fi fi en fi fi fi fi ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ca es es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en es es fi fi fi fi fi tr fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi en en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi
Antero Tupamäki: Hevosia kaikki tyyni | Suomenhevosliitto ry
Missä voisin opetella valjastamaan ja ajamaan?
Ideoita suomenhevosen hyväksi? – kerro siitä meille
Kun Laukaan eläinklinikalle tulee nuori, itseään täynnä oleva suomenhevosori, niin sen kuulee koko klinikka. Eläinlääkäri Antero Tupamäki myöntää, että lämminveriseen lajitoveriin verrattuna suomenhevosen käsittely on erilaista eläinlääkärin vastaanotolla. Tästä huolimatta hän kumoaa monta suomenhevoseen liittyvää luuloa. Hän korostaa, että hevonen on hevonen olipa se lämminverinen tai kylmäverirotu. Ja nyt puhutaan urheiluhevosista.
Tupamäki ei ole huolissaan suomenhevosen tulevaisuudesta, mikäli hevosharrastus pysyttelee nykyisissä määrissä. Jos varsoja syntyy tulevaisuudessakin 1600-1500 eläintä vuodessa, kannasta riittää ravi- ja ratsupuolelle sekä kilpa- että harrastehevosia eikä sukusiitoskaan uhkaa.
– Paljon enemmän sukusiitosta harrastetaan esimerkiksi amerikkalaisten ravurien kohdalla ja täysin tietoisesti!
Nykyharrastus on erittäin ravivoittoista, sillä valtaosa astuttaa tammansa hyväksi uskomallaan ravurioriilla. Syntyvistä varsoista starttiin tulee kuitenkin vain yksi kolmasosa, joten määrästä riittää jaettavaksi suomenhevosta käyttöön jos toiseenkin. Haastattelun aikana Tupamäki romuttelee suomenhevoseen liittyviä uskomuksia. Toki hän myöntää rodun kestävyyden lämpöiseen verrattuna. Hyvin laitettu suomenhevosravuri takoo ratoja jopa viralliseen eläkeikään saakka. Silti Tupamäki muistuttaa, että esimerkiksi urheiluhevosten vaivat ovat lähes samat. Kun vauhtia vaaditaan ja rataa tahkotaan vasemmassa kierroksessa, lisääntyvät vaivat niin lämminverisillä kuin suomenhevosilla. Urheiluhevosen tuo klinikalle pääosin jalkavaiva, joka muodostaa ongelmista 70-80 prosenttia. Se loppu parikymmentä on lähes kokonaan keuhkosairauksia ja muut ovat sen verran vähäisiä, ettei niistä kannata edes puhua.
Hevonen tarvitsee tilaa myös talliin Keuhkovaivat ovat suomenhevosilla yleisempiä kuin lämminverisillä, mutta niille Tupamäki löytää syyn olosuhteista eikä itse rodusta. Monen suomenhevosen tallina toimii entinen navetta, ja jos tallia ei koroteta, hevonen sairastuu. Tupamäki muistuttaa, että hevonen tarvitsee tietyn kuutiomäärän ilmaa ympärilleen eikä edes tehokas ilmastointi kykene poistamaan matalan tallin ongelmia. Eivätkä ne poistu, vaikka hevosille syötettäisiin pölyämätöntä pyöröpaaliheinää. Lämminveriset kärsivät puolestaan enemmän kurkunpään vaivoista.
Jännevaivat, jännetuppitulehdukset ja hankositeet ja ylipäätään pehmytkudosvaivat ovat vähentyneet, mutta toisaalta niveliin kohdistuvat ongelmat lisääntyneet. Muutosta on tapahtunut viimeisen parinkymmenen vuoden aikana ja syyt löytyvät sekä valmennuksesta että vauhdista.
– Aikaisemmin suomenhevosen valmennus oli pitkäjänteisempää ja perusvalmennus fyysisesti kovempaa. Hevosilla tehtiin kunnon töitä. Entisajan tukkikuorman vetoa ja nykyajan jarrukärryä tai traktorinrengasta ei voida verrata keskenään. Nykyisin tehoa otetaan lisääntyneellä vauhdilla, ja vauhtia vaaditaan yhä enemmän myös radoilla. Valjastuksessa tämä merkitsee länkien esille ottoa vasta siinä vaiheessa, kun voimaa haetaan kesäaikaan reen vedosta.
Länkiä Suomen maaseutu on vielä täynnä, eri asia sopivatko ne nykyajan urheiluhevoselle muodoltaan.
– Kun 1950-luvulla oli työkäytössä puoli miljoonaa hevosta, niin olihan niillä länkiä. Eikä niitä länkiä rovioilla ole poltettu.
Tupamäki innostuu kehittelemään längenvalmistustekniikkaa, jossa hevosen kaulasta otetaan muotti ja valetaan siihen länkiaihe. Puuta hän ei enää käyttäisi lainkaan. Siinäpä markkinaidea jollekin.
– Niin, mutta riittääköhän niitä markkinoita, hän vastaa.
Usealla tallilla ei ole länkiä eikä niitä ei edes osattaisi käyttää.
Huippu-urheilija ei tervettä päivää nää
Tupamäki muistuttaa haastattelun aikana useaan otteeseen, että kun urheiluhevosesta puhutaan niin vaivoja tulee, aivan kuten ihmisillä. Vaivat kuuluvat huippu-urheiluun, myös raviurheiluun. Ja junioriurheilu puskee päälle myös hevosurheilussa eikä tämäkään tunnu Tupamäkeä huolettavan. Itse asiassa eläinlääkäri on sitä mieltä, että varhaisempi ajo suomenhevosella on vain kehitystä parempaan suuntaan. Tosin hän muistuttaa, että valmennus on tapahduttava varsan ehdoilla eikä liikuttelu merkitse suoraa paahtoa piiska ojossa. Siinä nimittäin varsa menee helposti rikki ja mikä pahinta kyllästyy koko touhuun. Valmentajalta vaaditaan pitkää pinnaa ja kekseliäisyyttä, että suomenhevosen motiivi juosta ei häivy taivaan tuuliin.
Tupamäki sanoo, että suomenhevosen kanssa on tehtävä moninkertainen työ lämpöiseen verrattuna. Suomenhevonen vaatii aikaa ja kärsivällisyyttä. Niinpä moni ammattivalmentaja ei mielellään kyseistä rotua edes ota valmennukseen, koska suomenhumman laittoon saattaa kulua aikaa jopa kolminkertainen määrä lämpöiseen verrattuna. Työmäärä ei näy palkintoja jaettaessa, sillä suomenravurin palkintotaso on huomattavasti alhaisempi kuin lämminveristen sarjoissa.
– Mutta kun suomenhevosen kanssa jaksaa tehdä huolellista työtä, siitä saa tosi hyvän kaverin ja erittäin toimivan hevosen, hän lohduttaa pitkän linjan harrastajia. Ja ihmettelee, kuinka kauan näin läpitappiollista harrastusta jaksetaan ylipäätään Suomessa harrastaa.
Tupamäki muistuttaa, että lämminveristä on jalostettu juoksijaksi jo toistasataa vuotta kun puolestaan suomenravurin kohdalla jalostus on vain neljä-viisikymmentä vuotta vanhaa. Mutta tätä taustaa vasten suomenhevosilta on lupa odottaa vielä aikamoisia ennätyksiä toisin kuin lämminveripuolella.
Toki jotain positiivistakin löytyy. Suomenhevosvarsoilla on huomattavasti vähemmän irtopalaongelmia kuin lämminverisillä. Lämminverivarsoilla kasvuhäiriöitä esiintyy kuudesta kymmeneen prosenttia kun vastaava luku suomenhevosilla on vajaa prosentti. Syy löytynee rodun hitaammasta kasvuvauhdista.
Entäpä uskomus rodun helppohoitoisuudesta, ettei suomenhevosta tarvitse niin kääriä kuin lämpöistä? Tupamäki tuumii, että nyt puhutaan lähinnä ihmisistä eikä suinkaan eläimistä. Suomalaiseen hevosmieskulttuuriin ylenpalttinen kääriminen ei ole kuulunut yhtä oleellisesti kuin esimerkiksi puoliverisiä kuhisevalla ratsupuolella. Tupamäen mielestä kääriä saa, jos siitä tykkää, samaa ne kääreet tekevät jaloille olipa kyseessä millainen hevonen tahansa. Eläinlääkärin asia ei liene ottaa kantaa puolesta tai vastaan, kukin tulkoon onnelliseksi tyylillään…
No, ruokinta nyt ainakin on erilaista?
– Ei, vastaa Tupamäki.
Kaiken perusta on hyvälaatuinen heinä ja sitä hevosen on saatava riittävästi. Vielä 1970-luvulla saatettiin pihistää hevosen heinämääriä, ettei sille tule heinämahaa ja puolestaan kauraa syydettiin senkin edestä. Nyt suunta on täysin toinen jo ihan kansainvälisesti. Hevosille annetaan heinää lähes niin paljon kuin ne haluavat syödä. Ainoastaan syöppöjen heinämäärää Tupamäki kehottaa kontrolloimaan. Kauraa tai ylipäätään väkirehua, voihan se olla myös teollista, annetaan nykyään vähemmän, sillä esimerkiksi hyvälaatuinen pyöröpaaliheinä on loistavaa ravintoa.
Hevosen ruoansulatuselimistön kannalta on erittäin tärkeää, että sylkeä erittyy mahdollisimman paljon. Jos hevosella on koko ajan jotain natusteltavaa, saattaa se erittää sylkeä kahdesta-kolmeenkymmeneen litraa päivässä ja sylki neutraloi puolestaan vatsaa ja pitää ruoansulatuselimistöä kunnossa.
Liian vähäisestä heinämäärästäkö johtuu urheiluhevosten vatsahaavaongelmat ja ylipäätään muutokset ruoansulatuselimistössä? Tupamäki ei usko, että vastaus olisi näin yksinkertainen. Asiaa tutkitaan parhaillaan, ja Tupamäki toteaa, että muutoksia löydetään sellaistenkin hevosten sisuskaluista, jotka syövät hyvin ja joiden karva kiiltää. Nämä asiat ovat nyt vain tapetilla.
Entäpä sitten varsan kasvupohja, tuoko tarhakasvatus ongelmia? Tupamäki vastaa, että totta kai kaikkein paras on vihreä laidun läpi kesän, mutta samalla hän muistuttaa, että sellaisillakin on oikeus kasvattaa hevosia, joilta suuret laitumet puuttuvat. Hevoset on vain ruokittava hyvin, laitumellahan riittää laidunheinän lisäksi vain vesi, suola ja kivennäiset. Samalla hän huomauttaa, että laidunruohon on erittäin hyvää ravintoa myös urheiluhevosille.
Löytyisikö laiduntavista hevosista maisemoijia tyhjentyvälle maaseudulle? Tupamäki vastaa, että elävöittäisiväthän ne maisemaan, mutta EU taitaa toistaiseksi suhtautua nihkeästi tällaiseen ajatukseen.
Entäpä sitten tämä liikunta, kasvurajat ja hidas kehitys?
Tupamäki iloitsee uudesta suuntauksesta, jossa suomenvarsojakin liikutetaan yhä aikaisemmassa vaiheessa. Hän ei näe tätä rodun uhkana, ei se siitä miksikään mene, vaikka tulosta tuleekin nopeammassa tahdissa. Paljon suurempi riski on ottaa varsa kokokesän laitumelta talveksi sisään, jolloin sen liikunta laskee radikaalisti samalla kun ruokinta muuttuu lisääntyvän väkirehun myötä. Siinä tulee kaksi rajua muutosta yhtä aikaa.
– Kun hevonen kehittyy nelikymenkiloisesta varsasta viisisataakiloiseksi eläimeksi niin kaikki kymmenkertaistuu. Verenkierto, lihaksisto, kaikki. Niinpä fyysisen rasituksen on noustava myös eli mielekästä liikuntaa talvikautena ennemmin kuin tallin nurkassa seisottelua.
Tupamäki korostaa, että hevonen on laumaeläin ja liikkuu laumassa huomattavasti enemmän kuin yksikseen. Varsa tarvitsee kaverin, mielellään useamman. Pihatot ovat yksi ratkaisu ja maaseudun kylille Tupamäki kannustaa kehittämään yhteisiä varsa- tai orilaitumia.
1.1.2013 in Artikkelit, SuomenhevosSanomat 1/2001. Avainsanat:Antero Tupamäki, suomenhevonen, suomenhevosliitto, SuomenhevosSanomat, Tiina Ruotsala
Uutta hevostaloutta ja Köppisen tarinaa
Suomenhevonen yhdistää sinut, minut ja meidät!
← Suomenhevosharrastajat puhdasta sakkia
Metsuri Greger Holmbäck tekee suomenhevosen kanssa metsätöitä →
Täytä tietosi alle tai klikkaa kuvaketta kirjautuaksesi sisään:
Sähköpostiosoite (pakollinen) (Osoitetta ei koskaan julkaista)
Olet kommentoimassa WordPress.com -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Twitter -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Facebook -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Muodostetaan yhteyttä palveluun %s
Ilmoita uusista kommenteista sähköpostilla.
Ilmoita uusista artikkeleista sähköpostilla.
Ajankohtaisten arkisto Valitse kuukausi heinäkuu 2022 kesäkuu 2022 maaliskuu 2022 joulukuu 2021 heinäkuu 2021 kesäkuu 2021 toukokuu 2021 maaliskuu 2021 helmikuu 2021 tammikuu 2021 lokakuu 2020 syyskuu 2020 elokuu 2020 heinäkuu 2020 kesäkuu 2020 maaliskuu 2020 helmikuu 2020 joulukuu 2019 lokakuu 2019 syyskuu 2019 elokuu 2019 heinäkuu 2019 kesäkuu 2019 toukokuu 2019 maaliskuu 2019 helmikuu 2019 tammikuu 2019 joulukuu 2018 marraskuu 2018 lokakuu 2018 syyskuu 2018 elokuu 2018 heinäkuu 2018 kesäkuu 2018 toukokuu 2018 huhtikuu 2018 maaliskuu 2018 helmikuu 2018 tammikuu 2018 joulukuu 2017 marraskuu 2017 lokakuu 2017 syyskuu 2017 elokuu 2017 heinäkuu 2017 kesäkuu 2017 huhtikuu 2017 maaliskuu 2017 helmikuu 2017 tammikuu 2017 joulukuu 2016 marraskuu 2016 lokakuu 2016 syyskuu 2016 kesäkuu 2016 toukokuu 2016 maaliskuu 2016 tammikuu 2016 syyskuu 2015 elokuu 2015 heinäkuu 2015 kesäkuu 2015 toukokuu 2015 huhtikuu 2015 maaliskuu 2015 helmikuu 2015 tammikuu 2015 marraskuu 2014 elokuu 2014 heinäkuu 2014 kesäkuu 2014 toukokuu 2014 huhtikuu 2014 maaliskuu 2014 helmikuu 2014 tammikuu 2014 joulukuu 2013 marraskuu 2013 lokakuu 2013 syyskuu 2013 elokuu 2013 heinäkuu 2013 kesäkuu 2013 toukokuu 2013 huhtikuu 2013 maaliskuu 2013 helmikuu 2013 tammikuu 2013
Jäsen – lisää tietosi palveluhakemistoon
Tilaa uudet ajankohtaiset päivitykset sähköpostiisi
Syötä sähköpostiosoitteesi, niin voit seurata tätä blogia ja saat ilmoituksia uusista julkaisuista sähköpostitse.
Lue uusin Suomenhevonen-lehti netissä
Tästä pääset lukemaan vanhempia lehtiä
Luo ilmainen kotisivu tai blogi osoitteessa WordPress.com. tekijä Konstantin Kovshenin.
Privacy & Cookies: This site uses cookies. By continuing to use this website, you agree to their use.
To find out more, including how to control cookies, see here: Cookie Policy
Liity 2 056 muun seuraajan joukkoon
Already have a WordPress.com account? Log in now.
View post in Reader
%d bloggaajaa tykkää tästä: