fi fi fi uz fi et eo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi uz fi et fi en eo fi fi en fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi sv en fi
Uusi kylmä­pihatto alle kustannusarvion - Maatilan Pellervo
Juho Lapin pihattohanke sai naapureilta myönteiset kommentit rakennuslupavaiheessa ja nyt kun se on valmis, ohikulkijat ovat kertoneet olevansa iloisia lehmien näkemisestä.
Kallion tilan uusi emopihatto alitti kustannus­arvion yli 100 000 eurolla. Siitäkin huolimatta, ettei joka kohdassa valittu halvimpia ratkaisuja. Kustannus­säästöt syntyivät harkiten ja pienistä puroista.
Uuden, 72 emon makuuparsipihaton kustannusarvio oli 452 000 euroa, mutta Juho Lappi pystyi toteuttamaan koko urakan sisältäen hiekkakauhan hankinnan 337 000 eurolla. Se ei ole yllätys, sillä nuori viljelijä osasi etsiä säästöä monesta paikasta, mutta harkiten.
– Tämä ei siis ole viimeisen päälle halpa emola. Esimerkiksi kantavina rakenteina tässä ovat metalli­tolpat. Niillä ja betonielementeillä sisällä sain kestävää ja nopeasti valmista. Sama oli valmis­anturoissa, sanoo Lappi, joka suhteutti kokonaiskustannusta sekä hintaan että rakennusaikaan.
Pihaton paikkaa piti etsiä tien halkomalla tontilla, jossa naapurin raja on lähellä. Isäntä kaivoi neljä testikuoppaa, ennen kuin löysi sopivan paikan kallion päältä, jossa pihatto on selvästi ympäristöään korkeammalla.
Kaksirivisessä hiekkaparsipihatossa on toinen lantakäytävä parsien välissä ja toinen ruokintakäytävällä, jossa emojen takana on 1,5 metriä korkea betonielementtiseinä. Poikima- ja sairaskarsinat ovat keskellä.
Takakäytävän hiekkaisen lannan Juho tuuppaa kuivalantalaan ja etukäytävän läjät hän pyrkii saamaan lietesäiliöön. Kolmeen osastoon jaettu katettu kuivalantala vetää reilut 800 kuutiota, ja lietesäiliöön mahtuu noin 800 mottia lietettä.
Syksyllä lantalan yhdessä lokerossa on katon alla kuivaa hiekkaa hiekkaparsien täytteeksi ja kuivikkeeksi. Sen kuluttua loppuun lantalaan alkaakin tulla poikimakauden olkilantaa.
– En edes harkitsisi pihattoa ilman lietelantasäiliötä. Jotkut sanovat sitä turhaksi, mutta se on ollut tosi hyvä. Olisi karmeaa rämpiä liian märän kuivalannan kanssa.
Lattialämmityskaapelista lantakäytävien alle tuli noin 5 000 euron lisäkustannus. Pakkasjaksoilla kaapelin voi laittaa lämpenemään, jotta lanta lähtee levyinä. Viime talvena sille oli käyttöä neljä kertaa.
Päädyn pressuovien sisäpuolella on vanerilla tiivistetyt portit, etteivät emot nyhtäisi pressua. Lietesäiliö on ruokintakäytävän jatkona. Jos halliin tulee peilikuvalaajennus, myös uusi osa voi käyttää säiliötä.
34-vuotias Juho Lappi on suunnitellut emopihaton rakentamista tosimielellä vuodesta 2018. Tilalla oli tuolloin 19 maitolehmää parsinavetassa, mistä hän halusi päästä eroon ensimmäisenä.
Ensimmäiset likvit Lappi teetti omasta robottipihatosta. Rakentamisen sijasta hän osti neljän kilometrin päästä 60 lypsävän robottitilan, jossa hän tekee nyt hallinnollisia töitä sekä vuoroviikoin aamua tai iltaa. Yhteistyökumppani vastaa toisesta puolikkaasta.
Omalla tontilla alkoi plan b:n toteuttaminen, koska uutiset vasikkapulasta antoivat vihiä, että emotuotannolle olisi markkinoita.
– Ja yleensä halusin, että tilalla on eläimiä ja luomua. Nyt emot ovat luomussa ja maito tavanomaisena. Kaiken pohjalla on halu toimia tällä alalla, painottaa Juho Lappi.
Hän lasketutti J&M Talous Oy:n Jaana Piipolla kaikkiaan neljä likviä, raatorehellisesti koko ajan kalliimmilla rakennuskustannuksilla ja laskevilla tuilla. Siten emolan tavoitehinnaksi tuli 300 000–350 000 euroa. Suunnittelijaksi hän valitsi Rakennusinsinööritoimisto Tiimin.
Juho Lappi kilpailutti hankettaan ensimmäisenä talvena pohjakuvilla ja käytti rakennekuvia vasta seuraavana. Hän sai käytännössä kaikki rakennustarvikkeet kilpailukykyiseen hintaan Kiuruvedeltä.
– Kokenut kauppias osaa jo pohjien perusteella arvioida tavaran menekin.
Kustannusarvio kelpasi sellaisenaan ELY-keskukselle. Nuorena viljelijänä Lappi sai 45 prosenttia investointiavustusta, ja korko­tukilaina nosti tuen 50 prosenttiin.
Kolmen tilan kimppakaivinkone oli hintansa arvoinen pihaton pohjatöissä kesällä 2019. Rakennustyöhön pestattu kiuruveteläinen neljän–kuuden miehen porukka aloitti työt Kallion pihatossa vappuaattona 2020.
Porukka hoiti rakennuksella tärkeät mitta­tarkat työt, kuten katon ja liimapuupalkit. Niissäkin työvaiheissa Lappi oli renkinä, ja työmiesten lähdettyä heinäkuun ensimmäisellä viikolla hän rakensi pihaton loppuun isänsä Heikki Lapin kanssa.
– Tämmöinen rakennusprojekti on aina koko perheen juttu. Puoliso ja mummo joutuvat pitämään enemmän huolta kotitaloudesta ja lapsista, kun ukot rakentaa, lisää Juho Lappi.
Etu- ja takaseinän yläosat Lapit naputtelivat nopeasti Valion Valmakaupan tuuliverkolla, joka valoa läpäisevänä toimii myös luomun vaatimana ikkunapinta-alana. Rakolaudoituksen tekeminen olisi vienyt paljon enemmän aikaa.
Juho Lapilla on uusi emolehmätila sekä maitotila. Hänen puolisonsa Essi toimii opettajana Ylä-Savon ammattiopistolla, mutta on paljon mukana emotöissäkin. Myös perheen kolme-, viisija kahdeksanvuotiaat lapset viihtyvät pihatolla.
Nykyiset pihatonrakentajat haluavat tyypillisimmin kaksirivisen makuuparsipihaton yleisimmin 60–90 emolle. Tiimi Oy:n Jyri Hyvärinen ja Birgitta Matilainen määrittelevät avaimet käteen -makuuparsipihaton hinnaksi keskimäärin 3 500–4 000 euroa per emopaikka.
Lisäksi kokonaiskustannuksiin kuuluvat lanta-, rehu- ja kuivikevarastot, jaloittelutarha, piharakentaminen, lämmin tekniikka- ja sosiaalinen tila, infra sekä mahdollisesti toimintainvestointeja, kuten käsittelyhäkki, kuivituskauha, paalipihti ja siirtovaunu. Näiden jälkeen eläinpaikan kustannus kohoaa helposti 6 000 euroon.
Lantavarastojen rakentaminen 60 emolle maksaa noin 60 000 euroa, nyrkkisääntönä noin 1 000 euroa per emopaikka. Monet haluavat Juho Lapin tavoin sekä kuivikelantalan että lietesäiliön.
– Investoinnin hinta lasketaan kokonaiskustannuksesta pihaton pääluvun mukaan. Jos se päätä kohti menee yli 7 000 euron, käsityksemme mukaan investointi ei ehkä kannata, arvioidaan Tiimi Oy:ltä.
Hintaerot alkavat kertyä rakennuspaikan valinnasta. Kokonaan uusi paikka vaatii hyviä teitä ja uutta infraa, jotka eivät kuulu investointituettuihin kustannuksiin. Mistä vesi ja sähkö? Millainen maaperä?
– Rakennuspaikan valinta on tärkeää kokonaiskustannuksessa, sanovat Matilainen ja Hyvärinen.
Itse rakentamistyön hinta on suunnilleen sama kaikkialla. Investoinnin kustannukseen vaikuttaa se, miten kokonaisuus on tilan väellä hanskassa. Säästöä voi hakea monilta osa-alueilta pieninä puroina, jotka kokonaisuudessa voivat olla merkittäviä.
– Esimerkiksi omalla konetyöllä saa yhden pienen säästöpuron. Vaikka viljelijä ei osaisi rakentaa, ennakkosuunnittelulla voi vaikuttaa hankkeen jouhevaan kulkuun, sanoo Matilainen.
Tiimi Oy:n asiantuntijat muistuttavat, että emopihaton suunnittelussa täytyy mennä toiminnallisuus edellä eli eläinten siirtelyn on oltava helppoa. Siitä­ tinkiminen voi johtaa työturvallisuusriskeihin,  ­eläinten hyvinvoinnin heikkenemiseen sekä työmäärän nousuun.
Ideaalisinta on saada sairas- ja poikimakarsinat mahdollisimman lähelle eläinryhmiä. Tilantarve täytyy miettiä kaikkien tilanteiden varalle.
– Jos mennään sairas- ja poikimakarsinoissa lakisääteisellä minimillä, se on käytännön tasolla auttamattomasti liian vähän, painottaa Jyri Hyvärinen.
Hyvärinen ja Matilainen ovat huolissaan emolehmätuotannon kannattavuudesta, joka näkyy emolehmärakentamisen määrissä.
– Rakennukset alkavat olla niin pelkistettyjä, että edullisempaa halutessa pitää seuraavaksi jättää katto pois. Viiden viime vuoden aikana noin puolet suunnitelluista hankkeista on saanut rahoituksen. Tuottajahintojen korottaminen tuntuu olevan ainoa keino saada emorakentaminen jatkumaan. Se kortti on vielä käyttämättä, huomautetaan Tiimi Oy:ltä.
Paalirehuna on vain kuivaheinää. Juho Lappi ei pidä paalien eikä varsinkaan paalimuovien kanssa pelaamisesta, joten kesällä 2021 hän lähti kolmen tilan noukinvaunukimppaan.
Käyttökokemuksen kertyessä Juho Lappi on tehnyt isänsä kanssa pihaton aitoihin liukuportteja ja muita parannuksia.
– Rautaa pystyy aina muokkaamaan, hän nauraa.
Juho kuuntelee tarkalla korvalla alan markkinoiden kehitystä. Jos emolehmätuotanto lähtee kunnolla vetämään, hänellä on valmius tuplata emomäärä nopeasti hallin peilikuvalla ja vaikkapa isommalla syysryhmällä. Lietesäiliö on sijoitettu laajennusta ajatellen.
Toisaalta hallin saa helposti muutettua vaikka maidontuotantoon. Juho miettii, saisiko maidolle lisäarvoa laiduntamisesta ja bioenergian tuottamista. Sillä mennään, mitä markkinat pyytävät.
Naudoille on tärkeää päästä makaamaan 12–14 tuntia vuorokaudessa, ja makuu­aikaa voidaankin pitää yhtenä lehmän hyvin­voinnin mittarina. Hyvä makuu­alusta näkyy myös tuotoksessa sekä hyvänä jalka-, sorkka- ja utareterveytenä.
Tanskalainen maajussi luottaa luomuun
Hestbjergin luomu­sika­tila Tanskassa tuottaa lihaa omalla merkillään. Kuluttajat ovat ihastuneet ulkoilma­possuihin.
”Ensin täytyy oppia puhumaan nautaa”
Lehmien sosiaalistumisesta hyötyvät kaikki. On tärkeää, ettei nauta pelkää muita nautoja tai ihmistä.
Palomuurin takana on turvallista tehdä töitä
Mika ja Sirkku Nieminen Ruokoniemen tilalla Ylöjärvellä voivat olla melko rauhallisin mielin kyberhäiriöuutisista. Kahden robotin maitotila on vastikään uudistanut tietoverkkonsa ja panostanut tehokkaaseen palomuuriin.
Lanta on tänä vuonna entistä arvokkaampaa. Yhtäkään ravinnekiloa ei kannata haaskata huolimattomalla lannan käsittelyllä.
Tuulivoimasta tuottoa – ja tuloveroa
Tärkein hoidettava on maan kasvukunto
Tanskalainen maajussi luottaa luomuun
”Ensin täytyy oppia puhumaan nautaa”
Palomuurin takana on turvallista tehdä töitä
Puhelin 020 413 2636
(Ma-pe klo 8-17, hinta 8,35 snt/puhelu + 16,69 snt/min (alv 24 %) soittaessa kotimaan lanka- ja matkapuhelinliittymistä.)
Simonkatu 6, PL 77, 00101 Helsinki
Copyright 2017 Pellervo | Kaikki oikeudet pidätetään