fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ne en en en en fi fi ro en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ne en en en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en
Miten tukea vauvan kiintymyssuhteen kehittymistä?
Vanhemmat luovat usein tiedostamattaan kiintymyssuhteen vauvaan ihan arkipäivän rutiineissa. Tutkimusten mukaan on olemassa vauvan hoitotapoja, jotka vahvistavat turvallisen kiintymyssuhteen muodostumista. Ensisijaisesti kiintymyssuhdetta vahvistaa se, että vauvan viesteihin vastataan riittävän oikea aikaisesti. Katse siis vauvaan, mitä sinun vauvasi tarvitsee nyt ja minkälaisia viestejä vauva lähettää vanhemmilleen.  Jo muutaman päivän ikäinen vauva hakee turvaa ja kontaktia vanhempaan. …
Vanhemman ja tahtoikäisen lapsen tarpeiden ja halujen ollessa ristiriidassa ne ratkaistaan kuin mitkä tahansa muutkin perheen ristiriidat – keskustelemalla. Tässä on tärkeässä osassa aktiivinen kuuntelu, tunteiden sanoittaminen ja minä-viestit. Mitä enemmän lapsi tulee kuulluksi ja mitä vähemmän pakotetuksi, sitä pienempi tarve lapsella on vastustaa aikuista. Esimerkki: Lapsi haluaa leikata itse tomaattinsa, hakee veitsen ja huutaa …
Miten selvitä tahtoikäisen kanssa? Lue lisää »
Mitä lempeässä kasvatuksessa ajatellaan uhma- tai tahtoiästä?
Tietoisku / lempeä kasvatus, tahtoikä, tietoisku, uhmäikä
Lapsen itsenäistymisvaiheesta käytetään monesti puhekielessä sanaa uhmaikä. Lapsi alkaa tahtoa ja osaa jo ajatella, tuntea ja toimia itsenäisesti – ilman aikuisen apua. Lapsi on edelleen yhteistyökykyinen ja -haluinen, mutta törmäys tulee vanhemman kanssa silloin, kun aikuinen estää lasta tekemästä asioita itsenäisesti ajatellen, ettei lapsi osaa tai pysty tekemään asiaa itse. Törmäyksiä syntyy myös tarveristiriidoista, kun …
Mitä lempeässä kasvatuksessa ajatellaan uhma- tai tahtoiästä? Lue lisää »
Miten toimia aggressiivisesti käyttäytyvän lapsen kanssa?
Tietoisku / aggressiivisuus, lapsi, tietoisku
Lapsen aggressiiviseen käyttäytymiseen on aina jokin syy. Lapsi ei käyttäydy huonosti tai väärin vain, koska nyt sattuu huvittamaan. Lapset toimivat oikein, jos he osaavat. Jos lapsi käyttäytyy aggressiivisesti, lapsella ei siinä tilanteessa ole ollut muuta tapaa toimia. Rankaiseminen on turhaa ja lasta kohtaan väärin, koska lapsella ei ole ollut mahdollisuutta toimia oikein. Sekä rangaistukset että …
Miten toimia aggressiivisesti käyttäytyvän lapsen kanssa? Lue lisää »
Tietoisku / läheisyys, tietoisku, vanhemmuus, vauvojen vessähätäviestintä, vuorovaikutus, vvv
Vauvojen vessahätäviestintä eli vvv on vanha tapa, joka säästää luontoa ja rahaa.  Suomessa Arvo Ylppö kirjoitti ja tutki vauvojen vessahätäviestintää jo 1940-luvulla. Vvv on lapsilähtöinen käytäntö, joka on lempeä vaistoihin ja varhaiseen vuorovaikutukseen perustuva menetelmä. Tämä menetelmä tukee vauvan luontaista kehitystä.   Vauvat eivät ole tiedottomia ja taidottomia, jotka itkevät vain tavan vuoksi. He ovat aktiivisia …
Mitä on vvv? Lue lisää »
Tietoisku / kantaminen, kantamisen hyödyt, kosketus, läheisyys, tietoisku
Lapset kaipaavat kantamista, kosketusta ja läheisyyttä, jotka ovat syömisen ja nukkumisen ohella vauvaikäisen lapsen perustarpeita. Lapsen kantaminen on luonnollinen tapa pitää lasta lähellä ja se on lapsellekin tuttu asia – onhan häntä ensin kannettu kohdussa ja sitten sylissä. Kantaminen edistää varhaista vuorovaikutusta sekä lapsi-vanhempi kiintymyssuhteen muodostumista. Vanhemmat, jotka pitävät lasta paljon lähellään, herkistyvät kuuntelemaan vauvan …
Kantaminen Lue lisää »
Mitä on lempeä kasvatus?
Tietoisku / kasvatus, kunnioitus, lapsi, lempeä kasvatus, tietoisku, vuorovaikutus
Lempeä kasvatus on luonnollinen jatkumo vauva-ajan vuorovaikutukselle. Lempeässä kasvatuksessa pyritään saavuttamaan luottamuksellinen ja kunnioittava suhde lapsen ja aikuisen välille  rakentavan vuorovaikutuksen avulla. Aikuinen kasvaa ja oppii uutta aina kun lapsen kanssa tulee eteen uusi tilanne. Korjaavat toimenpiteet kohdistuvat ensisijaisesti aikuiseen. Aikuinen vastaa siitä, millainen suhde lapseen muodostuu. Vertaistuen kautta vanhempi pääse tutkimaan omaa toimintaansa ja …
Mitä on lempeä kasvatus? Lue lisää »
Miksi lapsi käyttäytyy aggressiivisesti?
Tietoisku / aggressiivisuus, käytös, lapsi, tietoisku
Green sanoo Tulistuva lapsi- teoksessaan: ”Raivokohtauksia ja muunlaista sopimatonta käyttäytymistä esiintyy, kun henkilölle asetetut kognitiiviset eli ajatteluun ja tietämykseen pohjautuvat vaatimukset ylittävät henkilön kyvyn reagoida joustavasti ja sopeutuvasti.” Lapsi siis käyttäytyy aggressiivisesti, koska ei osaa vielä muuta. Lapsen sanotaan olevan aggressiivisimmillaan noin kolme vuotiaana. Ei siis ole epätavallista, jos siinä iässä lapsi lyö, potkii tai …
Miksi lapsi käyttäytyy aggressiivisesti? Lue lisää »
Onko pakko imettää, nukkua perhepedissä, vessahätäviestiä ja kantaa vauvaa liinassa?
Tietoisku / imettäminen, kantaminen, perhepeti, tietoisku, vessahätäviestintä
Ei ole. Kiintymysvanhemmuus on kasvatusfilosofia, jonka toteuttamiseen arjessa voi hankkia ja soveltaa niitä välineitä, jotka tuntuvat itselle ja perheelle sopivilta ja tarpeellisilta. Monelle kiintymysvanhemmuuden omakseen tuntevalle on luontaista valita vauvan- ja lapsenhoitotapoja, joiden avulla lisätään fyysistä läheisyyttä sekä lempeää vuorovaikutusta – ja siten tuetaan turvallisen kiintymyssuhteen muodostumista. Luonnollinen tapa vastata lapsen aitoihin tarpeisiin nähdään tärkeänä. …
Onko pakko imettää, nukkua perhepedissä, vessahätäviestiä ja kantaa vauvaa liinassa? Lue lisää »
Voiko lapsen itsenäistymisen kanssa kiirehtiä?
Tietoisku / itsenäistäminen, itsenäistyminen, tietoisku
Kiintymysvanhemmuudessa ajatellaan, että lapsi itsenäistyy omaa tahtiaan, kehitysvaiheidensa kautta, eikä häntä tarvitse erikseen itsenäistää. Lapsi tarvitsee itsenäistyäkseen vanhempien läheisyyttä ja luottamuksen siitä, että hän saa tehdä sen omaan tahtiinsa. Ihmislapsen itsenäistyminen kestää verrattain kauan, lähes kaksi vuosikymmentä. Tähän ajanjaksoon kuuluu erilaisia kehityksellisiä vaiheita, jolloin tarve itsenäisyydelle vaihtelee. Näitä vaiheita ei voi hoputtaa, vaan lasta on …
Voiko lapsen itsenäistymisen kanssa kiirehtiä? Lue lisää »
1 2 … 5 Seuraava sivu →
Jäsenasioissa ota yhteyttä: jasenet@kiintymysvanhemmuus.fi
Copyright © 2022 Kiintymysvanhemmuusperheet ry
Sivustomme käyttää evästeitä. “Hyväksyn”-nappia painamalla hyväksyt evästeiden käytön. Evästeet tekevät sivustomme käyttämisestä helppoa, nopeaa ja ne mahdollistavat myös toimintamme kehittämisen. Jatkamalla sivuston käyttöä, hyväksyt evästeet.
This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the website. We also use third-party cookies that help us analyze and understand how you use this website. These cookies will be stored in your browser only with your consent. You also have the option to opt-out of these cookies. But opting out of some of these cookies may affect your browsing experience.
Necessary cookies are absolutely essential for the website to function properly. These cookies ensure basic functionalities and security features of the website, anonymously.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Functional cookies help to perform certain functionalities like sharing the content of the website on social media platforms, collect feedbacks, and other third-party features.
Performance cookies are used to understand and analyze the key performance indexes of the website which helps in delivering a better user experience for the visitors.
Analytical cookies are used to understand how visitors interact with the website. These cookies help provide information on metrics the number of visitors, bounce rate, traffic source, etc.
Advertisement cookies are used to provide visitors with relevant ads and marketing campaigns. These cookies track visitors across websites and collect information to provide customized ads.
Other uncategorized cookies are those that are being analyzed and have not been classified into a category as yet.