fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Aikuissosiaalityön uudistaminen edellyttää valtakunnallista kehittämisohjelmaa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Sote-uudistus, Toimintakyky
”Tulevaisuuden sosiaalityö toimii mahdollisimman lähellä ihmisten elämänpiiriä. Sosiaalityö on matalalla kynnyksellä tavoitettavaa lähipalvelua, jolle on ominaista yhteisöllinen lähestymistapa ja yhteiskunnallinen näkökulma.”
Näin alkaa sosiaalityön tulevaisuutta selvittäneen työryhmän visio. Se tuo esiin sosiaalityön kokonaisvaltaisuuden, mikä on työn erityinen vahvuus. Samalla kun sosiaalityöllä on keskeinen tehtävä työikäisten ja työelämän ulkopuolella olevien ihmisten osallisuuden ja arkipäivän sujuvuuden edistäjänä, se turvaa osaltaan yhteiskunnan sosiaalista eheyttä. Toimiva sosiaalityö edesauttaa myös sosiaali- ja terveydenhuollon sekä sosiaaliturvan uudistusten tavoitteiden saavuttamista.
Työryhmä pohti tulevaisuuden sosiaalityön tavoitteita ja tiivisti näkemyksensä neljään kohtaan:
osaava ja vaikuttava sosiaalityö
osallistava ja valtaistava sosiaalityö sekä
ilmiölähtöinen ja yhteiskunnassa vaikuttava sosiaalityö.
Millaisia tekoja sitten tarvitaan?
Jotta sosiaalityö pystyy tukemaan erilaisia asiakkaita muuttuvissa elämäntilanteissa, sen tulee kehittää työmenetelmiään aiempaa systemaattisemmiksi ja vaikuttavammiksi. Monialaisessa työssä on rakennettava asiakkaiden tavoitteista lähteviä palveluita, joissa tuen tarve kyetään tunnistamaan sekä antamaan välitöntä apua.
Sosiaalityön on hyödynnettävä entistä paremmin asiakkaiden asiantuntemusta. Työn tulee perustua kasvokkain kohtaamiseen, ja sen on jalkauduttava sinne, missä asiakkaat ovat. Tarvittaessa on järjestettävä etsivää lähipalvelua.
Digitalisoituvissa palveluissa ja yhä enemmän ”itsepalveluun” perustuvassa yhteiskunnassa on ymmärrettävä digisyrjäytymisen riskit ja varmistettava, että kaikki palveluita tarvitsevat saavat niitä.
Selvityksen yksi johtopäätös on, että sosiaalityö on viranomaistyötä, jonka yksi työn väline ovat hallintopäätökset eli julkinen valta. Kuitenkin on huomattava, että iso osa työstä on luonteeltaan palvelutoimintaa, joka ei aina edellytä päätösten tekemistä ja perustuu vahvasti sosiaalityön ammatillisiin ja eettisiin periaatteisiin. Sosiaalityötä ei voi täysin sitoa hallinnollisiin rakenteisiin, sillä yksilöiden ja paikallisten yhteisöjen tarpeet muuttuvat.
Aikuisten parissa tehtävän sosiaalityön uudistaminen edellyttää valtakunnallista kehittämisohjelmaa, jossa esimerkiksi laajan pilotin avulla määritellään sosiaalityön paikat ja roolit uudistuvassa sosiaaliturvassa, palvelujärjestelmässä sekä paikallisissa toimintaympäristöissä.
Kehittämistyössä on hyödynnettävä Toimi-hankkeen, PRO SOS ja ISO SOS -hankkeiden sekä Osallistavan sosiaaliturvan kuntakokeilun tuloksia.
Mainittujen kansallisten hankkeiden ja kokeilujen pohjalta on mahdollista edetä suoraan kokeilemaan uudentyyppisiä vaikuttavaksi havaittuja palvelukonsepteja sekä arvioimaan niiden kokonaisvaikuttavuutta. Arviointia varten on olemassa jo asiakastietojärjestelmään integroitu vaikuttavuusmittari sekä erilaisia osallisten hyvinvointia ja toimintakykyä osoittavia mittareita.
Kehittämisohjelman tavoitteet tulee myös sitoa soveltuvin osin sosiaaliturvan kokonaisuudistukseen, jossa pyritään sovittamaan yhteen etuuksia ja palveluita.
Uudistuvat sosiaalityön palvelut tukevat samanaikaisesti asiakkaiden osallisuutta, osaamista, toimintakykyä ja työllistymistä. Asiakastyön on pohjauduttava henkilökohtaiseen vuorovaikutukseen ja saman sosiaalityön ammattilaisen on vastattava sekä asiakassuunnitelmasta, sen toteutuksesta että arvioinnista.
Kehittämisohjelman toimeenpanossa on huomioitava, että kentällä eri sosiaalityön toimijoilla on paljon resursseja, osaamista ja voimavaroja. Mikään toimija ei kykene yksin saavuttamaan tavoiteltavia tuloksia, vaan kyse on aina monialaisesta yhteistyöstä. Sen perusperiaate on asiakkaiden tavoitteista lähtevä eteneminen.
Kehittämisohjelman päätavoite voisikin olla, miten asiakkaiden ja eri ammattilaisten osaaminen ja koko etuus- ja palvelujärjestelmä saadaan toimimaan siten, että se tuottaa aidosti myönteisiä hyvinvointivaikutuksia.
Sosiaali- ja terveysministeriö asetti 2.10.2018 selvityshenkilöryhmän kirkastamaan aikuisten parissa tehtävän sosiaalityön tulevaisuuden vision sekä valmistelemaan tiekartan ja toimenpide-ehdotukset liittyen työn tehtävään yhteiskunnassa, yhteisöissä ja yksilöiden kohdalla. Tehtävänä oli tunnistaa keskeiset ilmiöt ja toiminta-areenat, joissa sosiaalityön asiantuntemusta eniten tarvitaan sekä esittää ratkaisuja erilaisiin osaamistarpeisiin vastaamiseksi sekä vaikuttavien työmenetelmien ja monitoimijaisen yhteistyön edistämiseksi. Erityisenä lähtökohtana oli paljon palveluja tarvitsevien asiakkaiden tarpeisiin vastaaminen asiakasohjauksen ja palvelujen saatavuuden näkökulmista.
Pekka Karjalainen, Anna Metteri ja Minna Strömberg-Jakka: Tiekartta 2030 – Aikuisten parissa tehtävän sosiaalityön tulevaisuusselvitys
Pekka Karjalainen erityisasiaintuntija Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.