fi fi en en fi fi fr en ro fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi
Piritta Porthan: Autoetnografinen tutkimus romaanikäsikirjoituksen kirjoittamisprosessista (2022) — Jyväskylän yliopiston Koppa
Siirry sisältöön. | Siirry navigointiin
tekijä: Risto Tapani Niemi-Pynttäri — Viimeisin muutos keskiviikko 18. toukokuuta 2022, 15.43
Porthan tutkii, miten romaanikäsikirjoituksen henkilöhahmot ja sen fiktiivinen maailma ”elävät omaa elämäänsä”. Tutkimusaineistona on romaanin kirjoittamisen ohessa pidetty työpäiväkirja.
Porthan tutkii kuinka henkilöhahmojen itsenäiseltä tuntuvassa toimijuudessa yhdistyvät ainakin 1) intrapersonaalinen viestintä, 2) flow’n tapainen voimakas uppoutuminen mielikuvitusmaailmaan sekä 3) inspiraation aikana saadut äkilliset ideat.
Porthan tarkastelee, miten nämä kolme elementtiä esiintyvät romaanin kirjoittamisen yhteydessä. Lisäksi hän löysi uusia elementtejä, kuten 4) uskallus kirjoittaa mitä fiktiivinen maailma ehdottaa sekä 5) taito editoida ja arvioida omaa tekstiä.
Piritta Porthan: ”Henkilöhahmot elävät omaa elämäänsä, en mä siihen puutu” Autoetnografinen tutkimus Kierre-romaanikäsikirjoituksen kirjoittamisprosessista (2022)
2. TUTKIMUSKYSYMYKSET, AINEISTO JA MENETELMÄT
– ”on jotenkin outoa kirjoittaa tätä työpäiväkirjaa, kun tiedän tämän päätyvän tutkimusmateriaaliksi graduun”
2.2 Autoetnografia – omaa kokemusta tutkimassa
3. INTRAPERSONAALISEEN VIESTINTÄÄN KUULUVAT SISÄINEN PUHE JA KUVITELTU VUOROVAIKUTUS – ”Näen Kierteen maailman hieman elokuvan tapaan”
3.2 Kuvitellut hahmot tulevat esiin
4. VOIMAKAS FLOW’MAINEN UPPOUTUMINEN KÄSILLÄ OLEVAN FIKTIOTEKSTIN MIELIKUVITUSMAAILMAAN – ”Ajantaju katoaa täysin”
5. INSPIRAATION AIKANA SAADUT ÄKILLISET IDEAT – ”Vähän ennen nukahtamista mun mieleen pulpahti aloitustapa kirjalle”
5.1 Inspiraatiota ja surrealismia
5.2 Assosiaatio ja konspiraatio
6. EDITOINTIHATTU PÄÄHÄN – ”Luuta on valmiina”
6.1 Tietoisen kirjoittamisen taidot
6.2 Sananen representaatiosta ja feminismistä
7. JOHTOPÄÄTÖKSET JA POHDINTA
Genre ja kirjoittamisen lajit
Retoriikka, poetiikka ja kieli
Kääntäminen, monikielisyys ja adaptaatio
Liisamari Seppälä: Päiväkirjan kirjoittaminen oman elämän ymmärtämisen ja jäsentelyn työkaluna
Niina Repo: Kirjailijana ja luovan kirjoittamisen ohjaajana
Turkka Hautala: Näkökulmia koti- ja ulkomaisiin avoimiin kirjoittajasivustoihin
Maarit Oksanen: Kirjoittajan tekemät valinnat henkilöhahmojen luomisessa
Virpi Saarinen: verkkokirjoittaminen paniikkihäiriöstä kärsivien tukena
Panu Hämeenaho: Käsikirjoittajan näkökulma adaptaatioon ja visuaaliseen kerrontaan laajassa sarjakuvassa
Katja Kontturi: Fantasian kirjoittamisesta mytologioita hyödyntäen
Anne Kalliomäki: Elämyspalveluiden tarinallistaminen
Sanna-Mari Tikka: 50-vuotta adaptaatiotutkimusta
Sari Olli: Itsesensuuri ja flow-tila vastavoimina
Joni Nikkola: Marja Mattlarin "Kehtolaulun" lauluntekoprosessi
Iina Kansonen: rocklyriikan ominaispiirteet lajina ja rocksanoittajan tekijyys
Johannes Keltto: Kuinka Harri István Mäki kirjoittaa lapsille
Marita Kärkkäinen: Kirjoittamisen ilo
Kaisa Suvanto: Kohti elävää kuvaa
Laura Kyllönen: Monikieliset kirjailijat
Hanna Parviainen: kirjoittaminen ja vuorovaikutus adoptio-blogeissa
Kaisa-Liisa Ikonen: Liveroolipeli sanataideohjauksen työvälineenä
Minni Niemelä: imetyskertomukset ja äitien sanataideverkkoryhmä
Johanna Kulmala: Miten sotamuistoista syntyy fiktiota
Nasti Rings: Tutkimus kirjoittamisen tilan luomisesta
Nivala Hanna KIRJOITTAMISPELI: luovan kirjoittamisen pelillistäminen (2017)
Maarit Saarelainen-Sahlman: Henkilökohtaisten muistojen merkitys ja käyttö luovassa kirjoittamisessa
Mirka Korhola:Subtekstisyys kirjoittamisen näkökulmasta
Marie Kajava: Mielen maisemat draaman kirjoittamisessa
Pirja Peltomäki: Unipäiväkirjan narraatiot ja tarinallisuus kirjoittamisen näkökulmasta
Soili Pohjalainen:Yksityiskohtien merkitys vapaakirjoittamisessa
Marja Viik: Omaelämäkerran kirjoittamisen prosessista
Marita Timonen-Piipponen: Kirjaston satutunnit
Hanne Honkanen: lapsilähtöisen sanataiteen perusopetuksen mahdollisuuksista
Ville Ropponen: Uussuomalaiset kirjailijat
Tarja Lappalainen: Juhani Aho ja kirjalliset salongit
Laura Laakso: Äidin ääni - kuka puhuu?: kertomuksia, partuksia.
Tiina Ali-Sisto: Kirjailija yrittäjänä (2014)
Riikka Ala-Hakula: TEKSTITAIDE, aseemisesta kirjoittemisesta
Ahoste Annemari: Inspiraatio ja luovuus nuorten verkkokirjoittajaryhmässä (2017)
Niina Mero: Kuinka viihderomanssi kirjoitetaan
Jonna Myllykangas KIRJOITTAJA PIIRISSÄ
Minna Mikkonen: Muistista ja kertomisen tiloista romaanikäsikirjoituksessa
Pirinen Miia: Vastakarvaan kirjoittaminen feministisen fiktion kirjoittamisen menetelmänä (2017)
Kirsimarja Alatalo:Raamatun käyttö kirjallisuusterapeuttisessa työskentelyssä
Laakso Saara, "Ei kovin runollista" näkökulmia nykyrunon vastaanoton haasteisiin (2018)
Åhlgren Tiina: Sanataide ja erityistä kielellistä tukea tarvitsevat oppilaat (2018)
Sanna-Kaisa Ojala: Kuunnelma ja sen henkilöhahmo, 2018
Sanna Kivikoski: Lyyrinen essee kirjoittajan tilana (2018)
Anniina Nirhamo: Monialaiset ammattikirjoittajat
Anumirjami Tukia: Komediallinen dialogi tv-sarjassa Uusi Päivä (2018)
Jasmine Poikela: Pelikäsikirjoittaminen (2019)
Johanna Berlin: "Hulluus on oikeastaan äärimmäistä selvänäköisyyttä" : tutkimus hulluustekstien mahdollisuuksista
Tuuli Korpela: Autenttisuuden tuntu ja menneisyys (2019)
Kirsi Leskinen: Häiritsevän menneisyyden tekstit Miksi kirjoitan sodasta ? (2019)
Henna Linkopuu: Kukkapuiston kyyneleet
Karoliina Haverinen: Lapsen ja vanhemman subjunktiivinen tila alle kouluikäisten lasten sanataideryhmissä
Johannes Pulkkinen: Fantasiamaailman rakentaminen kirjoitusprosessina
Sanna-Leena Knuuttila: Selkokielisen romaanin kirjoittamisesta
Eveliina Lempiäinen: kiipeilynarratiivit verkossa ja kirjallisuudessa
Nea Kukkonen: Kohtaamisia sanojen äärellä. Hyvinvointia senioreiden sanataideryhmästä
Milla Mäenpää: Novellin henkilöhahmojen luomisprosessi
Laura Väänänen: Opettaja kirjoittajana
Mirjami Enckell: Mielialat ja runojen syntyprosessi (2021)
Piritta Porthan: Autoetnografinen tutkimus romaanikäsikirjoituksen kirjoittamisprosessista (2022)
Jyväskylän yliopisto | Digipalvelut | Korppi | Avoimen yliopiston Koppa
Koppa-info | Tukipyyntö | Saavutettavuusseloste