fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ku fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kuinka saada hankkeen tulokset juurtumaan rakenteisiin, joita ei vielä ole? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Otsikon kysymystä pohditaan varmasti useissa päättyvissä sosiaali- ja terveysalan hankkeissa. Osatyökykyisille tie työelämään -kärkihankkeen alueellisissa kokeiluissa haastetta lähdettiin ratkomaan yhdessä. Tämän kirjoituksen vinkit ovat peräisin yhteisestä koulutuspäivästä, jossa asiantuntijat sparrasivat kokeiluja kohti onnistunutta hankkeen päättämistä ja tulosten juurruttamista.
Tulosten juurruttamisella tarkoitamme tiedon ja hyvien käytäntöjen siirtämistä toimintatapoihin ja rakenteisiin. Hankkeen päättäminen voidaan toteuttaa tuottamalla tuloksista raportti, joka on kaikkien kiinnostuneiden vapaasti hyödynnettävissä. Mutta riittääkö se todella? Juurruttamista ei kannata jättää sattuman varaan. Tässä kirjoituksessa esitetään kuusi vinkkiä, jotka kannattaa huomioida kun juurrutetaan tuloksia esimerkiksi tuleviin maakunta- ja sote-rakenteisiin, joita ei vielä konkreettisesti ole.
1. Tee suunnitelma heti – älä jätä juurruttamista hankkeen loppuun
Juurruttamissuunnitelma on osa hankesuunnitelmaa. Mitä varhaisemmassa vaiheessa sitä mietitään, sitä enemmän jää aikaa itse juurruttamistyöhön.  Tulosten juurruttamista ei siis jätetä projektin loppuun, vaan sitä tehdään jatkuvasti – se on myös hanketta tukevien tahojen sitouttamista mukaan. Mieti, ketkä ovat niitä tahoja, jotka osaltaan vaikuttavat toimintatapojen ja rakenteiden muuttamiseen. Nämä tahot olisi hyvä saada koko hankkeen ajaksi esimerkiksi ohjausryhmään.
2. Mitä olet juurruttamassa – voiko sen visualisoida?
Onko tuloksilla juurtumisen edellytyksiä? Varmista aina, että toiminta on tarve- ja kysyntälähtöistä. Kehittämisessä on aina mietittävä, etsitäänkö ratkaisua oikeaan ongelmaan. Parhaiten asian saa selville, kun tarve määritellään heti alussa yhdessä asiakkaan kanssa.  Koska kaiken keskiössä tulisi olla käyttäjä- ja asiakasnäkökulma, tulee jo käynnistysvaiheessa pohtia kuinka asiakkaat osallistetaan mukaan hankkeeseen.
Pyri kuvaamaan juurrutettava toimintamalli tai prosessi myös visuaalisesti ja liitä siihen täydentävää tietoa, joka edistää onnistunutta käyttöönottoa. Selkeästi kuvatut mallit ja prosessit on aina helpompi omaksua. Tarpeen vaatiessa käytä graafikkoa. Toimintamallin visuaalisuuteen on panostettu esimerkiksi Hankinnoista duunia -hankkeessa.
3. Kuka ottaa kopin, kun hanke on päättynyt?
Hankkeella on usein monia eri sidosryhmiä, joiden intressit vaihtelevat; ne voivat olla keskenään myös ristiriitaisia ja lähtökohdiltaan erilaisia. Mieti, mitkä ovat eri sidosryhmien intressit ja resurssit hankkeen päättymisen jälkeen ja miten ne voidaan sovittaa yhteen. Mitkä ovat eri toimijoiden roolit mallin kehittämisessä tulevaisuudessa? Juurrutetaanko hankkeen tuloksia vähitellen, jolloin vastuuta hiljalleen siirretään tahoille, jotka vastaavat toiminnoista hankkeen päättymisen jälkeen?
4. Kenen huomion tarvitset?
Vaikuttaminen on viestintää. Mieti mitkä ovat ne sidosryhmät, joiden hyväksyntää tai puolestapuhumista hanke tarvitsee juurtuakseen ja puhuttele suoraan näitä ryhmiä. Kullekin sidosryhmälle kannattaa viestiä niistä hyödyistä, jotka ilmenevät kun tulokset saadaan juurtumaan.
Sidosryhmille viestiminen tapahtuu usein helpoiten sosiaalisen median kautta, joka antaa myös aiempaa enemmän mahdollisuuksia viestimiseen sekä verkostoitumiseen. Mistä some-kanavista tavoitat sidosryhmäsi? Päättäjien ja toimittajien tavoittamiseen kannattaa kokeilla ainakin Twitteriä ja LinkedIniä.
Maakuntauudistukseen liittyen vinkki: maakunnissa aloittaa 2018 alussa sote-koordinaattoreita, joiden tehtävänä on tukea soteuudistuksen käynnistymistä maakunnissa. He tulevat olemaan monelle hankkeelle tärkeä kontakti.
5. Mieti aikataulu – koska pitää iskeä?
Maakunta- ja soteuudistuksen tiekartta tarjoaa tietoa maakuntien ja kuntien yhteistyön rakentamisesta ja aikatauluista. Ota selvää onko alueellesi tulossa maakuntakierroksia, ne ovat yksi vaikuttamisen ja verkostoitumisen paikka. Uudistukset etenevät vauhdilla ja on tärkeää olla oikeaan aikaan liikkeellä. Kokeilujen aikataulu on usein melko lyhyt ja tiivis, joten juurruttamisprosessi kannattaa aikatauluttaa jo alkuvaiheessa, eli päättää kenen vastuulla mikäkin asia on ja mitä pitäisi olla saavutettu mihin mennessä. Kannattaa olla hereillä kun strategioita luodaan ja resursseja suunnitellaan.
Hankkeella on parhaat edellytykset onnistuneeseen juurtumiseen kun sillä on legitimiteettiä ja resursseja. Legitimiteetti tässä merkitsee sitä, että hankkeella on jos ei puolestapuhujia, vähintäänkin hiljaista hyväksyntää. Käytännön tasolle juurruttamisessa ihmisten muutosvastaiset asenteet muodostavat usein esteen. Mieti, miten asenneilmastoa voisi muokata. Asennemuutos lyhyessä ajassa voi olla vaikeaa, mutta asenteisiin vaikuttaminen on yksi tärkeimpiä onnistuneen juurruttamisen edellytyksiä.
Osatyökylyisille tie työelämään (OTE) -kärkihanke
Alueelliset kokeilut Twitterissä @OTEkokeilut #OTEkokeilut
Kirjoittajat työskentelevät OTE-kärkihankkeen projekteissa Mallit työllistymiseen ja osallisuuteen sekä Polut hoitoon ja kuntoutukseen. Näiden kahden projektien alueellisissa kokeiluissa juurruttaminen on ajankohtainen asia.
Sari Ullgren-Lajunen rekrytointiasiantuntija HR ja talous, THL
Kati Rantala korkeakouluharjoittelija Yhdenvertaisuus ja osallisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.