fi nl fi fi fi fi fi sv en ro fi fi fi fi fi ro fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi hu fi fi fi hu fi fi hu fi fi fi fi fi fi hu fi hu fi hu fi hu fi fi hu fi hu fi hu fi fi hu fi fi fi fi fi fi fi hu fi fi hu fi hu fi hu fi fi fi hu fi fi hu fi fi fi fi et fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt
2 § Erityinen sairastumisen vaara
4 a § Erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavien tekijöiden toiminta-arvot terveystarkastuksessa
TyöturvallisuusL 299/1958 on kumottu TyöturvallisuusL:lla 738/2002.
2 § Erityinen sairastumisen vaara
Erityinen sairastumisen vaara aiheutuu sellaisista työoloista, jossa fysikaalisen, kemiallisen tai biologisen tekijän aiheuttamana voi todennäköisesti seurata sairaus, liiallinen altistuminen tai vaara lisääntymisterveydelle. Myös yötyö ja erityinen väkivallan uhka työssä voivat aiheuttaa erityistä sairastumisen vaaraa.
3 § Erityisen sairastumisen vaaran ja terveystarkastusten tarpeellisuuden selvittäminen
Harkittaessa työpaikkaselvityksen ja muiden käytettävissä olevien tietojen sekä tähän asetukseen liittyvän esimerkkiluettelon perusteella terveystarkastusten tarpeellisuutta ja niiden määräaikaisuutta, on otettava huomioon:
1) aikaisempi lääketieteellinen kokemus terveydellisten haittojen esiintyvyydestä asianomaisella työalalla ja työpaikalla;
2) työssä käytettävien, työssä tai työympäristössä syntyvien tai esiintyvien kemiallisten aineiden taikka fysikaalisten tai biologisten tekijöiden vaarallisuus, altistumisen taso, kesto ja jaksottaisuus ja aikaisempi altistuminen sekä erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttaville tekijöille säädetyt toiminta-arvot; (13.10.2005/831)
3) työhygieenisten mittausten tulokset; sekä
4) onko lääketieteessä olemassa yleisesti hyväksytty menetelmä tarkastusten toteuttamiseksi, jotta haitta- ja altistumistaso voidaan osoittaa.
Tässä asetuksessa tarkoitettuja terveystarkastuksia ovat lääkärin tekemä kliininen tutkimus sekä sitä täydentävät muut tutkimukset, lääkärin valvonnassa tehdyt tarkastukset tai tarkastuksen osat sekä toimintakokeet ja altistumismittaukset.
Alkutarkastus on pyrittävä tekemään ennen erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavan työn alkamista, mutta se on kuitenkin tehtävä viimeistään kuukauden kuluessa työn aloittamisesta.
Työn jatkuessa on määräaikaistarkastus toistettava yleensä 1–3 vuoden välein esimerkkiluettelon ja tämän asetuksen mukaisesti, jollei erityisistä syistä ole tarpeen suorittaa tarkastuksia useammin tai jollei 7 pykälässä tarkoitetusta työsuojeluviranomaisen määräyksestä muuta johdu.
Työsuhteen loppuessa työpaikan vaihdon, työttömyyden tai eläkkeelle siirtymisen vuoksi on altistekohtaisesti, jollaisia ovat esimerkiksi syöpäsairauden vaaraa aiheuttavat aineet, harkittava terveystarkastuksen järjestämistä pois työstä siirryttäessä. Tällaisen tarkastuksen yhteydessä tulee opastaa poissiirtyvää terveystarkastusten jatkotarpeesta.
4 a § (13.10.2005/831) Erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavien tekijöiden toiminta-arvot terveystarkastuksessa
Työntekijälle, jonka melualtistus ylittää päivittäiselle melualtistukselle säädetyn alemman toiminta-arvon (80 dB tai 112 Pa) ja jonka terveydelle on melualtistuksesta todettu aiheutuvan vaaraa, on järjestettävä mahdollisuus käydä kuulontarkastuksessa.
Työntekijälle, jonka melualtistus vastaa päivittäiselle melualtistukselle säädettyä ylempää toiminta-arvoa (85 dB tai 140 Pa) tai ylittää sen, on järjestettävä kuulontarkastus määräajoin.
Työntekijän, jonka tärinäaltistus ylittää päivittäiselle käsitärinäaltistukselle säädetyn toiminta-arvon 2,5 m/s2 tai päivittäiselle kehotärinäaltistukselle säädetyn toimintaarvon 0,5 m/s2, terveydentilaa on seurattava määräajoin.
5 § Tarkastusten tavoitteet
1) tunnistaa työoloissa esiintyviä terveysvaaroja ja tuottaa tietoa torjuntatoimien käynnistämiseksi;
2) selvittää työntekijän altistuminen ja siitä todennäköisesti aiheutunut toimintakyvyn tai terveydentilan muutos;
3) selvittää terveydentilan tai terveydentilassa tapahtuneiden muutosten vaikutus työhön sopivuuteen;
4) antaa työntekijälle tietoa työssä esiintyvistä terveysvaaroista ja ohjeita haittojen torjunnasta;
5) ohjata työntekijää tutkimuksiin ja hoitoon ammattitautia epäiltäessä; sekä
6) seurata tehtyjen työsuojelutoimenpiteiden ja muiden muutosten vaikutusta.
Määräaikaistarkastuksista saatavan tiedon perusteella pyritään sairastumisen vaaraa aiheuttavissa töissä aina vaaran poistamiseen ja työntekijälle aiheutuvan vaaran ehkäisemiseen tai torjuntaan.
6 § Tietojen antaminen
Tietojen antamisesta työterveyshuollossa on säädetty työterveyshuoltolain (1383/2001) 4 luvussa.
Terveystarkastuksista kertyneistä tiedoista on ryhmä- ja yksilötasolla määräajoin tarkoituksenmukaista tehdä yhteenvetoja mahdollisista terveysvaikutuksista, joista tulee asiaankuuluvasti tiedottaa.
Jos tarkastuksessa todetaan ammattitauti tai muu työstä johtuva sairaalloinen tila, säädetään työsuojelunvalvonnasta ja muutoksenhausta työsuojeluasioissa annetun lain 22 §:n 2 momentissa.
L työsuojelun valvonnasta ja muutoksenhausta työsuojeluasioissa 131/1973 on kumottu L:lla työsuojelun valvonnasta ja työpaikan työsuojeluyhteistoiminnasta 44/2006. Ks. 44/2006 46 §.
7 § Toteuttamisvelvollisuuden valvonta
Tässä asetuksessa tarkoitettujen tarkastusten järjestämisestä samoin kuin työsuojeluviranomaisen toimivallasta määrätä erityisen sairastumisen vaaran arvioimiseksi tarpeellissia työhygieenisiä mittauksia ja muita selvityksiä säädetään erikseen.
Erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavista tekijöistä on tämän asetuksen liitteenä esimerkkiluettelo, joka on otettava huomioon tarkastuksia järjestettäessä.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002.
Tällä asetuksella kumotaan 30 päivänä joulukuuta 1992 annettu valtioneuvoston päätös (1672/1992) terveystarkastuksista erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavissa töissä.
Muutos liitteen fysikaalisia tekijöitä koskevaan osaan: (13.10.2005/831)
Esimerkkiluettelo erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavista tekijöistä
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
1. Melu, melun ja sisäkorvalle myrkyllisten aineiden yhteisvaikutukset sekä melun ja tärinän yhteisvaikutukset
2. Käsi- ja kehotärinä, tärinän ja työpaikan yhteisvaikutukset sekä tärinän ja muiden välineiden yhteisvaikutukset
3. Paineen vaihtelut (sukellustyö ja muut ylipaineessa tehtävät työt, esimerkiksi painekammiohoitotyö)
Altistumista ionisoivalle säteilylle tarkkaillaan ensisijaisesti säteilyannosmittarein säteilylain (592/1991) ja säteilyasetuksen (1512/1991) sekä niiden nojalla annettujen määräysten mukaan. Ionisoivalle säteilylle altistuvien työntekijöiden terveystarkastusohjeet antaa Säteilyturvakeskus.
Lasersäteily ja muu optinen säteily
Tehotiheydeltään silmiä vaurioittava säteily töissä, joissa teknisiä ehkäisytoimia ei kyetä täysin varmistamaan
6. Tavallisuudesta poikkeavat lämpöolot
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2005. Sen 4 a §:n 1 ja 2 momentti sekä liitteen fysikaalisia tekijöitä koskevan osan 1 kohta tulevat kuitenkin voimaan 15 päivänä helmikuuta 2006.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/10/EY, (32003L0010); EYVL N:o L 42, 15.2.2003, s. 38, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/44/EY, (32002L0044); EYVL N:o L 177, 6.7.2002, s. 13