fi nb fr fi fr fi en pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en en en fi en fi en en fi fi fi fi fi fi fi sv fi nl en sv pl hbs_lat nl en sv fr en sv fr de de fi de en en en en en en en en en en en en en fi en en en en en en en en en en en en en fi de en en en en en en en en fi de en en en en en en en en en fi en en en en en en en en en en en en en fi de en en en en en en en en fi de en en en en en en en en en en en en en en zh zh zh de de en en en fi en en en en en en en en en en en en en en fi nl en en en en en en en en en en en en en fi nl en en en en en en en en en en en en en fi de en en en en en en en en en fi de en en en en en en en en fi nl en en en en en en en en en en en en en fi de en en en en en en en en fi de en en en en en en en en en en en en en en zh zh zh de de en en en fi fr en en en en en en en en en en en en en fi fr de de de de de fa fa fa en en nb nb nb fi de en de de de en en en ja ja fr fr fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pl fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Insinööri (ylempi AMK), ohjelmistotekniikka ja ICT - Opinto-opas
Tradenomi (ylempi AMK), SOTE-palvelujen ja -liiketoiminnan johtaminen
Tradenomi (ylempi AMK), liiketoiminnan kehittäminen
Tradenomi (ylempi AMK), taide- ja kulttuurialan johtaminen
Tradenomi (ylempi AMK), teknologiaosaamisen johtaminen
Kulttuurialan ylempi AMK, media- ja kulttuuriyrittäjyys
Kulttuurialan ylempi AMK, taiteen uudet kontekstit
Insinööri (ylempi AMK), hajautettu energiantuotanto
Insinööri (ylempi AMK), kemiantekniikka ja bioteknologia
Insinööri (ylempi AMK), kone- ja meritekniikka
Insinööri (ylempi AMK), tekniikka
Insinööri (ylempi AMK), teknologiaosaamisen johtaminen
Insinööri (ylempi AMK), terveysteknologia
Insinööri (ylempi AMK), tutkimusryhmäopinnot
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, erityissosiaaliohjaus
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, gerontologinen asiantuntijuus
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, kliininen asiantuntija, bioanalytiikan kehittämisosaaminen
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, kliininen asiantuntija, mielenterveys ja päihdetyö
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, kliininen asiantuntija, omahoito ja kansansairaudet
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, kliininen asiantuntija, syöpää sairastavan hoito
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, kliininen asiantuntijuus
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, kulttuurihyvinvointi
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, kuntoutuksen ja liikunnan integraatio
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, sosiaali- ja terveysalan kehittäminen ja johtaminen
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, terveyden edistäminen
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, terveysteknologia
Sosiaali- ja terveysalan ylempi AMK, tutkimusryhmäopinnot
Insinööri (ylempi AMK), ohjelmistotekniikka ja ICT
Tradenomi (ylempi AMK), ohjelmistotekniikka ja ICT
Kauppa-, hallinto- ja oikeustieteet
Master of Business Administration, Business Management
Master of Business Administration, Leadership and Service Design
Master of Business Administration, Sales Management
Master of Businesss Administration, Service Design
Master of Culture and Arts, Creative Design Management
Master of Engineering, Industrial Quality Management
Master of Engineering, Marine Technology
Insinööri (ylempi AMK), ohjelmistotekniikka ja ICT
Valitse näytettävät lukuvuodet, lukukaudet ja periodit (kun vain yksi vuosi on valittuna) alla olevilla napeilla. (K = Kevät, S = Syksy)
Lukukaudet 1K 2S 2K
Periodit 1 2 3 1 2 3 4 5
Tietoturvan riskien hallinta ja yksityisyyden suoja
(Valitaan opintoja 10 op)
(Valitaan opintoja 10 op)
(Valitaan opintoja 10 op)
Opintopisteitä per periodi / lukukausi / lukuvuosi
Lukukausi- ja lukuvuosikohtaiset opintopistekertymät vaihtelevat valinnaisten ja vapaasti valittavien opintojen ajoituksesta johtuen.
Turun ammattikorkeakoulun Master Schoolista valmistuu asiantuntijoita ja johtajia oman alansa kehittäjiksi ja työelämän uudistajiksi. Master-tutkinto avaa ovia uudenlaiseen ammatilliseen urakehitykseen. Master-tason asiantuntijoista Suomi saa lisää kilpailukykyistä osaamista. Master Schoolin koulutukset on jaettu kahteen polkuun: Leadership Excellence -polun koulutuksissa kehityt esimiehenä tai johtajana ja Professional Excellence -polun koulutuksissa kehität osaamistasi vaativalle asiantuntijatasolle.
Ohjelmistotekniikka ja ICT -koulutus on osa professional-polun tarjontaa. Koulutuksesta valmistuva on luova ongelmanratkaisija, jolla on mm. matemaattis-luonnontieteellistä osaamista, vaativaa laite- ja ohjelmistotekniikan hallintaa sekä liiketoiminnan pelisääntöjen syvällisempää ymmärrystä hyviä viestintä- ja vuorovaikutustaitoja unohtamatta. Projekti- ja kehittämistoiminnan taitoja hankitaan erityisesti koulutukseen sisältyvällä mahdollisuudella osallistua oman alan tutkimusryhmän työhön.Tekniikan osaajan ura on elinikäistä oppimista aidoimmillaan. Uudistuva teknologia haastaa oman osaamisen jatkuvaan kehittämiseen.
Valmistuttuaan opiskelija hallitsee alan käytännöllisiä tietoja ja taitoja sekä niiden erityisiä teoreettisia perusteita valitulla painotuksella. Koulutuksessa painotetaan erityisesti tietoturvaa ja siihen läheisesti liittyviä aihealueita. Opiskelijalla on edellytykset teknisen kehityksen seuraamiseen ja syvälliseen edistämiseen, kyky elinikäiseen oppimiseen valitulla erityisalalla ja riittävä viestintä- ja kielitaito tutkimukselliseen ilmaisuun. Tyypillisiä ammattinimikkeitä ovat esimerkiksi tietoliikenneinsinööri, IT-asiantuntija, järjestelmäsuunnittelija, käytettävyyssuunnittelija, ohjelmistokehittäjä, projektipäällikkö, tietoturva-asiantuntija, verkkosuunnittelija, it-suunnittelupäällikkö, tuotekehityspäällikkö ja monet syvällisempää teknistä osaamista ja näkemystä vaativat johtotehtävät.
Koulutuksen ensisijainen opetuskieli on suomi, mutta osa valinnaisista opinnoista toteutetaan englannin kielellä. Toimintaympäristö on kansainvälinen ja monille opintojaksoille ja projekteihin osallistuu myös englanninkielisen koulutuksen opiskelijoita sekä vaihto-opiskelijoita.
Koulutuksen painopistealueet ovat tietoturva, Internet of Things (IoT) sekä uudet ohjelmistojen kehittämismenetelmät pilvipalvelujen rakentamisessa.
Koulutuksessa sovelletaan aktiivisia oppimismenetelmiä, jotka edellyttävät opiskelijalta vastuunottoa opinnoistaan. Opintoihin kuuluu vaihtelevasti teoriaopetusta ja laboratoriotyöskentelyä lähipäivinä sekä verkko-opintoja, harjoitustöitä, projekteja ja työharjoittelua etäopiskeluna. Vuorovaikutus- ja viestintätaidot kehittyvät mm. ryhmätyöskentelyssä tutkimusryhmän mukana. Opintoihin voi sisällyttää joustavasti myös muiden koulutusten opintoja.
Moni YAMK-insinööri toimii jossakin vaiheessa uraansa joko itsenäisenä yrittäjänä tai yrityksen vastuullisissa johto- tai asiantuntijatehtävissä. Siksi opintoihin on mahdollista sisällyttää myös liiketoimintaosaamisen ja projektijohtamisen teemoja vapaavalintaisten opintojaksojen osalta.
Pääaineen tai erikoistumisalan valinta:
Opintoja tarjotaan tietoliikenneverkoista ja tietoturvasta sekä sulautetusta ohjelmoinnista ja IoT:stä. Valinnaisena voi opiskella tarjonnan mukaan esim. ohjelmistotuotantoa ja sovellusarkkitehtuureja.
Tietoliikenneverkot ja tietoturva on oma tutkimusryhmänsä, jonka projekteissa on mahdollisuus osallistua aihealueen uusimpien tekniikoiden testaamisen ja kehittämiseen. Koulutuksessa tarjotaan kahta opintojaksoa tietoturvan perusteista, riskinhallinnasta ja yksityisyyden suojasta.
Sulautettu ohjelmointi ja IoT -aihealueesta tarjotaan perustietoa laitteiden kytkemisestä verkkoon ja syventävää tietoa tietoverkkoon kytkettävien mikrotietokoneohjattujen järjestelmien suunnitteluun ja toteutukseen myös tietoturvan kannalta hyödyntäen mm. lohkoketjuja.
Ohjelmistotuotanto ja sovellusarkkitehtuurit kehittää osaamista ohjelmistotuotannon menetelmistä sekä ratkaisutavoista ottaen huomioon pilvipalveluiden kehittämisessä käytettävän mikropalveluarkkitehtuurin tuomat menetelmät.
Esimerkkejä järjestelmistä, joissa edellä mainittuja osaamisia tarvitaan ovat langattomat anturit, älylaitteet, matkapuhelimet, robotit ja tulevaisuuden kulkuneuvot. Osa opinnoista toteutetaan englanninkielisinä.
Ohjelmistotekniikka ja ICT- insinööri (YAMK) -koulutuksen laajuus on 60 op ja kesto työn ohessa suoritettuna on 1,5 vuotta. Tutkintonimike on insinööri (YAMK).
syventävistä opinnoista (ydinosaaminen) 20 op
vapaasti valittavista opinnoista (laajentava osaaminen) 10 op
Syventävät opinnot koostuvat menetelmäopinnoista sekä aiempia opintoja laajentavista ammatillisista opinnoista. Syventävien opintojen opintojaksojen laajuus on 5 op, ja niihin liittyy tyypillisesti kaksi lähiopetuspäivää.
Vapaasti valittavilla opinnoilla voit laajentaa osaamistasi sisällyttämällä opintoja omasta tai muista koulutuksista tai muiden korkeakoulujen tarjonnasta. Vapaasti valittavia opintoja on tarjolla runsaasti myös täysin virtuaalisena verkko-opetuksena.
Opinnäytetyö toteutetaan kehittämishankkeena, jossa on selkeä tutkimuksellinen ote ja tiivis kytkentä käytännön työhön. Opinnäytetyö suoritetaan useimmiten opiskelijan omassa organisaatiossa tehtävänä kehittämis- tai tutkimustyönä. Mikäli opiskelija ei saa varsinaiselta työpaikaltaan koulutuksen tarpeiden mukaista kehittämistehtävää tai hänellä ei ole työsuhdetta, tarjoavat Turun ammattikorkeakoulun tutkimusryhmät opinnäytetyöksi soveltuvia aiheita.
YAMK insinöörit sijoittuvat laajasti työelämän eri sektoreille. Urapolku voi löytyä esimerkiksi teollisuuden tuotekehitystehtävistä tai laitteiden ja järjestelmien tuotannon kehitystyöstä, myynnistä, käyttöönotosta tai ylläpidosta. Eri organisaatioiden tietohallintoyksiköt työllistävät runsaasti alan insinöörejä ja monet sijoittuvat elinkeinoelämän ja julkisen sektorin projektinhallinta- ja konsultointitehtäviin. Insinööri voi toimia myös itsenäisenä yrittäjänä.
Ylempi AMK -tutkinto on korkeakoulututkinto, joka antaa saman kelpoisuuden julkisiin virkoihin ja tehtäviin kuin esimerkiksi yliopistossa suoritettu ylempi korkeakoulututkinto.
Kansainvälistyminen lähtee opiskelijan omista tarpeista tehtäväkuvan mukaan. Opinnäytetyöhön voidaan kytkeä kansainvälinen näkökulma esimerkiksi osallistumalla oman alan kansainväliseen konferenssiin tai seminaariin. Kansainvälisellä näkökulmalla tuetaan osaltaan myös kielitaiton kehittymistä. Suuri osa opintojaksojen ja oppimistehtävien lähdemateriaalista on kansainvälisistä
ammatti- ja tiedeaineistoa. Myös kansainvälinen opiskelijavaihto on mahdollista.
Yhteistyö muiden toimijoiden kanssa:
Ohjelmistotekniikka ja ICT- koulutusta suunnitellaan ja toteutetaan yhdessä työelämän kanssa. Työelämäyhteys muodostuu ensisijaisesti opiskelijan, opiskelijan työpaikan ja koulutuksen välille. Erilaisissa tehtävissä työskentelevien opiskelijoiden keskinäisellä vuorovaikutuksella on merkittävä osuus ammattitaidon kehittymisessä ja yhteistyöverkostojen luomisessa.
Tutkinnon keskeisin elementti on työelämää palveleva kehittämistehtävä, josta syntyy varsinainen opinnäytetyö. Opinnäytetyö lisää opiskelijan ammattitaitoa ja osaamista sekä palvelee työelämän kehittämistarpeita. Myös tutkimus- ja kehitystoiminnassa on mukana useita paikallisia ja kansainvälisiä kumppaneita.
Joustavan opinto-oikeuden puitteissa voit osallistua mm. Turun yliopiston ja Åbo Akademin opintojaksoille ja sisällyttää näitä suorituksia omaan tutkintoosi. Voit hyödyntää myös Suomen ammattikorkeakoulujen yhteistä verkko-opintotarjontaa CampusOnline.
Turun ammattikorkeakoulun Ohjelmistotekniikan ja ICT:n ja tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan painopisteitä ovat erityisesti tietoliikenne ja tietoturva. Tämän osaamisalueen laboratoriot ja asiantuntijat ovat käytettävissäsi erityisesti ammattiopinnoissasi sekä esimerkiksi opinnäytetyön aiheiden tarjoajina ja ohjaajina.
Ylemmän AMK-tutkinnon jälkeen on mahdollista hakeutua yliopistoon tutkijakoulutukseen (lisensiaatti, tohtori). Vastaanottava tiedekunta kuitenkin määrittelee aina omat sisäänoton kriteerinsä edellyttäen toisinaan siltaopintoja. Siltaopintojen tarkoituksena on varmistaa opiskelijan lähtötiedot nimenomaan tieteellisen tutkimustyön kannalta.
Tutkinto antaa kelpoisuuden hakeutua ammatilliseen opettajankoulutukseen.
Koulutuksen suoritettuaan opiskelija osaa opintojaksovalintojensa mukaan:
• tunnistaa tietoturvauhkia ja mallintaa niitä
• luoda tietoturvapolitiikan tietoturvan riskianalyysin periaatteiden ja riskien hallinnan avulla ja ottaa sen käyttöön
• hyödyntää tietoturvan elinkaarimalleja ohjelmistokehityksessä ja julkisen avaimen käyttöä salauksessa
• organisoida ja johtaa tietoturvan riskikartoituksen PK-yrityksessä
• suojata omaa elektronista tietoliikennettään
• ottaa huomioon kuinka esineiden internet vaikuttaa liiketoimintaan ja mitä mahdollisuuksia se antaa
• yleisen IoT toteutusarkkitehtuurin ja IoT-järjestelmän rakentamisen laboratorioympäristössä
• langattomien IoT-järjestelmien erot ja mahdollisuudet syvällisemmin ainakin yhden järjestelmän osalta
• kuvata miten ohjelmistotuotanto toteutetaan projektissa
• kuvata miten toimitaan ohjelmistoprojektin eri vaiheissa
• kuvata minkälaisia eri sovellusarkkitehtuureja on käytettävissä pilvipalvelujen kehittämisessä
• kuvata miten mikropalvelinarkkitehtuurilla voidaan toteuttaa sovellus
Opinnot on mahdollista suorittaa työn ohessa. Opiskelu on monimuoto-opiskelua, joka sisältää sekä lähi- että etäjaksoja. Itsenäisen työskentelyn lisäksi yhteisöllisesti tiimeissä tapahtuvalla työelämälähtöisten oppimis- ja kehittämistehtävien ratkaisemisella on merkittävä rooli opinnoissa.
Koulutuksessa sovelletaan aikuispedagogiikkaa. Työskentely tapahtuu osittain verkossa verkkopedagogiikan menetelmiä hyödyntäen ja monialaisissa toimintaympäristöissä. Lähiopetuspäiviä on kuukausittain keskimäärin kaksi peräkkäistä arkipäivää, jotka toteutetaan innovatiivisia opetus- ja oppimismenetelmiä hyödyntäen. Opintoihin kuuluu vaihtelevasti teoriaopetusta ja laboratoriotyöskentelyä lähipäivinä sekä verkko-opintoja, harjoitustöitä, projekteja ja työharjoittelua etäopiskeluna.
Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon osaamistasotavoitteet perustuvat ammattikorkeakoululainsäädäntöön ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ylemmän korkeakoulututkinnon tasoon EQF 7. Kunkin opintojakson arviointiperusteet on kuvattu opintojakson toteutussuunnitelmassa. Suoritusvaatimukset vaihtelevat tavoitteiden, sisällön ja toteutustavan mukaan.
Opintojaksoissa ja opinnäytetyössä käytetään numeroarviointia asteikolla 0 – 5, jossa arvosana 1 on alin hyväksytty ja 5 korkein arvosana. Opintojaksojen arviointimenetelmät vaihtelevatopintokokonaisuuden tavoitteiden perusteella. Arviointi voi kohdistua joko tuotokseen (esim. raportti tai seminaariesitys) tai prosessiin (oma aktiivisuus ja toiminta opintojakson aikana) tai molempiin. Opettajan arvioinnin lisäksi arviointimenetelminä käytetään vertais- ja itsearviointia sekä saadaan palautetta toimeksiantajilta.