fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Saiko lapsesi lahjaksi arvan? – Alaikäiset raaputtavat nyt pahviarpoja - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet, Lapset, nuoret ja perheet
Koulujen päättyminen ja kevätjuhlat lähestyvät. Jos olit ajatellut ostaa alaikäiselle lahjaksi arvan, niin nyt kannattaa miettiä löytyisikö jokin parempi vaihtoehto. Etukäteen ei voi tietää kenen kohdalla rahapelaamisesta tulee ongelma.
Rahapeliongelman selkeä riskitekijä on pelaamisen aloittaminen nuorena.
Jopa 41 prosenttia 15–17-vuotiaista oli pelannut vähintään yhtä rahapelityyppiä vuonna 2019 siitä huolimatta, että rahapelaamisen ikäraja on Suomessa 18 vuotta, kertoo uuden tutkimuksemme aineisto. Julkaisimme tutkimuksen päätulokset viime tiistaina.
Tiedote 21.4.2020: Rahapelien pelaaminen riskitasolla on vähentynyt – peliongelmat ovat yhtä yleisiä kuin ennenkin
Arpojen raaputtaminen yleistyy jälleen alaikäisillä
Alaikäisten kolme yleisimmin pelaamaa pelityyppiä olivat aineiston mukaan Veikkauksen arpapelit (31 %), Ruotsin ja Viron laivoilla pelattavat PAF:n pelit (13 %) ja Veikkauksen raha-automaattipelit muualla kuin kasinolla (12 %).
Lähes joka viides (18 %) alaikäisistä oli pelannut useampaa kuin yhtä rahapelityyppiä. PAF eli Ålands Penningautomatförening tuottaa rahapelit Ahvenanmaalla ja laivoilla.
Veikkauksen arpapelien pelaaminen on yleistynyt alaikäisillä vuodesta 2015 vuoteen 2019. Pidemmällä aikavälillä muiden pelityyppien pelaaminen on puolestaan vähentynyt (ks. kuvio alla). Kun 16 prosenttia alaikäisistä oli pelannut arpapelejä vuonna 2015, niin vastaava osuus vuonna 2019 oli 31 prosenttia.
Veikkauksen arpapeleillä tarkoitetaan sekä pahvisia raaputusarpoja että nettiarpoja. Alaikäiset pelasivat pääosin pahvisia raaputusarpoja vuonna 2019.
Alla oleva kuvio kertoo, että alaikäisten, 15–17-vuotiaiden suosiman viiden rahapelityypin pelaaminen on mukavasti vähentynyt pitkällä aikavälillä, mutta aivan viime vuosina Veikkauksen arpapelien pelaaminen on taas lisääntynyt.
Alaikäisten pelaajien osuus ei muuttunut vuoden 2015 jälkeen
15–17-vuotiaiden pelaajien osuus väheni vuodesta 2007 vuoteen 2015, mikä johtunee vuosina 2010/2011 tehdystä rahapelaamisen ikärajan nostosta 15 vuodesta 18 ikävuoteen. Toisaalta alaikäisten rahapelaajien osuus ei muuttunut vuodesta 2015 vuoteen 2019. Tämä selittyy paljolti raaputusarpojen pelaamisen lisääntymisellä.
Alaikäisten pelaaminen entistä satunnaisempaa
Alaikäisten rahapelaaminen on kuitenkin entistä satunnaisempaa ja pelattujen pelityyppien määrä on vähäisempi. Tämä on hyvä uutinen, sillä runsas ja useiden pelityyppien pelaaminen liittyy rahapeliongelmaan.
Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelmassa on asetettu tavoitteeksi, että rahapeliongelmat vähenevät ja viikoittain rahapelejä pelanneiden 8. ja 9. luokan oppilaiden osuus laskee vuoteen 2025 mennessä.
Suomalaisten rahapelaaminen 2019 tutkimuksessa rahapeliongelmia kokeneiden alaikäisten osuus oli niin pieni, ettei tuloksia voida luotettavasti esittää. THL:n vuoden 2019 Kouluterveyskyselyn perusteella viikoittain pelanneiden osuus oli laskenut vuodesta 2017 7,1 prosentista 4,6 prosenttiin.
Veikkauksen pelien pakollista tunnistautumista laajennettava
Arpajaislaissa on säädetty, että Veikkauksen pelien pakollinen tunnistautuminen tulee hajasijoitettuihin raha-peliautomaattipeleihin (kaupoissa, kioskeissa, ravintoloissa, huoltoasemilla) vuoteen 2022 mennessä. Veikkaus on ilmoittanut, että se aikoo omaehtoisesti aikaistaa sitä vuodella.
Arpajaislain uudistus on käynnistynyt: osana sitä arvioidaan pakollisen tunnistautumisen laajentamista myös muihin rahapeleihin ja ympäristöihin. Se on keino puuttua alaikäisten pelaamiseen.
THL on seurannut suomalaisten rahapelaamista vuodesta 2007 lähtien neljän vuoden välein 15–74-vuotiaille. Vuonna 2019 tutkimukseen osallistui 3994 suomalaista. Tilastokeskus teki haastattelut puhelinhaastatteluina. THL teki tutkimuksen sosiaali- ja terveysministeriön toimeksiannosta. STM myös rahoitti tutkimuksen (arpajaislaki 52 §). THL julkaisi tutkimuksen tulokset ensimmäiset tulokset 21.4.20.
Salonen ym. Rahapelaaminen ja peliongelmat – Suomalaisten rahapelaaminen 2019. THL, Tilastoraportti 8/2020.
STM. Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelma. Alkoholi-, huume- ja rahapelihaittojen sekä tupakoinnin vähentäminen. Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisuja 2015:19.
Raitasalo & Härkönen. Nuorten päihteiden käyttö ja rahapelaaminen : ESPAD-tutkimus 2019. THL, Tilastoraportti 40/2019.
Kinnunen ym. Nuorten terveystapatutkimus 2019. Nuorten tupakkatuotteiden ja päihteiden käyttö sekä rahapelaaminen. STM raportteja ja muistioita 2019:56.
Anne Salonen erikoistutkija Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Heli Hagfors tutkija Päihteet ja riippuvuudet, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.