fi fi fi en fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi la fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it nl tr fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi hbs_lat fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi id fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi de fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr fi fi fi fi hu fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi sq fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi he fi fi fi fi ro ro fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi als en en en en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi lt fi ca fi fi fi fi fi
Lappeenranta - Lappeenrannan liikkumisohjelma 2025
Sitouttava kouluyhteisötyö -kehittämistoiminnan teemapäivää vietetään tänään ke 7.9. Etelä-Karjalan kouluissa
Ruokailu päiväkodeissa, esikoulussa ja kouluissa
Suomi toisena kielenä -opetus varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa
Kotihoidon ja yksityisen hoidon tuki
Varhaiskasvatuksen asiakasmaksun määrä ja periminen
Kasvun ja oppimisen tuki esiopetuksessa
Kasvun ja oppimisen tuki varhaiskasvatuksessa
DaisyFamily (ilmoita hoitoajat myös tätä kautta 15.8 alkaen)
Perusopetuksen aloittaminen vuotta säädettyä aikaisemmin
Aamu- ja iltapäivätoiminnan toimintasuunnitelma 1.8.2021 alkaen
Suomen tai ruotsin opetus toisena kielenä
Vapaaehtoisen vieraan kielen opiskelu perusopetuksessa
Oppimisen ja koulunkäynnin tuki perusopetuksessa
Avustajapalvelut ja apuvälineet perusopetuksen oppilaalle
Perusopetuksen erityisopetus ja erityinen tuki
Ruokailu päiväkodeissa, esikoulussa ja kouluissa
Valinnaiskurssit ja -aineet 8.-9. luokat
Ohje Sammonlahden yläkoulun 7. luokalle siirtyvälle
Suomi tai ruotsi toisena kielenä -opetus lukiossa
Lukuvuoden työpäivät, jaksot ja lomat
Liikuntaryhmien kausimaksu verkkomaksulla syksy 2022
Lasten, nuorten ja perheiden liikunta syksy 2022
Missä myö liikutaa! Liikuntaolosuhteiden kehittämisohjelma 2021-2026
Myö liikutaa! Lappeenrannan soveltavan liikunnan kehittämissuunnitelma 2020-2025
Liikuntatilojen ja -paikkojen käyttövuorojen jakoperiaatteet ja menettelyohjeet
Rauhoitettujen lajien aiheuttamat vahingot
Nuorten tieto- ja neuvontapalvelut
Ota yhteyttä etsivään nuorisotyöhön
Nuorisotoimeen harjoitteluun tai työkokeiluun
Strategian päätavoitteet ja -mittarit
Kasvatus ja opetus toteuttavat strategiaa monipuolisesti
Liikuntatoimessa syntyy kestäviä menestystarinoita
Uusi strategia arvostaa yrittäjiä – ja siten se tukee kaikkien hyvinvointia
Strategia antaa sanoja niin johtamiseen kuin tekemiseen
Olli Hirvonen on kulkenut läpi strategiaprosessin ja pitää lopputulosta hyvänä
Kaupungin ja konsernin tunnusluvut
Asian- ja asiakirjahallinnan tietosuojaseloste
Greenreality -palveluiden tietosuojaseloste tapahtumiin
Privacy policy for Greenreality services
Lappeenrannan joukkoliikenteen ja muiden liikkumispalveluiden tietosuojaseloste
Myö harrastetaa lähel – Lappeenrannassa -hankkeen tietosuojaseloste
Perus- ja lukio-opetuksen tietosuojaseloste
Talouden ja rahoituksen tietovaranto
Privacy Policy for Lappeenranta Events
Hae palveluja, vastuuhenkilöitä, lomakkeita, tiedostoja ja sivujen sisältöjä.
Haku ehdotuksia: kirjasto , päivähoito , julkinen liikenne
Et ole lisännyt yhtään sivua suosikkeihin. Paina "Lisää suosikkeihin" -painiketta sivun oikeassa yläkulmassa lisätäksesi sivun suosikkeihin.
Ulkoasu ja taitto: Pirjo Uusitalo-Aura, SmartSport
Painopaikka: Grano Oy, 2019
Liikkumisohjelma toteuttaa Lappeenranta 2033 –strategiaa
Liikkumisohjelmaa tarvitaan linjaamaan lähivuosien painopisteitä ja vuosittaisia suunnitelmia. Valmisteluvaiheessa on osallistettu asukkaita ja eri toimijoita sekä luotu vahvempia verkostoja yhteisten intressien ympärille. Liikkumisohjelman tarkoituksena on lisätä Lappeenrantalaisten liikkumista, aktiivisuutta ja yhteisöllisyyttä. Ohjausryhmä alleviivasi yhteistyön vahvistamista sekä asukkaiden mahdollisuuksia liikkua kotinsa lähellä.
Tämä Liikkumisohjelman versio on lähtölaukaus kohti aktiivisempaa lappeenrantalaista liikuntakulttuuria 2025. Ohjelman toteutumista arvioidaan vuosittain ja tehdään
tarvittaessa korjausliikkeitä parempien tulosten aikaan saamiseksi. Liikuntavaikutusten arviointi kaikessa suunnittelussa ja päätöksenteossa on kaupungin keskeisiä keinoja edistää tätä ohjelmaa. Lisäksi on tärkeää, että yhteiseen tekemiseen ”Myö liikutaa” saadaan mukaan lisää toimijoita tulevina vuosina.
Lappeenranta 2033 –strategian slogan on Uskallamme. Teemme. Onnistumme. Strategiassa asukkaiden liikkuminen on nostettu merkittäväksi tekijäksi: Strategian kärjet ovat kasvua ja osaamista, puhdasta ja kestävää sekä sykettä ja säpinää. Sykettä ja säpinää aktivoi asukkaita liikkumaan ja harrastamaan sekä luo edellytyksiä vetovoimaisille tapahtumille.
Tehtävä: Valmistella Liikkumisohjelman laadintaprosessin toteutus sekä vastata ohjelman sisältövalinnoista.
Kokoontui: 5 kertaa prosessin aikana.
Eeva Arvela, kulttuuri- ja liikuntalautakunta, puheenjohtaja
Aija Rautio, hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen koordinaattori, Eksote
Sulo Tuuliainen, kulttuuri- ja liikuntalautakunta, jäsen
Sakari Pusenius, aluejohtaja, Etelä-Karjalan Liikunta ja Urheilu ry
Matti Veijovuori, asemakaava-arkkitehti, elinvoima ja kaupunkikehitys
Petri Pulkkinen, kulttuuri- ja liikuntalautakunta, jäsen
Karoliina Ahtiainen, kulttuuri- ja liikuntalautakunta, varapuheenjohtaja
Sanna Natunen, hyvinvointipalvelujen kehittämispäällikkö, Lappeenrannan kaupunki
Tomi Valkeapää, rehtori, perusopetus, hyvinvointi- ja sivistyspalvelut
Pasi Koistinen, puheenjohtaja , liikuntajohtaja, liikuntatoimi
Petri Ruotsalainen, sihteeri, palvelupäällikkö, liikuntatoimi
Ohjausryhmän ja laadintaprosessin asiantuntijatukena SmartSport-kehittämisosuuskunta
•     Avoin nettikysely Lappeenrannan aikuisväestölle. Linkki kaupungin nettisivuilla. Lomakkeen kirjallinen täyttömahdollisuus pääkirjastossa ja uimahalleilla.
•     Kysely auki v. 2018 loka-marraskuun ajan.
•     Kyselyn pääteemat Lappeenrannan liikuntapalveluiden nykytilan arviointi ja tulevaisuuden kehittämisnäkemysten kerääminen.
•     Määräaikaan kyselyyn vastasi 263 asukasta.
•     Kesäkuussa 2018 seuraristeily, jossa koottu yleisiä suuntaviivoja Liikkumisohjelmatyölle.
•     5 kpl työpajoja prosessin aikana. Työpajojen pääteemoina kehittämisnäkemysten kokoaminen liikkumisohjelmaan sekä verkostojen vahvistaminen.
•     Lasten liikunnan työpaja 21.11.2018.
•     Nuorten liikunnan työpaja 21.11.2018.
•     Työikäisten työpaja 22.11.2018.
•     Ikääntyvien liikunnan työpaja 22.11.2018.
•     Seuratoimijoiden työpaja 28.11.2018.
•     Hyödyntäen asukaskyselyn ja työpajojen pääviestejä sekä prosessissa koottuja muita tausta-aineistoja.
•     Sisältövalintojen päävastuu Liikkumisohjelman ohjausryhmällä.
23 valaistua latua / kuntopolkua
75 km valaistuja latureittejä
146 € liikuntatoimen nettomenot asukasta kohden
850 km hoidettuja hiihtolatuja taajamissa ja maaseudulla
278 km kevyenliikenteen väyliä (yhdistetty pyörätie ja jalkakäytävä)
1.000.000 harrastajaa varatuilla liikuntavuoroilla
200.000 käyntikertaa vuodessa uimahalleissa
830 ohjattua vesijumppaa vuodessa
200.000 käyntikertaa vuodessa urheilutalossa
52.000 kävijää ohjatuissa liikuntaryhmissä vuosittain
1.000.000 käyntikertaa vuodessa Kisapuiston jääurheilukeskuksessa
260 ohjattua liikuntaryhmää SuomiMiehille vuodessa
700 kävijää vuodessa liikuntaneuvonnassa
Arvioi Lappeenrannan nykytilannetta liikkumisen, liikunnan ja urheilun osalta oheisten väittämien kautta. (N=263)
Tuottaa riittävästi ja laadukkaita liikunnan ohjaus- & neuvontapalveluita (ohjattuja liikuntatunteja, erityisryhmien liikuntaa, kerhotoimintaa yms)
Liikuntatiloissa on riittävän alhaiset käyttömaksut omatoimiseen liikuntaan (uimahalliliput, kuntosalikortit yms.)
Antaa riittävästi taloudellista tukea seurojen tuottamalle harrastustoiminalle (seuratuet, alennetut liikuntapaikkamaksut yms.)
Antaa riittävästi taloudellista tukea paikalliselle kilpa- ja huippuurheilutoiminnalle (akatemiatoiminta, liikuntapaikkahankkeiden tuki yms.)
Riittävän laadukkaat ja hyvin saavutettavat olosuhteet lasten ja nuorten omatoimiseen liikkumiseen ja liikuntaan (liikkumista tukevat koulu- ja päiväkotipihat, lähiliikuntapaikat, skeittipaikat yms.)
Riittävän laadukkaat ja hyvin saavutettavat olosuhteet aikuisväestön omatoimiseen liikkumiseen ja liikuntaan (uimahallit, kuntosalit, kävely- ja pyörätiet, ladut ja ulkoilureitit yms.)
Riittävän laadukkaat ja hyvin toimivat olosuhteet lasten ja nuorten seuroissa tapahtuvaan liikuntaan ja urheiluun (seurojen ja yhdistysten perustoiminnassaan käyttämät sisä- ja ulkoliikuntapaikat)
Riittävän laadukkaat ja hyvin toimivat olosuhteet aikuisväestön seuroissa tapahtuvaan liikuntaan ja urheiluun (seurojen ja yhdistysten perustoiminnassaan käyttämät sisä- ja ulkoliikuntapaikat)
Riittävän laadukkaat tapahtumaolosuhteet kilpa- ja huippu-urheilun tapahtumatarpeisiin (olosuhteet pääsarjapeleille yms.)
On aktiivinen ja osaava kuntalaisten ja paikallistoimijoiden osallistamisessa liikunnan ja urheilun kehittämisessä (esim. Kuntalaisten kuuleminen liikuntapaikkasuunnittelussa, seurafoorumien / yhteistyön toimivuus yms.)
On aktiivinen ja osaava liikuntapalveluista ja -mahdollisuuksista viestinnässä (tiedotustoiminta, nettisivut, sosiaalinen media yms.)
Kaupunkiorganisaatiossa liikkumisen, liikunnan ja urheilun kehittäminen ja johtaminen on linjakasta ja ammattitaitoista (toiminnan suunnitelmallisuus ja pitkäjänteisyys, henkilöstön osaaminen yms.)
Mihin osa-alueisiin sinusta Lappeenrannan kaupungin eri hallintokuntien tulisi erityisesti lähivuosina panostaa erilaisia kehittämisresurssejaan (rahaa, henkilöresursseja, osaamista yms.) liikkumisen, liikunnan ja urheilun edistämistyössä?
Lasten ja nuorten omatoimisen liikkumisen ja liikunnan olosuhteet (koulu- ja päiväkotipihat, lähiliikuntapaikat, skeittipaikat yms.)
Aikuisväestön omatoimisen liikkumisen ja liikunnan olosuhteet (uimahallit, kuntosalit, kävely- ja pyörätiet, ladut ja ulkoilureitit yms.)
Lasten ja nuorten seuroissa tapahtuvan liikunnan ja urheilun olosuhteet (seurojen ja yhdistysten perustoiminnassaan käyttämät sisä- ja ulkoliikuntapaikat)
Ohjaus- ja kerhotoiminta & neuvontapalvelut (ohjatut liikuntatunnit, koulujen liikuntakerhot, erityisryhmien liikunta yms)
Kuntalaisten ja paikallistoimijoiden osallistaminen (esim. kuntalaisten kuuleminen, seurayhteistyö yms.)
Liikuntapalveluista viestintä (tiedottaminen, nettisivut, sosiaalinen media yms.)
Kaupungin liikuntapalveluiden kokeilutoiminta (esim. uusien liikkumisen edistämisen keinojen ideointi ja nopeat kokeilut yms.)
Kaupungin liikuntapalveluiden johtaminen (toiminnan suunnitelmallisuus, henkilöstön osaaminen yms.)
Kaupungin käyttömaksupolitiikka ja avustusjärjestelmät (lippuhinnat, tilavuokrat, seuratuet yms.)
Tapahtumaolosuhteet (olosuhteet pääsarjapeleille yms.)
Aikuisväestön seuroissa tapahtuvaan liikunnan ja urheilun olosuhteet (seurojen ja yhdistysten perustoiminnassaan käyttämät sisä- ja ulkoliikuntapaikat)
Kaupungin kilpa- ja huippu-urheilulle suunnattu tukijärjestelmä (akatemiatoiminta, liikuntapaikkahankkeiden tuki yms.)
Toimivat yhteistyömallit ja -verkostot
Perheliikunta ja perheiden yhteiset harrastukset
Lähiliikuntapaikat ja liikuntatilojen kunnossapito ja hyödyntäminen
Nuoret mukaan ideoimaan ja toteuttamaan
Lähiliikuntapaikat – erityisesti pyöräily-, lenkkeily- ja kaupunkiretkeilyreitit
Esteettömät lähiliikuntapaikat, ohjausta mukaan, levähdyspaikkoja ja vessoja reittien varsille
Liikkumisgaala, jossa palkitaan ja juhlitaan
Liikuntatapahtumia ja lajikokeiluja, liikkumiskaveri sekä kuljetukset
Seurojen ja kaupungin sekä seurojen välinen tiedonkulku ja viestintä
Seuraforumin kehittäminen palvelemaan yhteistyötä ja seurojen erityistarpeita ”seuraryhmittäin”
Ilmapiiri innostava ja rakentava
Paljon konkreettisia ratkaisuja ja ideoita
Osallistettiin toimijoita ja asukkaita
Liikuntalajien ja -muotojen kirjo kasvanut
Huippu-urheilu keskeinen viihteen muoto
Pitkäjänteisen sitoutumisen rinnalla projektimaisuutta ja kertaluontoisuutta
Lasten liikunnalliset perustaidot heikentyneet ja yksipuolistuneet
Laatuvaatimukset ja harrastamiskustannukset kasvaneet
Perusteltavissa olevien tukikohteiden määräkasvu
Tarve perustella julkinen tuki liikuntatoimintaan
Hallinnon rajat ylittävä poikkihallinnollinen yhteistyö
Maakunta- ja sote-uudistusten mahdolliset heijastumat kuntien rooliin
Yhteenveto päähaasteista ja ratkaisukeinoista
Valtakunnalliset selvitykset: Pääosa suomalaisista kaikissa ikäryhmissä liikkuu terveytensä kannalta liian vähän.
Päivittäinen omatoiminen arkiliikkuminen ja –liikunta on kaikissa väestönosissa liian vähäistä.
Urheilun vetovoimaisuudesta huolimatta seuratoimintaan osallistuvien lasten ja nuorten osuus ei ole juurikaan kasvanut. Yksi merkittävä syy on harrastamiskustannusten kasvu osana seuratoiminnan yleistä laatuvaatimusten kasvua.
Asukaskyselyn perusteella yli kolmasosa kaupunkilaisista on tyytymättömiä kaupungin keskeisiin toimenpiteisiin liikunnan edistämisessä, kuten lasten ja nuorten liikunnan omatoimisen ja organisoidun harrastamisen olosuhteisiin sekä liikunnan ja urheilun harrastamisen kustannuksiin liittyviin toimenpiteisiin.
Työpajoissa kehittämistoimenpiteitä kohdistettiin erityisesti lähiliikuntaolosuhteiden ratkaisuihin, yhteistyön vahvistamiseen, omatoimisen liikkumisen tukemiseen sekä matalan kynnyksen toimintaratkaisuihin.
Olosuhteiden ja palveluiden kehittäminen
Lähiliikuntaolosuhteet ydinroolissa omatoimisen liikkumisen mahdollistajana. Eri ikäryhmillä ja/tai käyttäjäryhmillä korostuvat erilaiset lähiliikuntapaikat, -ympäristöt ja  reitit.
Matalan kynnyksen ratkaisujen ja palveluiden synnyttäminen palvelukehittämisen keskiöön – huomioiden elämänkaaren eri vaiheiden erityistarpeet.
Yhteistyön lisääminen ja tiivistäminen verkostojen kanssa.
Yhteistyöllä hyödynnetään aiempaa tehokkaammin eri toimijoiden osaamista, olosuhteita sekä toimintakulttuureita. Näin löydetään ratkaisuja, joita eri toimijat eivät kykene yksin ratkaisemaan.
Osallistaminen, viestintä ja kokeileminen lisäävät vaikuttavuutta kehittämistyössä. Osallistamalla saadaan aikaan sitoutumista ja enemmän ajatuksia ja ideoita kehitystyön tueksi, monipuolinen viestintä vaikuttaa moneen suuntaan: kaupungista asukkaille ja eri toimijoille ja päinvastoin, kokeilemalla hiotaan ideoista timantteja.
Liikuntavaikutusten arviointi tulee sisältyä kaikkeen kaupungin suunnittelutyöhön ja päätöksentekoon. Siten voidaan vaikuttaa uusiin
pitkän aikavälin liikkumisen edistämisen tuloksiin esimerkiksi kaupunkisuunnittelun, matkailun ja elinkenoelämän näkökulmista.
Lasten ja nuorten painopistevalinnat
Omatoimisen liikkumisen ja liikunnan edistäminen
Liikkumaan innostavia lähiliikuntapaikkoja löytyy jokaisen lappeenrantalaisen lapsen ja nuoren lähiympäristöstä.
Jokaisena koulu- ja päiväkotipäivänä mahdollistuu lappeenrantaisille lapsille ja nuorille vähintään tunti liikkumista.
Lappeenrantalaisten lapsiperheiden yhteinen liikkuminen lisääntyy.
Lähiympäristön maksuttomat ja innostavat liikkumispaikat olosuhteet lasten ja nuorten omatoimisen liikunta-aktiivisuuden perusedellytys. Kaupunkilaisilta vahva tuki lasten ja nuorten lähiliikuntaolosuhteiden kehittämiselle.
Koulu- ja päiväkotipäivien aikana tavoitetaan kaikki lapset ja nuoret. Liikunta-aktiivisuuden aikaansaamisen lisäksi liikkumisen ja liikunnan keinoin voidaan eri tavoin edistää ja tukea koulujen ja päiväkotien erilaisia kasvatus- ja oppimistavoitteita.
Vanhempien mahdollistamat perheiden yhteiset liikuntahetket ovat tärkeässä roolissa lasten liikunta-aktiivisuuden aikaansaamisessa ja liikunnallisen elämäntavan omaksumisessa.
Jatketaan ja päivitetään Lappeenrannan lähiliikuntapaikkojen kehittämisohjelmaa. Pääfokus koulupihojen kehittämisessä. Tavoitteena vähintään yhden uuden lähiliikuntapaikan toteuttaminen joka vuosi.
Kokeillaan uusia ratkaisuja ja panostetaan lähiliikuntapaikkojen käytön tehostamiseen. Mahdollistetaan kulkemista omatoimiseen liikkumiseen ja harrastamiseen turvallisesti ja helposti.
Jatketaan Liikkuva Koulu -ohjelman toimenpiteiden ja toimintakulttuurin jalkauttamista kaikkiin Lappeenrannan kouluihin.
Tartutaan aktiivisesti varhaiskasvatuksen valtakunnallisen liikkumisohjelmaan (”Ilo kasvaa liikkuen”) ja edistetään sen toimintamalleja kaikkiin Lappeenrannan varhaiskasvatusyksiköihin.
Toteutetaan perheliikuntatempauksia ja tapahtumia.
Kehitetään ja tuotetaan erityisesti perheliikuntaa edistäviä palveluratkaisuja.
Ohjatun liikunnan ja urheilun harrastamisen edistäminen
Lappeenrantalaisille liikunta- ja urheiluseuroilla on toimivat lasten ja nuorten harjoitteluolosuhteet.
Jokaiselle lappeenrantalaiselle lapselle ja nuorelle on tarjolla innostavaa matalan kynnyksen liikuntakerhotoimintaa.
Lasten ja nuorten seuraharrastamisen kustannukset pysyvät kohtuullisina kannustavalla seura-avustuspolitiikalla.
Noin puolet lappeenrantalaisista lapsista ja nuorista liikkuu viikoittain useita tunteja seuraharrastusten parissa. Toimivat harjoitusolosuhteet ovat harrastamisen perusedellytys ja niiden kehittämiselle olemassa vahva kaupunkilaisten tuki.
Kaikki lapset ja nuoret eivät ole kiinnostuneita tavoitteellisesta seuraharrastamisesta, jolloin tarvitaan innostavia, mutta toimintatavoiltaan ja kustannuksiltaan matalakynnyksiä ohjatun harrastamisen toimintamalleja.
Seuraharrastamisen kustannusten kasvaminen osittain lasten ja nuorten seuraharrastamisen kasvun esteenä. Toimivalla tukijärjestelmällä voidaan pyrkiä estämään ilmiön negatiivisten vaikutusten kasvua.
Haetaan seurojen kanssa yhdessä ratkaisuja olosuhdeongelmiin ja kokeillaan ennakkoluulottomasti uudenlaisia ratkaisumalleja.
Päivitetään kaupunkitasoinen liikuntapaikkasuunnitelma ja tarkennetaan tässä yhteydessä 2020 -luvun liikuntapaikkarakentamisen investointiohjelma.
Ylläpidetään ja vahvistetaan nykyistä hyvää matalan kynnyksen kerhotoimintaa.
Luodaan ja käynnistetään uusia innostavia kerhoja/toimintamalleja yhteistyössä lappeenrantalaisten paikallistoimijoiden kanssa (seurat, yhdistykset, järjestöt).
Tehdään selvitys liikuntaseurojen avustus- ja maksupolitiikan nykytilasta ja tarpeista.
Arvioidaan selvityksen perusteella tarvittavat toimenpiteet tuleville vuosille.
Omatoimisen liikkumisen ja liikunnan edistäminen
Lappeenrannassa on liikkumiseen kannustavat lähiliikunta- ja -ulkoilureitit, jotka tukevat aikuisväestön säännöllistä arki- ja hyötyliikuntaa.
Lappeenrannassa on kattavat ja laadukkaat henkilökohtaisen liikuntaneuvonnan ja -ohjauksen palvelut tukemassa työikäisten ja ikääntyvien omaehtoista liikkumista ja liikuntaa.
Paikallislähtöisillä ja valtakunnallisilla liikuntakampanjoilla ja -tempauksilla edistetään työikäisten ja ikääntyneiden omaehtoista liikuntaa.
Kävely- ja pyöräilytiet sekä muut lähiulkoilu- ja kuntoilureitit ovat aikuisväestön säännöllisen arkiliikunnan keskeisin olosuhde. Näiden kehittämiselle kaupunkilaisilta vahvaa toivetta ja tukea.
Ohjaus on keskeisin keino innostamaan, rohkaisemaan ja auttamaan oikeiden olosuhteiden ja motivoivien liikkumismuotojen löytämiseksi ja oppimiseksi.
Erilaiset tapahtumat ja kampanjat innostavat ja tarjoavat eri lajien ja liikuntamuotojen kokeilumahdollisuuksia sekä luovat sosiaalisia verkostoitumisen paikkoja. Työpajojen vahva viesti.
Saavutettavuuden parantamiseksi lisätään kevyenliikenteen väyliä, ulkoilureittejä, viherväyliä, rakennetaan niihin levähdyspaikkoja ja vessoja. Kannustetaan ihmisiä käyttämään ulkoilureittejä nykyistä enemmän.
Etsitään ratkaisuja ohjaustoiminnan lisäämiseksi lähiliikuntaolosuhteiden tehokkaampaa käyttöä ajatellen.
Vahvistetaan eri toimijoiden yhteistyötä tuottamaan lisää ohjausta.
Varmistetaan toimijoiden osaamista kouluttamalla ja kokemusten systemaattisella vaihtamisella.
Ollaan mukana valtakunnallisissa kampanjoissa.
Vahvistamalla yhteistyötä ja viestintää toteutetaan eri toimijoiden kanssa kaupunkitasoisia ja paikallisia tempauksia ja kampanjoita.
Ohjatun liikunnan/urheilun harrastamisen edistäminen
Kaupungissa on tarjolla kohdennettuja ja vetovoimaisia ohjattuja liikuntatunteja työikäisille ja ikääntyville.
Lappeenrannan seura- ja yhdistystoiminta on aktiivinen aikuisväestön liikuttaja.
Lappeenrannan liikunta- ja urheiluelämässä on läpäisevänä ja leimallisena toimintatapana vahva yhdessätekemisen kulttuuri.
Jatketaan osallistamisen vahvistamista kaikessa toiminnassa.
Kaikessa tekemisessä viestinnän näkökulmat ja keinot ovat mukana. Sosiaalisen median rooli vahvistuu.
Liikkumisvaikutusten arviointi sisältyy kaikkeen kaupungin suunnittelutyöhön ja päätöksentekoon.
Omatoimisen liikkumisen tukemiseksi tarvitaan erityisesti terveytensä eteen liian vähän liikkuville rohkaisua ja osaamista sekä vertaistukea. Yhdessä tekeminen luo uusia sosiaalisia suhteita.
Seuroilla ja muilla yhdistyksillä on paljon osaamista sekä kokemusta aikuisväestön harrasteliikunnasta ja kilpaurheilusta. Seurat tarjoavat laajan valikoiman erilaisia liikkumis- ja urheilumuotoja.
Yhteistyöllä hyödynnetään aiempaa tehokkaammin eri toimijoiden osaamista, olosuhteita sekä toimintakulttuureita. Näin voidaan ratkaista haasteita, joita yksittäiset toimijat eivät kykene ratkaisemaan. Seuraforumissa korostettiin yhteistyön merkitystä.
Osallistaminen tarjoaa kaikille mahdollisuuksia vaikuttaa ja olla mukana. Lisäksi osallistaminen luo uusia ideoita, toimintoja sekä auttaa saamaan lisää toimijoita mukaan.
Hyvällä viestinällä saavutetaan vaikuttavuutta. Ohjelman laadinnan aikana viestinnän puutteet nousivat esille jokaisessa tapaamisessa ja työpajassa. Viestinnän kehittämiseen on paljon tarvetta ja odotuksia.
Ideasta toimivaan käytäntöön kulkee usein kokeilemisen, erehdyksen, oppisen ja onnistumisen polkua. Hallittu kokeileminen on hyvä ja turvallinen tapa testata ideaa.
Kaupunkilaisten liikkumisen aktiivisuuteen vaikutetaan joko positiivisesti tai negatiivisesti kaupungin päätöksillä. Nämä vaikutukset tulee tunnistaa jo suunnitteluvaiheessa.
Tehdään tarvekartoitus sekä arvioidaan nykyinen ohjaustoiminta. Muutetaan tarvittaessa sekä sisältöä että kohderyhmiä.
Huolehditaan toiminnan laadusta osaamista lisäämällä sekä eri toimijoiden yhteistyötä vahvistamalla.
Parannetaan viestintää ja markkinointia asukkaille luomalla yhteinen viestintäalusta.
Vahvistetaan yhteistyötä, kokemusten vaihtoa ja tuotekehittelyä sekä viestintää liikuntatoimen ja seurojen kesken.
Vahvistetaan erilaisia verkostoja, joita on syntynyt aiemmin sekä työpajoissa. Tämä edellyttää verkoston huoltamista, kokoontumista sekä yhteisiä tavoitteita ja toimenpiteitä.
Huolehditaan siitä, että jokaisella verkostolla on nimetty vetäjä ja vetäjällä on edellytykset toimia: osaamista, aikaa ja riittävät resurssit.
Kehitetään seuraforumia erityisesti seurojen ja seuraryhmien yhteisten haasteiden ja viestinnän ratkaisemiseksi.
Toteutetaan tarvittaessa ja säännöllisesti asukaskyselyitä sekä osallistavia työpajoja.
Kehitetään osallistamisen vahvistamiseksi muita työmenetelmiä ja hyödynnetään kaupungin eri hallintokuntien kokemuksia ja osaamista.
Jokaisen kehittämisprosessin osana on viestintä ja tarpeen mukaan markkinointi.
Etsitään yhdessä kaupungin eri hallintokuntien kanssa tehokkaita viestinnällisiä ratkaisuja sekä hyödynnetään muiden kokemuksia ja osaamista.
Jokaisen kehittämisprosessin osana arvioidaan kokeilemisen tarvetta ja hyödynnetään kokeilemista tarvittaessa.
Huolehditaan siitä, että erilisiin prosesseihin osallistuvilla on riittävä ymmärrys ja osaaminen kokeilukulttuurista.
Kehitetään ja kokeillaan työkaluja liikuntavaikutusten arviointiin.
Viedään toimintamallia aktiivisesti kaikkeen suunnitteluun ja päätöksentekoon.
Toimeenpanon ja seurannan suuntaviivoja
Vuonna 2018 Liikkumisohjelman suuntaviivojen rakentaminen
Vuonna 2019 Liikkumisohjelman konkretisoiminen
Verkostojen rakentamista & ohjelman jatkotyöstöä verkostojen kanssa
Vuosina 2020-2025 Liikkumisohjelma käytäntöön ja lentoon
Suunnitelmallisempaa ja tehokkaampaa perustekemistä
Kohdistettuja & osuvia erityistoimenpiteitä
Verkostomainen työtapa ja aktiivinen osallistaminen keskeinen osa toimintakulttuuria
2020 syksyllä toistetaan asukaskysely
Esimerkkejä työpajoista ja asukaskyselyistä saaduista kehittämisideoista
(Liikkumisohjelman asukaskyselystä ja työpajoista saatiin yli sata erilaista yksittäistä kehittämistoivetta tai toimenpide-ehdotusta, alla poimintoja näistä.)
ylisukupolvisia tapahtumia ja toimintaa
kaupungintalo iltaisin seurojen käytössä (paljon tyhjää työtilaa iltaisin)
nuorille oma paikka ideoida ja toteuttaa
luodaan lisää vertaisryhmiä, erityisesti aikuisväestölle
seuratukijärjestelmän luominen niin, että tuki olisi sidottu seuran toiminnan laatuun. Kaupunki myöntäisi seuroille vastikkeellista tukea tietyin kriteerein.
miksi vesijumpat eivät voisi olla pelkän uimahallimaksun hintaisia? Itsellä hiukan vaikuttaa se, että joudun maksamaan vielä hallimaksun lisäksi.
Karhuvuoren isolle leikkikentälle voisi tuoda aikuisille sopivia liikuntavälineitä ja ehkä frisbeegolfrata
luodaan perinne: eläköityville liikkumisläksiäislahja
liikkumisgaala ikäihmisille, palkitaan ja tehdään näkyväksi ikäihmisten liikkumista
Puhelinvaihde: 05–6161 (Ma–pe klo 8–16)
Aukioloaika: ma–pe klo 9–12 ja 13–15
puh. 040 682 0227
Puhelin (05) 616 2220
Puhelin (05) 616 0220
Anna palautetta Lappeenrannan kaupungin palveluista!
Saat tarvittaessa ohjeita sivuston käytössä asiakaspalvelukeskus Winkistä, puh. 05 616 2220 tai sähköpostilla winkki@lappeenranta.fi .
Tietosuoja   Tietoa sivustosta   Saavutettavuusseloste