fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Uusi normaali on edessä myös tietotuotannossa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Koronaepidemia, Tiedonhallinta sosiaali- ja terveysalalla
Luotettavan ja oikea-aikaisen tiedon tuottaminen ja jakaminen, niin avoimesti kuin vain lain mukaan on mahdollista, on välttämätöntä sekä epidemioiden aikana että niihin varauduttaessa. Yhtä olennaista se on myös ihan ”tavallisina” aikoina, mitä se kulloinkin tarkoittaneekaan.
Tietoa tarvitaan entistä nopeammin ja sen on oltava aiempaa monipuolisempaa.  Ajoittain tarvitaan tietoa myös toimijoilta, joiden aineistot eivät ole olleet osa säännöllisiä tiedonkeruitamme. Kaikissa tilanteissa yksilönsuoja on turvattava, sillä usein on kyse luottamuksellisista terveys- ja hyvinvointitiedosta.
THL on sitoutunut monin tavoin tiedon avoimuuteen. Olemme sosiaali- ja terveystietoja tuottava tilastoviranomainen ja jo vuosia olemme olleet Suomen suurin terveys- ja hyvinvointitiedon avoimen datan jakelija. Hyvääkin on kehitettävä paremmaksi – erityisesti poikkeustilanteiden valmiuksia.
Miksi kaikkea dataa ei voi saada yleiseen käyttöön?
THL on avoimen tiedon jakelun puolella.  Kaikkea dataa ei voi kuitenkaan laittaa vapaasti saataville, sillä henkilötietojen suojan periaate on ylittämätön.
Dataa on avoimuuden näkökulmasta kolmenlaista:
Vapaasti käytettävissä olevaa dataa, jota löytyy THL:n eri raportointipalveluista: tilastotietokannoista, raportointipalveluista ja verkkosivuilta. Esimerkkeinä tästä ovat säännöllisesti vuosittain julkaistavat tilastoraportit ja esim. perusterveydenhuollon hoitoilmotusrekisterin Avohilmon joka päivä päivittyvät pikaraportit.
Avointen rajapintojen kautta voidaan hakea koneluettavaa dataa. Esimerkiksi tartuntatautitilanteesta THL jakaa koronakartan taustalla olevaa tietoa mm. avoimien rajapintojen kautta kenelle tahansa, joka haluaa hyödyntää ja edelleen jalostaa tietoa haluamallaan tavalla. Esimerkiksi Helsingin Sanomat ja Yle hyödyntävät THL:n koneluettavaa korona-dataa uutisoinnissaan.
Käyttölupaa edellyttävää data-aineisto, joka sisältää yksilön tunnisteellista tietoa. Siksi sitä saa antaa käyttöön vain lain tarkoin määräämällä tavalla ja määräämiin tarkoituksiin. Epidemiaoloissa eräiden käyttöluvallisten tietojen luovutus on kuitenkin pystytty hoitamaan nopeutetulla aikataululla poikkeustilanteesta johtuen – tällöinkin datan tietoturvallinen käsittely on varmistettu.
Koronaepidemian mallintamiseen liittyvä tieto on nyt julkisena sekä THL:n että STM:n sivuilla. Myös muiden koronavirusta koskevien dokumenttien lähteet on tarpeen saada kaikkien saataville.  Valitettavasti tutkijoiden työkuorman vuoksi emme voi luvata jättiläisen harppauksia, ennemminkin pientä askellusta.
Miksi tieto ei ole reaaliaikaista?
COVID-19-epidemia on haastanut perinteisen virallisen tilastotuotannon ja tiedonkeruun rytmin. Vuosi- tai kuukausijulkistusten sijaan tietoa tarvitaan yhä enemmän tiheämmällä syklillä, jopa päivittäin. Tämä on välttämätöntä tietoon perustuvan päätöksenteon ja julkisen keskustelun tueksi.
Esimerkiksi ennakkotilastojen julkistus oli jo vakiintunut toimintatavaksi ennen epidemiaakin, ja uusi tilanne on vauhdittanut julkaisuja entisestään. Epidemian puhjetessa THL nopeutti julkaisusykliä ja laajensi tiedonkeruitaan oikea-aikaisen tilannekuvan tuottamiseksi.
Myös muut viranomaiset, kuten Kansaneläkelaitos ja Tilastokeskus, ovat panostaneet aikaisempaa nopeampiin tilastojulkistuksiin ja uskaltaneet tehdä ennakkojulkistuksia vielä täydentyvistä tiedoista. Tämä on ollut välttämätöntä epidemian keskellä.
Miten jo kertaalleen sote-palveluissa kerätty tieto saadaan tehokkaasti laajempaankin käyttöön?
Sote-uudistus odottaa yhä toteuttamistaan.  Jo pidempään on ollut selvillä mm. tietojärjestelmien kehittämiseen liittyvät seurannaisvaikutukset ja siitä koituvat päätöksenteon vaikeudet. Koko maassa käytössä olevat Kanta-palvelut kuitenkin toimivat jo yhteisten määrittelyjen pohjalta.
Perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon potilastietojärjestelmien yhteispeli ei aina ole itsestäänselvyys, mutta polun loppupäässä ollaan – kiitos valtakunnallisesti yhtenäisten määrittelyjen ja luokitusten.
Sekä sosiaali- että terveydenhuollossa asiakas- ja potilastiedot kirjataan hoitoprosesseissa yhtenäisesti Kanta-palveluihin. Tavoitteena on, että tulevaisuudessa näitä jo kertaalleen kirjattuja tietoja voidaan hyödyntää myös tilasto- ja rekisteritoiminnassa.
Tarvitaanko muutakin kuin terveys- ja hyvinvointidataa?
Koronavirusepidemialla ja siihen liittyvillä rajoitustoimilla tulee olemaan merkittäviä vaikutuksia väestön hyvinvointiin sekä sosiaali- ja terveyspalveluiden tarpeeseen myös epidemian jälkeen. Tilannekuvan muodostamisessa yhteistyö tilastotietoja hallinnoivien muiden toimijoiden kanssa on epidemian ansiosta lisääntynyt ja syventynyt.
Kansallisia tietolähteitä käytettiin apuna esimerkiksi kun THL:ssä laadittiin ensimmäinen koronakriisin yhteiskunnallisia seurauksia arvioiva raportti. THL:n tietovarantojen, kuten Avohilmon, lisäksi käytössämme oli myös mm. Kelan, Tilastokeskuksen ja Taloustutkimus Oy:n aineistoja. Nyt epidemiatilanteen seurannassa hyödynnämme edellisten lisäksi mm. Työ- ja elinkeinoministeriön, poliisin, kaupallisten toimijoiden ja Sote-Digi Oy:n tuottamaa tietoa – sekä tietysti eri tutkimusyhteisöjen tuottamia tutkimusaineistoja.
Epidemian aikana on käynnistetty nopeasti yhteistyössä sairaanhoitopiirien kanssa uusia ja yhteiskunnallisen päätöksenteon kannalta välttämättömiä erillisseurantoja. Vasta-ainetesteillä kerätään yhdessä sairaaloiden kanssa tietoa koronavirustartunnan saaneiden osuudesta koko väestössä. Tämä tieto on aivan keskeistä, kun arvioidaan yhteiskunnan käynnistämien rajoitustoimenpiteiden mitoitusta ja ajoitusta. Veren vasta-ainetutkimuksen rinnalla THL on aloittanut myös näytekeräyksen koronaviruksen esiintymisen kartoittamiseksi Suomen jätevesistä. Tämä täydentää kuvaa tartuntojen alueellisesta levinneisyydestä.
Koronaepidemia on jo nyt vauhdittanut ja laajentanut yhteiskunnallisen tiedon tuotantoa ja käyttöä. Parannamme myös epidemian jälkeen sosiaali- ja terveydenhuollon tietotuotannon ajantasaisuutta ja laajennamme tietotuotantoa hyvinvoinnin ja terveyden kannalta olennaisille katvealueille –  THL:n strategisten  tavoitteiden mukaisesti.
THL:n jakama avoin data kootusti
Koronaepidemialla kauaskantoiset vaikutukset ihmisten hyvinvointiin ja sosiaali- ja terveyspalveluihin
Koronaepidemian vaikutukset hyvinvointiin, palveluihin ja talouteen
Pekka Rissanen tietoylijohtaja, professori THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.