri vaiheet. Jokaiseen osioon liittyy myös oman osaamisen arviointi.
Esteettömyys: arvosana muodostuu esteettömyyteen liittyvien tehtävien luotettavasta tekemisestä ja raportoinnista sekä oman osaamisen arvioinnista. Lisäksi opiskelija osoittaa osaamisensa harjoittelussa.
Apuvälinepalvelut: arvosana muodostuu teemoihin liittyvien henkilökohtaisten tehtävien hyväksytystä suorittamisesta ja oman osaamisen arvioinnista. Lisäksi opiskelija osoittaa osaamisensa harjoittelussa.
Opiskelijamäärä (min - max)
Oppimistehtävät ja opiskelijan työn mitoitus
Kokonaisuus on 5 op = 135 tuntia opiskelijan työtä.
Opiskelijan työ koostuu teoriaopinnoista, itslearningissä olevista tehtävistä ja Kunnonkotiympäristössä asiakasvastaanotoista ja projekteista.
Opintojakso toteutuu kahtena osa-alueena: 1.Esteettömyys, 2. Apuvälineet. Ammatillisen osaamisen näkökulmasta em. osien sisällöt liittyvät elinympäristössä ja työssä selviytymistä tukevan fysioterapian kokonaisuuteen. Opiskelu koostuu itsenäisestä yksilöllisestä työskentelystä, kontaktitunneista ja 6vi aikana tapahtuvasta harjoittelusta Kunnonkotiympäristössä, noin 20h/ viikko. Kunnonkotiympäristössä eri teema-alueita pääsee soveltamaan käytäntöön.
Oppiminen edellyttää opiskelijalta perehtymistä ja aktiivista osallistumista jokaiseen aihealueeseen ja sisällön tuottamista. Harjoittelu Kunnonkodissa tapahtuu kahtena ryhmänä. Harjoittelu koostuu asiakasvastaanotoista, projekteista ja tehtävistä.
Osa 1: Esteettömyys, 2,5op,
Tehtävät itslearningissä, lisäksi projekteja ja tehtäviä Kunnonkotiharjoittelun aikana erillisen ohjeistuksen mukaisesti. Teorian soveltaminen käytäntöön harjoittelun aikana tapahtuu asiakasvastaanotoissa sekä harjoitteluun liittyvissä projekteissa ja tehtävissä. Rakennetun ympäristön esteettömyyden kartoittaminen ESKEH menetelmällä ja raportointi tapahtuu parettain/ pienryhmissä harjoittelun aikana.
Osa 2: Apuvälineet 2,5 op.
Tehtävät itslearningissä, lisäksi projekteja ja tehtäviä Kunnonkotiharjoittelun aikana erillisen ohjeistuksen mukaisesti. Teorian soveltaminen käytäntöön harjoittelun aikana.
Ryhmä 1: vi 38-43 Käytännön harjoittelu Kunnonkotiympäristössä
Ryhmä 2: vi 44-49 Käytännön harjoittelu Kunnonkotiympäristössä