en nl fi fi fi fi fi sv en ro fi fi fi fi fi ro fi fr pt la hbs_lat fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi uk fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fr pt fi la fi hbs_lat fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi uk fi fi fi fi fi fi fi fi hu fi fi fi fi cs hu fi fi fi fi en sv en sv de fi fi fi en sv de sv fi sv cs hu fi fi fi de fi hu fi hu fi sv da hu fi fi fi fi fi de fi fi fi fi sv bg hu fi fi fi de fi hu fi fi sv fi hu fi fi fi fi fi de fi fi fi fi sv pt hu fi fi fi en fi fi fi fi sv ru hu fi fi fi fi de sv de sv de sv en sv de fi hu fi fi de fi hu fi fi fi sv fi sv cs hu fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi sv fi sv ceb hu fi fi fi fi en sv de fi fi fi fi fi de sv en sv en sv en sv de sv fi sv pt hu fi fi fi fi de fi fi fi en sv en sv de sv en sv fi sv ru hu fi fi fi en fi fi hu fi fi de sv fi sv hbs_lat hu fi fi fi en fi fi fi fi sv en hu fi fi fi en fi fi fi fi fi fi sv fr hu fi fi fi de fi fi hu fi fi sv en hu fi fi fi de fi hu fi hu en sv fi sv de hu fi fi fi de fi fi fi fi fi sv cs hu fi fi fi en fi fi hu fi sv bg hu fi fi fi fi fi de fi hu en sv fi sv es hu fi fi fi de fi fi hu fi fi fi sv fi uk hu fi fi en fi de fi fi fi fi cs sk fi fi fi et fi fi fi eo sv fi fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt
4. Laki uhkasakkolain 24 §:n muuttamisesta
23. Laki pakkokeinolain 10 luvun 64 §:n muuttamisesta
38. Laki pelastuslain 104 §:n muuttamisesta
41. Laki poliisilain 5 luvun 62 §:n muuttamisesta
43. Laki aluevalvontalain 22 §:n muuttamisesta
107 a §. Oikaisuvaatimus. 107 b §. Valitus hallinto-oikeuteen.
73 §. Muutoksenhaku valtion viranomaisen päätökseen.
92. Laki joukkoliikennelain 1 ja 53 §:n muuttamisesta
99. Laki kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä annetun lain 14 §:n muuttamisesta
100. Laki kuorma- ja linja-auton kuljettajien ammattipätevyydestä annetun lain 26 §:n muuttamisesta
106. Laki taksinkuljettajien ammattipätevyydestä annetun lain 38 §:n muuttamisesta
120. Laki kiinteistönvälitysliikkeistä ja vuokrahuoneiston välitysliikkeistä annetun lain 15 ja 21 §:n muuttamisesta
15 §. Muutoksenhaku välittäjäkoelautakunnan päätökseen.
125. Laki kotoutumisen edistämisestä annetun lain 82 §:n muuttamisesta
127. Laki elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksista annetun lain 26 §:n muuttamisesta
152. Laki terveydensuojelulain 56 §:n muuttamisesta
175. Laki eräiden rakennustuotteiden tuotehyväksynnästä annetun lain muuttamisesta
Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden hallintoasioiden muutoksenhakusäännösten tarkistamisesta
lainsäädäntöneuvos Arja Manner , oikeusministeriö
ylitarkastaja Tiina Nuutinen , sisäministeriö
hallitusneuvos Erik Strömberg , sosiaali- ja terveysministeriö
lainsäädäntöjohtaja Riitta Rönn , ympäristöministeriö
presidentti Pekka Vihervuori , korkein hallinto-oikeus
ylituomari Marjatta Mäenpää , Helsingin hallinto-oikeus
ylituomari Heikki Jukarainen , Hämeenlinnan hallinto-oikeus
ylitarkastaja Hanna Kujanpää , Etelä-Suomen aluehallintovirasto
johtava kaupunginasiamies Sari-Anna Pennanen , Helsingin kaupunki
Lisäksi kirjallisen lausunnon ovat antaneet
Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
Esityksessä ehdotetaan muutoksia hallintolainkäyttölakiin, korkeimmasta hallinto-oikeudesta annettuun lakiin, hallintolakiin ja uhkasakkolakiin sekä 174 muuhun lakiin.
Esityksessä ehdotetaan hallintoasioiden muutoksenhakusäännösten tarkistamista niin, että ­oikaisuvaatimus olisi nykyistä laajemmin käytössä muutoksenhaun ensi vaiheena, jolloin hallintotuomioistuimeen saa valittaa vasta oikaisuvaatimukseen annetusta päätöksestä. Esityksessä ehdotetaan myös, että valituslupasääntelyn soveltamisalaa laajennetaan uusiin asiaryhmiin muutoksenhaussa hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
Oikaisuvaatimuksen käytöstä säädettäisiin edelleen asiaryhmäkohtaisesti eri hallinnonalojen lainsäädännössä. Tarkoituksena on, että ­oikaisuvaatimus olisi käytössä mahdollisimman laajasti asioissa, joihin se soveltuu. Sen ulkopuolelle jäisivät asiat, joissa on asian laadun ja oikeusturvan kannalta tarpeen, että hallintopäätökseen haetaan muutosta valittamalla suoraan hallinto-oikeuteen. Tällaisia asioita olisivat esimerkiksi elinkeinolupia, hallinnollisten pakkokeinojen täytäntöönpanoa ja merkittäviä hallinnollisia seuraamuksia koskevat asiat sekä muut sellaiset asiaryhmät, joissa asia selvitetään ­perusteellisesti jo ensi vaiheen hallintomenettelyssä tai joihin liittyy yleensä vaativaa oikeudellista harkintaa ja joissa on tärkeää saada asia viivytyksettä tuomioistuimen käsiteltäväksi. Hallintolakiin lisättäisiin yleissäännökset siitä, ­kenellä on oikeus vaatia oikaisua, ja siitä, että ­oikaisua vaaditaan siltä viranomaiselta tai muulta julkista hallintotehtävää hoitavalta, joka on tehnyt päätöksen. Hallintolakiin lisättäisiin myös säännös oikaisuvaatimuksen vaikutuksesta päätöksen täytäntöönpanokelpoisuuteen.
Valituslupa muutoksenhaussa hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen otettaisiin käyttöön nykyistä laajemmin. Siitä säädettäisiin edelleen asiaryhmäkohtaisesti eri hallinnonalojen lainsäädännössä. Valituslupasäännösten soveltuvuuden arvioinnissa kiinnitettäisiin huomiota erityisesti asian laatuun ja merkitykseen sekä siihen, voidaanko korkeinta hallinto-oikeutta edeltäviä oikeussuojakeinoja pitää useimmissa tapauksissa riittävinä. Valituslupajärjestelmän ulkopuolelle jäisivät esimerkiksi elinkeinoluvan peruuttamista, hallinnollisten pakkokeinojen täytäntöönpanoa ja merkittäviä hallinnollisia seuraamuksia koskevat asiat.
Hallintolainkäyttölakia muutettaisiin niin, että ministeriön hallintopäätöksestä valitettaisiin hallinto-oikeuteen. Suoraan korkeimpaan hallinto-oikeuteen valitettaisiin vain valtioneuvoston yleisistunnon tekemästä hallintopäätöksestä. Hallintolainkäyttölakiin lisättäisiin täsmentävä säännös, jonka mukaan hallintoviranomaisen päätöksestä saa valittaa sillä perusteella, että päätös on lainvastainen. Lisäksi tarkistettaisiin hallintolainkäyttölain säännöstä valituksen vaikutuksesta päätöksen täytäntöönpanoon valituslupa-asiassa sekä säännöksiä päätöksen poistamisesta tai purkamisesta.
Esityksen keskeisenä tavoitteena on tehostaa ja nopeuttaa oikeussuojan antamista hallintoasioissa sekä kehittää korkeimman hallinto-­oikeuden roolia hallintoa ja hallintolainkäyttöä linjaratkaisuin ohjaavan tuomioistuimen suuntaan. Esityksellä pyritään myös yhtenäistämään ja selkeyttämään muutoksenhakusääntelyä eri asiaryhmissä.
Ehdotetut lait on tarkoitettu tulemaan voimaan noin puolen vuoden kuluttua siitä, kun ne on hyväksytty ja vahvistettu.
Hallituksen esityksessä ehdotetaan hallintoasioiden muutoksenhakusäännösten uudistamista tavoitteena parantaa hallintotuomioistuinten toimintaedellytyksiä ja turvata oikeudenkäynnin kokonaiskeston kohtuullisuus hallintoasioissa. Keskeisimmät muutokset koskevat oikaisuvaatimuksen käyttöalan ja korkeinta hallinto-­oikeutta koskevan valituslupasääntelyn soveltamisalan laajentamista. Tavoitteena on vahvistaa hallinnolliseen päätöksentekoon liittyvän ­oikeusturvamenettelyn painopistettä tuomioistuinkäsittelyä edeltävään vaiheeseen. Oikaisuvaatimuksen käyttö perustuisi jatkossakin eri hallinnonaloja ja asiaryhmiä koskeviin säädöksiin. Valituslupajärjestelmän soveltamisalan laajentaminen liittyy esityksen tavoitteisiin tehostaa ja nopeuttaa oikeussuojan antamista hallintoasioissa ja kehittää korkeimman hallinto-oikeuden roolia hallintoa ja hallintolainkäyttöä linjaratkaisuin ohjaavan tuomioistuimen suuntaan.
Hallituksen esitys perustuu jo vuonna 2007 aloitettuun hallintolainkäytön kehittämistyöhön. Valmistelutyötä tuki osaltaan vuonna 2012 annettu perustuslakivaliokunnan lausunto ­(PeVL 32/2012 vp), jossa valiokunta tarkisti ­aiempaa kantaansa valituslupajärjestelmän poikkeuksellisuudesta. Valiokunta tähdensi lausunnossaan, että hallinto-oikeudellista muutoksenhakujärjestelmää on syytä arvioida kokonaisuutena, josta valitusmahdollisuus korkeimpaan hallinto-oikeuteen muodostaa yhden osan. Tärkeä osa kokonaisuutta on oikaisuvaatimusmenettely, jota voidaan pitää tavallaan muutoksenhaun ensimmäisenä vaiheena. Lisäksi alueellisten hallinto-oikeuksien asema on perustuslakivaliokunnan näkemyksen mukaan vahvistunut sekä lainsäädännöllisten toimenpiteiden että näiden tuomioistuinten asiantuntemuksen ja tehtävien lisääntymisen seurauksena, samalla kun suuri osa korkeimpaan hallinto-oikeuteen saapuvista asioista kuuluu ryhmään, jossa muutoksenhaku edellyttää valituslupaa. Lausunnossaan perustuslakivaliokunta (PeVL 32/2012 vp) kannusti valtioneuvostoa ennakkoluulottomasti arvioimaan mahdollisuutta edelleen kehittää korkeimman hallinto-oikeuden roolia hallintolainkäyttöä ylimmän asteen linjaratkaisuin ohjaavan tuomioistuimen suuntaan. Tämä edellyttää kuitenkin osaltaan myös korkeinta hallinto-­oikeutta edeltävän muutoksenhakujärjestelmän kehittämistä johdonmukaisesti. Perustuslain ylimpien tuomioistuinten tehtäviä koskevasta 99 §:stä tai oikeusturvan takaavasta 21 §:stä sen paremmin kuin kansainvälisistä ihmisoikeussopimuksistakaan ei valiokunnan mielestä johdu estettä tällaiselle kehitykselle.
Myös lakivaliokunta on aiemmin ottanut kantaa hallintoasioiden muutoksenhaun kehittämiseen. Vuoden 2014 valtion talousarviosta antamassaan lausunnossa (LaVL 12/2013 vp) lakivaliokunta piti tärkeänä työtä hallintoasioiden muutoksenhaun kehittämiseksi laajentamalla ­oikaisu- ja valituslupajärjestelmiä uusiin asiaryhmiin. Valiokunta katsoi, että on asiaryhmiä, joissa mahdollisuuksia ottaa valituslupajärjestelmä käyttöön tulisi pohtia kiireellisesti. Tällainen asiaryhmä on esimerkiksi lasten huostaanottoa ja sijaishuoltoa koskevat asiat ja kiinteästi näihin asioihin liittyvät muut lastensuojeluasiat. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan hallinto-oikeuksien päätökset muuttuvat näissä asioissa korkeimmassa hallinto-oikeudessa äärimmäisen harvoin.
Hallituksen esityksen perusteluista ilmenevistä syistä ja saamansa selvityksen perusteella valiokunta pitää esitystä tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena. Valiokunta puoltaa lakiehdotuksen hyväksymistä seuraavin huomautuksin ja muutosehdotuksin.
Hallituksen esityksessä ehdotetaan oikaisuvaatimusmenettelyn laajentamista moniin uusiin ­asiaryhmiin eri hallinnonaloilla niin, että oikaisuvaatimus olisi käytössä mahdollisimman kat­tavasti niissä asiaryhmissä, joihin se soveltuu. Oikaisuvaatimus soveltuu hyvin asiaryhmiin, joissa rutiininomaisesti ratkaistaan paljon samankaltaisia asioita ja joissa päätösten perustelut saattavat olla niukat. Tällöin asianomainen saattaisi saada asialleen alkuperäistä päätöstä yksityiskohtaisemmat perustelut jo oikaisuvaatimusvaiheessa. Hyvin perusteltu päätös sujuvoittaa prosessia helpottamalla asianosaista yksilöimään ne kohdat, joihin hän haluaa muutosta. ­Oikaisuvaatimus soveltuu myös hyvin asioihin, joissa valitusvaiheessa esitetään usein merkityksellistä ­lisäselvitystä sekä oikeudellisesti yksinkertaisiin asioihin että asioihin, joissa on jo vakiintunutta oikeuskäytäntöä. Vaativaa oikeudellista harkintaa edellyttävissä ja kiireellisissä ­asiaryhmissä muutoksenhaku suoraan hallinto-oikeuteen on kuitenkin perusteltua.
Perustuslakivaliokunta on katsonut tästä ­esityksestä antamassaan lausunnossa (PeVL 55/2014 vp), että oikaisuvaatimusmenettelyyn tai sen laajentamiseen ei lähtökohtaisesti liity valtiosääntöoikeudellisia ongelmia. Edellä mainituilla oikaisuvaatimukseen liittyvillä ­kriteereillä ja niiden huomioon ottamisella eri hallinnonalojen lainsäädäntöä laadittaessa on kuitenkin merkitystä erityisesti sen vuoksi, että ­oikaisuvaatimusmenettelyn tarkoituksena on ­perustuslakivaliokunnan mielestä osaltaan toteuttaa perustuslain 21 §:n 2 momentissa tarkoitettuja hyvän hallinnon takeita. Oikaisuvaatimussääntelyä on syytä tarkastella myös siitä näkökulmasta, että se voi muodostaa asiallisesti — joskaan ei muodollisesti — osan hallinto-oikeudellisen muutoksenhakujärjestelmän kokonaisuudesta.
Muutoksenhakujärjestelmän tulisi hallintoasioissa olla mahdollisimman selkeä ja johdonmukainen. Oikaisuvaatimusmenettelystä on saatu myönteistä palautetta esimerkiksi tuloverotuksessa. Lakivaliokunta huomauttaa, että oikaisuvaatimusmenettely ei sellaisenaan ratkaise hallintolainkäytön kehittämistarpeita, mutta menettelyn laajentamisella on merkitystä sekä hallinto-oikeuksien että korkeimman hallinto-­oikeuden asemaan. Lakivaliokunta katsoo ­perustuslakivaliokunnan tavoin, että asiallisesti oikaisuvaatimusmenettely muodostaa ensimmäisen vaiheen hallintoasioiden muutoksenhakujärjestelmässä. Toisaalta muutoksenhakujärjestelmään ei ole syytä luoda pakollista oikaisuvaatimusmenettelyä, jos se olisi selvästi tarpeeton tai jopa oikeusturvaa heikentävä käsittelyn pitkittyessä. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun oikaisua olisi vaadittava päätöksen tehneeltä viranomaiselta itseltään, ja saadun kokemuksen tai odotettavissa olevan käytännön mukaan päätöksiin ei juuri koskaan tehdä oikaisua ­(PeVL 55/2014 vp). Valiokunta korostaa myös, että oikaisuvaatimuksen käsittelyn tulee olla menettelysäännöksiltään riittävän yksinkertainen, jotta oikaisumenettelyssä ei syntyisi sellaisia virheitä, joita pitäisi tuomioistuinmenettelyssä purkaa.
Oikaisuvaatimusmenettelyn käyttöönoton vaikutukset voivat vaihdella merkittävästi asiaryhmittäin. Valiokunta pitää tärkeänä, että muutosten vaikutuksia seurataan ja huolehditaan niiden edellyttämistä resursseista.
Hallituksen esityksessä ehdotetaan valituslupajärjestelmän laajentamista eri hallinnonalojen lainsäädännössä uusiin asiaryhmiin. Ehdotus vahvistaisi korkeimman hallinto-oikeuden asemaa ylintä tuomiovaltaa käyttävänä tuomioistuimena, joka voi linjaratkaisuillaan huolehtia hallintolainkäytön yhtenäisyydestä. Ehdotus ei kuitenkaan merkitse korkeimman hallinto-oikeuden muuttumista pelkästään ennakkopäätöstuomioistuimeksi. Korkeinta hallinto-oikeutta edeltävien oikeussuojakeinojen vahvistuminen antaa nykyisin aikaisempaa paremmat mahdollisuudet laajentaa valituslupasääntelyn alaa muutoksenhaussa hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Alueellisten hallintotuomioistuinten asemaa muutoksenhakujärjestelmässä ja niiden toimintaedellytyksiä on runsaan kahdenkymmenen viime vuoden aikana monin tavoin vahvistettu.
Valituslupajärjestelmän soveltamisalan laajentamisessa on otettava huomioon asian laatu ja merkittävyys sekä asianosaisen oikeussuojan tarve (PeVL 32/2012 vp). Valituslupaa ei ehdoteta asiaryhmiin, joihin valitusvaiheessa useimmiten liittyy vaativia oikeuskysymyksiä tai jotka ovat yleensä asianosaisen tai yhteiskunnan kannalta erityisen merkittäviä tai laaja-alaisia. Perustuslakivaliokunta on katsonut tästä asiasta antamassaan lausunnossa (PeVL 55/2014 vp), että asian laatu tai merkittävyys eivät välttämättä edellytä kaikissa näissäkään asiaryhmissä pääsyä korkeimpaan hallinto-oikeuteen ilman valituslupaa. Valituslupasääntely ei ole poissuljettu hallinnollista seuraamusta koskevassa asiassakaan (PeVL 14/2013 vp). Perustuslakivaliokunta ei pidä ongelmallisena esimerkiksi ehdotettua ylikuormamaksusta annetun lain muutosehdotusta (25. lakiehdotus). Oikeussuojakeinojen riittävyyden arvioinnissa tulee ottaa huomioon muun ohessa, onko muutoksenhaun ­ensimmäisenä vaiheena käytettävissä oikaisuvaatimus. Merkitystä on myös sillä, riittääkö korkeimman hallinto-oikeuden velvollisuus ­valitusluvan myöntämiseen laissa säädettyjen perusteiden täyttyessä turvaamaan oikeusturvan saatavuuden kyseisessä asiaryhmässä. Oikeusturvan tarve voi korostua asioissa, joissa on kyse henkilön perusoikeudesta. Tällöinkin asianosaisen oikeusturva voidaan useissa asiaryhmissä turvata riittävästi valituslupajärjestelmässä.
Lakivaliokunta pitää valituslupamenettelyn soveltamisalan laajentamista kannatettavana. Tällöin korkein hallinto-oikeus voi keskittyä niihin valituksiin, joiden ratkaisulla on tosiasiallista ohjaavaa vaikutusta ja edistää samalla hallinto-oikeuksien lainkäytön yhtenäisyyttä. Valiokunta pitää perusteltuna myös ehdotusta siitä, että ministeriöiden päätökset noudattaisivat jatkossa yleistä hallintovalitustietä hallinto-oikeudesta korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Tämän osalta valiokunta pitää tärkeänä, että seurataan muutoksen vaikutusta hallinto-oikeuksien työmäärään ja resurssitarpeeseen.
Hallituksen esityksen valmistelu on ollut poikkeuksellisen laaja työ. Esitys selkeyttää ja yhdenmukaistaa hallintolainkäyttöjärjestelmäämme. Lisäksi se oikein sovellettuna vahvistaa hyvää hallintoa ja kansalaisten luottamusta viranomaistoiminnan asian- ja lainmukaisuuteen. ­Oikaisuvaatimusmenettelyn käytön lisäämisellä ja valituslupamenettelyn soveltamisalan laajentamisella uusiin asiakokonaisuuksiin voidaan toivottavasti vähentää viivästyksiä ja tehostaa oikeusturvaa. Lakiehdotusten suuresta määrästä huolimatta vaikutukset hallinto-oikeuksien tai korkeimman hallinto-oikeuden työmäärään saattavat jäädä melko vähäisiksi.
Lakivaliokunta kannustaakin perustuslakivaliokunnan (PeVL 55/2014 vp) tavoin valtioneuvostoa jatkamaan oikaisuvaatimusmenettelyn ja valituslupajärjestelmän johdonmukaista kehittämistä ja laajentamista. Lakivaliokunta on hiljattain käsitellessään todistelua hallintolainkäytössä koskevaa hallituksen esitystä ( HE 245/2014 vp ) hyväksynyt lausuman, jonka mukaan hallituksen tulee saattaa ripeästi loppuun pitkään jatkunut hallintolainkäyttölain kokonaisuudistus ja antaa asiasta esitys eduskunnalle. Valiokunta tähdentää, että valtioneuvoston on syytä arvioida laajasti hallintoasioiden muutoksenhakujärjestelmää, esimerkiksi sitä, voisiko pitkän aikavälin kehityssuuntana olla yleinen oikaisuvaatimusjärjestelmä hallinnossa sekä yleinen valituslupajärjestelmä muutoksenhaussa hallinto­oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto­oikeuteen. Erikseen säädettäisiin asioista, joihin hallinnon oikaisuvaatimusmenettely taikka korkeimman hallinto-oikeuden valituslupajärjestelmä eivät soveltuisi, kuten perustuslakivaliokunta lausunnossaan toteaa (PeVL 55/2014 vp).
Lisäksi lakivaliokunta pitää tärkeänä, että samalla selvitetään mahdollisuutta muuttaa valitukseen sidottua oikaisua koskevat säännökset jatkossa oikaisuvaatimussäännöksiksi siltä osin kuin ne jäävät nyt tehtävän uudistuksen myötä vielä käyttöön. Samoin valiokunta uudistaa ­aiemman kantansa siitä, että valituslupajärjestelmää muutoksenhausta korkeimpaan hallinto-­oikeuteen tulisi laajentaa lasten huostaanottoa ja sijaishuoltoa koskeviin asioihin sekä kiinteästi näihin asioihin liittyviin muihin lastensuojeluasioihin. Myös perustuslakivaliokunta toteaa, että huostaanottoa koskevissa asioissa on sellaisia etenkin lapsen etuun liittyviä seikkoja, jotka puoltavat vahvasti asian joutuisaa käsittelyä ja huostaanottoa koskevien ratkaisujen lainvoimaiseksi tulon nopeuttamista (PeVL 55/2014 vp). Viitaten myös korkeimman hallinto-oikeuden oikeusministeriölle 17.9.2013 antamaan esitykseen valiokunta katsoo, että valituslupajärjestelmän käyttöönottamisella voitaisiin lyhentää asioiden käsittelyaikoja näissä asiaryhmissä merkittävästi oikeusturvaa heikentämättä. Valiokunnan näkemyksen mukaan lapsia ja perheitä koskevissa asiaryhmissä asioiden viivytyksetön käsittely on olennainen osa oikeusturvaa.
1. Laki hallintolainkäyttölain muuttamisesta
31 §. Päätöksen täytäntöönpanokelpoisuus.
Ehdotetun pykälän 3 momentissa säädetään päätöksen täytäntöönpanokelpoisuudesta valituslupa-asiassa. Nykyisin, jos asiassa tarvitaan valituslupa, hallintotuomioistuimen päätös voidaan panna heti täytäntöön, mutta korkein hallinto-­oikeus voi kieltää päätöksen täytäntöönpanon, kun siihen kohdistuva valitus on tehty ja täytäntöönpanon kieltoa tai keskeytystä on pyydetty. Tämä säilyisi edelleen lähtökohtana. Pykälän 3 momentin muotoilu "Jos asiassa tarvitaan valituslupa, päätös voidaan panna täytäntöön ennen kuin se on saanut lainvoiman." saattaisi aiheuttaa sekaannusta lainvoiman määräytymisen suhteen. Kun hallituksen esityksellä ei ole tarkoitus muuttaa vakiintuneen lainvoimaisuuden edellytyksiä, lakivaliokunta ehdottaa pykälän 3 momentin sanamuotoa tarkistettavaksi niin, että siinä ei käytetä lainvoiman käsitettä. Tällöin säännöksessä säädettäisiin ainoastaan päätöksen täytäntöönpanokelpoisuudesta.
4. Laki uhkasakkolain 24 §:n muuttamisesta
Pykälän 1 momentin mukaan uhkasakkolain mukaisen tehosteen aset­tamiseen saisi hakea muutosta samassa järjestyksessä kuin päävelvoitetta koskevaan päätökseen. Pykälän 2 momentin mukaan valitus­oikeus uhkasakon asettamista tai täytäntöön pantavaksi määräämistä koskevaan päätökseen määräytyy hallintolainkäyttölain mukaan. Toimivaltaisesta hallinto-oikeudesta säädetään hallintolainkäyttölain 12 §:ssä. Vesi- ja ympäristönsuojeluasioissa ja eräissä muissa asioissa valitukset on kuitenkin keskitetty yhteen hallinto-oikeuteen. Jotta toimivaltaisesta hallinto-oikeudesta ei näissä asioissa olisi epäselvyyttä, valiokunta ehdottaa täydennystä pykälän 2 momenttiin.
23. Laki pakkokeinolain 10 luvun 64 §:n muuttamisesta
64 §. Korvaukset teleyrityksille.
Pakkokeinolaissa viitataan viestintämarkkinalakiin, joka on kumottu ja korvattu 1.1.2015 voimaan tulleella tietoyhteiskuntakaarella (). Valiokunta ehdottaa tältä osin tarkistusta pykälään.
38. Laki pelastuslain 104 §:n muuttamisesta
Hallituksen esityksessä ehdotetaan pykälän 5 momenttiin lisättäväksi säännös, jonka nojalla 29 §:n, 59 §:n 3 momentin ja 96 §:n 2 momentin nojalla tehdyistä hallintopäätöksistä saisi hakea valittamalla muutosta siten kuin kuntalaissa säädetään. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan tarkoituksena on kuitenkin, että muutosta momentissa tarkoitettuihin päätöksiin haettaisiin siten kuin kuntalaissa säädettäisiin ja että ensimmäisenä muutoksenhakuvaiheena olisi kuntalaissa säädetty ­oikaisuvaatimusmenettely. Tästä syystä valiokunta ehdottaa momentista poistettavaksi sanan "valittamalla".
41. Laki poliisilain 5 luvun 62 §:n muuttamisesta
62 §. Korvaus teleyritykselle.
Poliisilaissa viitataan viestintämarkkinalakiin, joka on kumottu ja korvattu 1.1.2015 voimaan tulleella tietoyhteiskuntakaarella (). Valiokunta ehdottaa tältä osin tarkistusta pykälään.
43. Laki aluevalvontalain 22 §:n muuttamisesta
Eduskunta on hyväksynyt muutoksen lakiin esityksen vireilläolon aikana ( HE 296/2014 vp ; EV 284/2014 vp ). Muutoksen on tarkoitus tulla voimaan mahdollisimman pian. Valiokunta ehdottaa hyväksyttyjen muutosten pohjalta tarkistusta 22 §:ään ja johtolauseen muuttamista.
49. Laki valmisteverotuslain muuttamisesta
107 a §. Oikaisuvaatimus. 107 b §. Valitus hallinto-oikeuteen.
Lakiehdotuksen 107 a §:ssä ehdotetaan säännöstä oikaisuvaatimusmenettelystä, joka korvaisi nyt käytössä olevan valitukseen sidotun oikaisun. Oikaisuvaatimusta koskevasta määräajasta säädettäisiin pykälän 2 momentissa. Tullilaissa virhemaksun määräaika ­oikaisuvaatimuksen osalta on 30 päivää. Valiokunta katsoo, ettei ole tarkoituksenmukaista, että valitusaika virhemaksupäätöksen osalta olisi erilainen valmisteverotuslaissa ja tullilaissa. Tästä syystä valiokunta ehdottaa virhemaksua poistettavaksi 107 a §:n 2 momentista. Lakiehdotuksen 107 b §:ssä säädetään valitusajasta. Edellä mainitulla perusteella valiokunta ehdottaa virhemaksua poistettavaksi myös 107 b §:n 2 momentista.
65. Laki ammatillisesta peruskoulutuksesta
Pykälää on muutettu esityksen vireilläolon aikana ( HE 211/2014 vp ; SiVM 21/2014 vp ). Eduskunta on 19.2.2015 ensimmäisessä käsittelyssä hyväksynyt muutokset pykälän 3 momentin 2 ja 3 kohtaan. Muutosten on tarkoitus tulla voimaan 1.8.2015. Valiokunta ehdottaa vastaavien muutosten sisällyttämistä hallituksen esityksen mukaisen pykälän 2 ja 3 kohtaan.
70. Laki yliopistolain muuttamisesta
Pykälässä säädettäisiin oikaisumenettelystä ja viitattaisiin hallintolakiin. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan oikaisumenettelyn määräajan tulisi jatkossakin olla 14 päivää nyt ehdotetun 30 päivän sijasta. Määräajan pidentäminen voisi aiheuttaa ongelmia erityisesti opiskelijavalintojen tiukkojen aikataulujen suhteen. Valiokunta ehdottaa tältä osin muutosta pykälään. Samalla valiokunta tarkentaa epäselvyyksien välttämiseksi pykälän ­ilmaisua siitä, keneltä oikaisua vaaditaan.
80. Laki elintarvikelain muuttamisesta
73 §. Muutoksenhaku valtion viranomaisen päätökseen.
Pykälän 3 momentissa ehdotetaan säädettäväksi muutoksenhausta Tullin päätöksiin. Säännös koskee elintarvikelain 56 §:ssä tarkoitettua kieltopäätöstä, jotka on asianmukaista jättää oikaisuvaatimusmenettelyn ulkopuolelle silloinkin, kun kyse on Tullin valvontaviranomaisena tekemästä päätöksestä. Tästä syystä valiokunta ehdottaa lisättäväksi pykälän 3 momenttiin viittauksen 56 §:n mukaisten päätösten muutoksenhausta.
92. Laki joukkoliikennelain 1 ja 53 §:n muuttamisesta
Eduskunta on hyväksynyt muutoksen pykälään esityksen vireilläolon aikana ( HE 315/2014 vp; EV 283/2014 vp ). Muutosten on tarkoitus tulla voimaan 1.3.2015. Valiokunta ehdottaa hyväksyttyjen muutosten pohjalta tarkistuksia 1 §:ään ja johtolauseen muuttamista.
99. Laki kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä annetun lain 14 §:n muuttamisesta
Eduskunta on hyväksynyt muutoksen pykälään esityksen vireilläolon aikana ( HE 313/2014 vp ; EV 259/2014 vp ). Muutoksia ei ole vielä vahvistettu. Hyväksytty muutos ei sisällä muutoksenhaun osalta siirtymäsäännöstä. Tämän lakiehdotuksen olisi tarpeen tulla voimaan samanaikaisesti edellä mainittujen jo hyväksyttyjen muutosten kanssa. Valiokunta ehdottaa hyväksyttyjen muutosten pohjalta tarkistusta pykälään ja johtolauseen muuttamista.
100. Laki kuorma- ja linja-auton kuljettajien ammattipätevyydestä annetun lain 26 §:n muuttamisesta
Pykälää on muutettu esityksen vireilläolon aikana ( HE 313/2014 vp ; EV 259/2014 vp ). Muutoksia ei ole vielä vahvistettu. Hyväksytyn lain viittaukset ammatillisesta koulutuksesta annettuun lakiin ja ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annettuun lakiin vaativat päivittämistä, koska kyseisiä lakeja ehdotetaan muutettaviksi tämän esityksen yhteydessä. Hyväksytty muutos ei sisällä muutoksenhaun osalta siirtymäsäännöstä. Tämän lakiehdotuksen olisi tarpeen tulla voimaan samanaikaisesti edellä mainittujen jo hyväksyttyjen muutosten kanssa. Valiokunta ehdottaa hyväksyttyjen muutosten pohjalta tarkistuksia pykälään ja johtolauseen muuttamista.
106. Laki taksinkuljettajien ammattipätevyydestä annetun lain 38 §:n muuttamisesta
Pykälään on hyväksytty muutos esityksen vireilläolon aikana ( HE 313/2014 vp; EV 259/2014 vp ). Muutosta ei ole vielä vahvistettu. Hyväksytty muutos ei sisällä muutoksenhaun osalta siirtymäsäännöstä. Tämän lakiehdotuksen olisi tarpeen tulla voimaan samanaikaisesti edellä mainittujen jo hyväksyttyjen muutosten kanssa. Valiokunta ehdottaa hyväksyttyjen muutosten pohjalta tarkistusta pykälään ja johtolauseen muuttamista.
120. Laki kiinteistönvälitysliikkeistä ja vuokrahuoneiston välitysliikkeistä annetun lain 15 ja 21 §:n muuttamisesta
15 §. Muutoksenhaku välittäjäkoelautakunnan päätökseen.
Pykälä koskee välittäjäkoelautakunnan päätöksen muutoksenhakua. Kiinteistövälittäjäkoe järjestetään kahdesti vuodessa. Kun kyse on valtakunnallisen kokeen arvosteluperusteista ja asioista, joilla on asianosaisille suuri merkitys, valiokunta pitää nykykäytäntöä valitusten käsittelyn keskittämisestä yhteen hallinto-oikeuteen yhdenvertaisuussyistä perusteltuna, vaikka valitusten keskittäminen yhteen hallinto-oikeuteen poikkeaa niistä tavoitteista, joihin hallintolainkäytön ja hallintotuomioistuinten toiminnan kehittämisessä on pyritty. Näillä perustein valiokunta ehdottaa valitusten keskittämistä edelleen Helsingin hallinto-oikeuteen ja lisäystä siltä osin pykälän 2 momenttiin.
125. Laki kotoutumisen edistämisestä annetun lain 82 §:n muuttamisesta
Pykälää on muutettu esityksen vireilläolon aikana ( HE 162/2014 vp , L ; HE 164/2014 vp , L ). Muutos on 3 momentin osalta tullut jo voimaan 1.1.2015 ja tulee 4 momentin osalta voimaan 1.4.2015. Valiokunta ehdottaa kyseisistä muutoksista johtuvia tarkistuksia pykälän 3 ja 4 momenttiin sekä johtolauseen muuttamista.
127. Laki elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksista annetun lain 26 §:n muuttamisesta
Pykälää on muutettu esityksen vireilläolon aikana ( HE 197/2014 vp ; L ). Valiokunta ehdottaa kyseisistä muutoksista johtuvia tarkistuksia pykälään ja johtolauseen muuttamista.
149. Laki lääkelain muuttamisesta
Eduskunnassa on vireillä toinen pykälää koskeva hallituksen esitys ( HE 326/2014 vp ), joka edellyttäisi tarkistusta pykälään. Jotta esitysten välinen riippuvuusongelma voitaisiin välttää pykälän osalta, valiokunta ehdottaa ­pykäläviittauksen sijasta yleisempää muotoilua apteekkilupia koskevien asioiden osalta pykälän 1 momenttiin.
152. Laki terveydensuojelulain 56 §:n muuttamisesta
Pykälää on muutettu esityksen vireilläolon aikana ( HE 76/2014 vp ; L ). Jo hyväksyttyjen muutosten nojalla valiokunta ehdottaa tarkennuksia pykälän 1 ja 3 momenttiin sekä johtolauseen muuttamista.
175. Laki eräiden rakennustuotteiden tuotehyväksynnästä annetun lain muuttamisesta
Lakia on muutettu esityksen vireilläolo aikana ( HE 281/2014 vp ; L ), ja lakiehdotuksen sisältämä muutosehdotus 36 §:n osalta on jo toteutettu. Lakiehdotuksen sisältämää 37 §:n kumoamista ei kuitenkaan ole tehty. Koska lakiehdotuksen sisällöksi jää vain 37 §:n kumoaminen, se tulee toteuttaa erillisellä kumoamislailla. Näillä perustein valiokunta ehdottaa hallituksen esityksen sisältämän 175. lakiehdotuksen hylkäämistä ja uuden 179. lakiehdotuksen antamista erillisen kumoamislain säätämiseksi ­(Uusi lakiehdotus).
Edellä esitetyn perusteella lakivaliokunta ehdottaa,
että 2., 3., 5.—22., 24.—37., 39., 40., 42., 44.—48., 50.—64., 66.—69., 71.—79., 81.—91., 93.—98., 101.—105., 107.—119., 121.—124., 126., 128.—148., 150., 151., 153.—174. ja 176.—178. lakiehdotus hyväksytään muuttamattomina,
että 1., 4., 23., 38., 41., 43., 49., 65., 70., 80., 92., 99., 100., 106., 120., 125., 127., 149. ja 152. lakiehdotus hyväksytään muutettuina (Valiokunnan muu­tosehdotukset),
että hyväksytään uusi 179. lakiehdotus (Valiokunnan uusi lakiehdotus) ja
että 175. lakiehdotus hylätään.
muutetaan hallintokäyttölain (586/1996) 7, 13, 31 ja 79 §, sellaisena kuin niistä ovat 7 § osaksi laissa 433/1999 sekä 13 ja 79 § osaksi laissa 698/2005, ja
lisätään lakiin uusi 64 a §, seuraavasti:
(1 ja 2 mom. kuten HE)
Jos asiassa tarvitaan valituslupa, valitus ei estä täytäntöönpanoa. Täytäntöönpanoon ei kuitenkaan saa ryhtyä, jos valitus käy täytäntöönpanon johdosta hyödyttömäksi tai jos korkein hallinto-oikeus kieltää täytäntöönpanon.
uhkasakkolain 24 §:n muuttamisesta
muutetaan uhkasakkolain (1113/1990) 24 § seuraavasti:
(1 mom. kuten HE)
Uhkasakon maksettavaksi tuomitsemista sekä teettämis- tai keskeyttämisuhan täytäntöön pantavaksi määräämistä koskevaan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään. Toimivaltainen hallinto-oikeus ja asiantuntijajäsenten osallistuminen asioiden käsittelyyn määräytyvät päävelvoitteen perusteella.
(3 mom. kuten HE)
pakkokeinolain 10 luvun 64 §:n muuttamisesta
muutetaan pakkokeinolain (806/2011) 10 luvun 64 § seuraavasti:
Teleyrityksellä on oikeus saada valtion varoista korvaus tässä luvussa tarkoitetusta viranomaisten avustamisesta ja tietojen antamisesta aiheutuneista välittömistä kustannuksista siten kuin tietoyhteiskuntakaaren (917/2014) 299 §:ssä säädetään. Korvauksen maksamisesta päättää tutkinnan suorittaneen esitutkintaviranomaisen yksikkö.
(2 ja 3 mom. kuten HE)
pelastuslain 104 §:n muuttamisesta
muutetaan pelastuslain (379/2011) 104 § seuraavasti:
(1—4 mom. kuten HE)
Tämän lain 29 §:n nojalla tehtyyn alueen pelastustoimen palvelutasopäätökseen, 59 §:n 3 momentin nojalla tehtyyn nuohouksesta perittävää maksua koskevaan päätökseen ja 96 §:n 2 momentin nojalla tehtyyn perittävien maksujen suuruutta koskevaan päätökseen saa hakea muutosta (poist.) siten kuin kuntalaissa (365/1995) säädetään.
poliisilain 5 luvun 62 §:n muuttamisesta
muutetaan poliisilain (872/2011) 5 luvun 62 § seuraavasti:
Teleyrityksellä on oikeus saada valtion varoista korvaus tässä luvussa tarkoitetusta viranomaisten avustamisesta ja tietojen antamisesta aiheutuneista välittömistä kustannuksista siten kuin tietoyhteiskuntakaaren (917/2014) 299 §:ssä säädetään. Korvauksen maksamisesta päättää toimenpiteen suorittaneen poliisiviranomaisen yksikkö.
(2 ja 3 mom. kuten HE)
aluevalvontalain 22 §:n muuttamisesta
muutetaan aluevalvontalain (755/2000) 22 §, sellaisena kuin se on laissa / , seuraavasti:
Pääesikunnan ja merivoimien esikunnan (poist.) tässä luvussa tarkoitetussa lupa-asiassa tekemään päätökseen saa vaatia oikaisua siten kuin hallintolaissa (434/2003) säädetään.
(2 ja 3 mom. kuten HE)
muutetaan valmisteverotuslain (182/2010) 3, 104—106 ja 107 a sekä 108 §, sellaisina kuin niistä ovat 104, 105 ja 108 § osaksi laissa 964/2012 sekä 107 a § laissa 964/2012, sekä
lisätään lakiin uusi 107 b § seuraavasti:
(1 mom. kuten HE)
Määräaika oikaisuvaatimuksen tekemiselle on kolme vuotta veron (poist.) määräämistä tai palauttamista seuraavan kalenterivuoden alusta, kuitenkin aina vähintään 60 päivää päätöksen tiedoksisaannista. Muussa kuin veron (poist.) määräämistä tai palauttamista koskevassa asiassa määräaika on 30 päivää päätöksen tiedoksisaannista. Valtion edunvalvojan määräaika on 30 päivää päätöksen tekemisestä.
(3 ja 4 mom. kuten HE)
(1 mom. kuten HE)
Valitusaika on kolme vuotta veron (poist.) määräämistä tai palauttamista seuraavan kalenterivuoden alusta, kuitenkin aina vähintään 60 päivää oikaisuvaatimuksen johdosta annetun päätöksen tiedoksisaannista. Muussa kuin veron (poist.) määräämistä tai palauttamista koskevassa asiassa valitusaika on 30 päivää oikaisuvaatimukseen annetun päätöksen tiedoksisaannista. Valtion edunvalvojan valitusaika on 30 päivää oikaisuvaatimukseen annetun päätöksen tekemisestä.
(3 ja 4 mom. kuten HE)
ammatillisesta peruskoulutuksesta annetun lain muuttamisesta
muutetaan ammatillisesta peruskoulutuksesta annetun lain (630/1998) 44 §, sellaisina kuin se on laeissa 951/2011, 1410/2011 ja / , sekä
lisätään lakiin siitä lailla 601/2005 kumotun 44 a §:n tilalle uusi 44 a § ja 44 b—44 f § seuraavasti:
(Johdantokappale ja 1 kohta kuten HE)
2) opetuksen järjestämistä erityisopetuksena tai 19 a §:n 2 momentissa tarkoitettua mukauttamista;
3) 21 §:ssä tarkoitettuja erityisiä opiskelujärjestelyjä;
(4 ja 5 kohta kuten HE)
muutetaan yliopistolain (558/2009) 9, 82—84 ja 86 §, sellaisina kuin niistä ovat 9 § laeissa 954/2011 ja 1340/2011 sekä 83 § laissa 954/2011, sekä
lisätään lakiin uusi 83 a ja 84 a § seuraavasti:
Opiskelijaksi hakenut henkilö saa vaatia ­oikaisua opiskelijaksi ottamista koskevaan päätökseen yliopiston määräämältä toimielimeltä 14 päivän kuluessa valinnan tulosten julkistamisesta siten kuin hallintolaissa säädetään. Opiskelijavalinnan tuloksia julkistettaessa on ilmoitettava, miten hakija voi saada tiedon valinnassa noudatettujen perusteiden soveltamisesta häneen. Opiskelijavalinnan tulosta ei saa oikaisuvaatimuksen johdosta muuttaa kenenkään opiskelemaan valitun vahingoksi.
Opiskelija saa vaatia yliopiston määräämältä toimielimeltä oikaisua opiskeluoikeuden menettämistä koskevaan päätökseen 14 päivän kuluessa siten kuin hallintolaissa säädetään.
Opiskelija saa vaatia yliopiston määräämältä toimielimeltä oikaisua väitöskirjansa, lisensiaatintutkimuksensa ja näitä vastaavan opin- ja taidonnäytteensä sekä syventäviin opintoihin kuuluvan tutkielmansa tai muun vastaavan opintosuorituksensa arvosteluun 14 päivän kuluessa siten kuin hallintolaissa säädetään.
Opiskelija voi pyytää suullisesti tai kirjallisesti oikaisua muun kuin 3 momentissa tarkoitetun opintosuorituksensa arvosteluun tai muualla suoritettujen opintojensa tai muulla tavoin osoitetun osaamisensa hyväksilukemiseen. Opintosuorituksen arvostelua koskeva oikaisupyyntö on tehtävä arvostelun suorittaneelle opettajalle 14 päivän kuluessa siitä ajankohdasta, josta opiskelijalla on ollut tilaisuus saada arvostelun tulokset sekä arvosteluperusteiden soveltaminen omalta kohdaltaan tietoonsa. Hyväksilukemista koskeva oikaisupyyntö on tehtävä päätöksen tehneelle 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. Tässä momentissa tarkoitetun oikaisupyynnön johdosta tehtyyn päätökseen saa vaatia oikaisua tutkintolautakunnalta tai muulta siihen tehtävään määrätyltä toimielimeltä siten kuin hallintolaissa säädetään.
muutetaan elintarvikelain (23/2006) 73—76 §, sellaisena kuin niistä on 75 § laissa 1495/2009, sekä
lisätään lakiin uusi 76 a § seuraavasti:
Muutoksenhaku valtion viranomaisen päätökseen
(1 ja 2 mom. kuten HE)
Tullin tämän lain nojalla tekemään päätökseen haetaan muutosta siten kuin tullilaissa (1466/1994) säädetään. Tullin tämän lain 56 §:n nojalla tekemään päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen siten kuin tullilain (1466/1994) 38 §:ssä säädetään. Valitusaika on 30 päivää päätöksen tiedoksisaannista.
joukkoliikennelain 1 ja 53 §:n muuttamisesta
muutetaan joukkoliikennelain (869/2009) 1 ja 53 §, sellaisena kuin ne ovat, 1 § osaksi laissa / ja 53 § laeissa 324/2010, 1219/2011 ja 389/2013, seuraavasti:
Tätä lakia sovelletaan joukkoliikenteenä harjoitettavaan ammattimaiseen henkilöiden kuljettamiseen tiellä linja-autolla, jollei rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1370/2007, jäljempänä palvelusopimusasetus, tai muista Euroopan unionin asetuksista muuta johdu. Lain 2 §:n 1 ja 6 kohdan, 3—7 §:n, 8 §:n 1 momentin, 9 §:n 1 ja 2 momentin, 47 ja 48 §:n, 49 §:n 2 momentin, 52 §:n, 53 §:n 2—4 momentin sekä 57 ja 58 §:n säännöksiä sovelletaan myös palvelusopimusasetuksen mukaisesti harjoitettavaan joukkoliikenteeseen. Lain 2 §:n 7 kohdan, 14 §:n, 6 luvun sekä 53 §:n 5 momentin säännöksiä sovelletaan vain palvelusopimusasetuksen mukaisesti harjoitettavaan joukkoliikenteeseen.
(2 mom. kuten HE)
Tämän lain 2 §:n 1 ja 7 kohdan, 3—7 ja 14 §:n, 6 luvun sekä 57 §:n säännöksiä sovelletaan myös raideliikenteeseen.
(4 ja 5 momentti kuten HE)
kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä annetun lain 14 §:n muuttamisesta
muutetaan kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä annetun lain (535/1998) 14 §, sellaisena kuin se on laissa / , seuraavasti:
(1 ja 2 mom. kuten HE)
Hallinto-oikeuden päätökseen ajokokeen vastaanottajan kelpoisuustodistuksen peruuttamista koskevassa asiassa saa hakea muutosta valittamalla siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään. Hallinto-oikeuden muuhun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan.
kuorma- ja linja-auton kuljettajien ammattipätevyydestä annetun lain 26 §:n muuttamisesta
muutetaan kuorma- ja linja-auton kuljettajien ammattipätevyydestä annetun lain (273/2007) 26 § sellaisena kuin se on (poist.) laissa / , seuraavasti:
Liikenteen turvallisuusviraston hyväksymän koulutuskeskuksen (poist.) taikka 20 c §:ssä tarkoitetun kokeen vastaanottajan (poist.) päätökseen saa vaatia oikaisua Liikenteen turvallisuusvirastolta siten kuin hallintolaissa (434/2003) säädetään.
(2 ja 3 mom. kuten HE)
Jos kuljettajan ammattipätevyyskortti myönnetään hakemuksen mukaisesti, hakijalle ei anneta muuta päätöstä eikä valitusosoitusta. (Uusi 4 mom.)
(5 ja 6 mom. kuten HE)
taksinkuljettajien ammattipätevyydestä annetun lain 38 §:n muuttamisesta
muutetaan taksinkuljettajien ammattipätevyydestä annetun lain (695/2009) 38 §, sellaisena kuin se on laissa / , seuraavasti:
Liikenteen turvallisuusviraston koulutusluvan saaneen päätökseen ja 34 §:ssä tarkoitetun kokeen vastaanottajan päätökseen saa vaatia ­oikaisua Liikenteen turvallisuusvirastolta siten kuin hallintolaissa (434/2003) säädetään.
(2—4 mom. kuten HE)
Jos haettu ajolupa myönnetään hakemuksen mukaisesti ilman siihen asetettavia ehtoja tai rajoituksia, hakijalle ei ajoluvan lisäksi anneta muuta päätöstä eikä valitusosoitusta. (Uusi 5 mom.)
kiinteistönvälitysliikkeistä ja vuokrahuoneiston välitysliikkeistä annetun lain 15 ja 21 §:n muuttamisesta
muutetaan kiinteistönvälitysliikkeistä ja vuokrahuoneiston välitysliikkeistä annetun lain (1075/2000) 15 ja 21 §, sellaisina kuin ne ovat, 15 § laissa 279/2013 ja 21 § laissa 1523/2009, seuraavasti:
(1 mom. kuten HE)
Oikaisuvaatimukseen annettuun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla Helsingin hallinto-oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.
(3 mom. kuten HE)
kotoutumisen edistämisestä annetun lain 82 §:n muuttamisesta
muutetaan kotoutumisen edistämisestä annetun lain (1386/2010) 82 §, sellaisena kuin se on osaksi laeissa 919/2012, 1319/2014 ja 1376/2014, seuraavasti:
(1 ja 2 mom. kuten HE)
Muutoksenhausta työttömyysetuutta koskevaan (poist.) päätökseen säädetään työttömyysturvalain 12 luvussa.
Muutoksenhausta toimeentulotukea koskevaan päätökseen säädetään sosiaalihuoltolain (1301/2014) 6 luvussa.
elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksista annetun lain 26 §:n muuttamisesta
muutetaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksista annetun lain (897/2009) 26 §, sellaisena kuin se on laissa 1131/2014, seuraavasti:
Jollei muualla laissa  toisin säädetä, elinkei­no-, liikenne- ja ympäristökeskuksen, kehittämis- ja hallintokeskuksen sekä työ- ja elinkeinotoimiston päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.
(2 mom. kuten HE)
kumotaan lääkelain (395/1987) 79 §, sellaisena kuin se on laeissa 700/2002 ja 773/2009,
muutetaan 102 §, sellaisena kuin se on laeissa 773/2009 ja 330/2013, sekä
lisätään lakiin uusi 102 a § seuraavasti:
Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen päätökseen 4 luvussa, 40, (poist.) 49, 50, 52, 59, 66, 80, 80 a, 87 c, 88 a, 93, 101 ja 101 a §:ssä tarkoitetussa asiassa sekä apteekkiluvan myöntämistä koskevassa asiassa saa hakea muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.
(2—5 mom. kuten HE)
terveydensuojelulain 56 §:n muuttamisesta
muutetaan terveydensuojelulain (763/1994) 56 §, sellaisena kuin se on laeissa 777/1996, (poist.) 1223/2002, (poist) 285/2006 ja 1237/2014, seuraavasti:
Laboratorion hyväksymistä koskevaan 49 a §:ssä tarkoitettuun päätökseen, sertifioijan 49 d §:n 2 ja 4 momentissa tarkoitettuun päätökseen sekä kunnan viranhaltijan päätökseen saa vaatia oikaisua siten kuin hallintolaissa (434/2003) säädetään. Sertifioijan päätöksestä oikaisuvaatimus tehdään sosiaali- ja terveysministeriölle. Kunnan viranhaltijan päätöksestä ­oikaisuvaatimus tehdään (poist.) kunnan terveydensuojeluviranomaiselle, ja se on tehtävä 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
(2 mom. kuten HE)
Hallinto-oikeuden päätökseen 49 b §:ssä tarkoitetussa laboratorion hyväksymisen peruuttamista tai toiminnan keskeyttämistä koskevassa asiassa, 49 c §:ssä tarkoitetussa sertifioijan nimeämisen peruuttamista koskevassa asiassa, 49 d §:ssä tarkoitetussa ulkopuolisen asiantuntijan pätevyyttä koskevan merkinnän poistamispäätöstä koskevassa asiassa sekä 15, 27 ja 51—53 §:ssä tarkoitettua kieltoa, rajoitusta ja mää­räystä koskevassa asiassa saa hakea muutosta valittamalla siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään. Hallinto-oikeuden muuhun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan.
(4 ja 5 mom. kuten HE)
eräiden rakennustuotteiden tuotehyväksynnästä annetun lain 37 §:n kumoamisesta
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
Tällä lailla kumotaan eräiden rakennustuotteiden tuotehyväksynnästä annetun lain (954/2012) 37 §.
Tämä laki tulee voimaan päivänä kuuta 20 .
Muutoksenhaussa ennen tämän lain voimaantuloa annettuun hallintopäätökseen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Helsingissä 20 päivänä helmikuuta 2015
Asian ratkaisevaan käsittelyyn valiokunnassa ovat ottaneet osaa
pj. Anne Holmlund /kok
vpj. Stefan Wallin /r
jäs. James Hirvisaari /m11
vjäs. Anne Louhelainen /ps
Valiokunnan sihteerinä on toiminut