fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
”Hyvä laatu on puhtaasti halusta kiinni”
Rakentamisen laadun parantaminen on nousemassa vuosisadan projektiksi; Rakennusteollisuus Ry haastaa mukaan talkoisiin kaikki kynnelle kykenevät tahot.
Rakennusteollisuuden Mission impossible, sanovat nyt kriitikot. Ei tätä tehtävää kukaan ole helpoksi väittänytkään, mutta onko se mahdoton, siitä voidaan olla montaa mieltä.
Laaja-alainen teema toimii monella tasolla: vuorovaikutus, seuranta, ohjeistot, palkitseminen, esimerkin voima ja jatkuva valistus tähtäävät käyttäytymismuutokseen, tieteen kielellä. Tämän seurauksena on määrä syntyä laatu, joka paitsi läpäisee kaiken tekemisen myös tavoittaa tunnettuuden tason.
Rakennusteollisuuden jäsenyrityksilleen suuntaamassa kyselyssä nousevat usein esiin jo lähes arkkityyppisiksi nimettävät rakennusvirheet. Parvekeovien ja ikkunoiden asennusongelmat ovat arkipäivää samoin kuin niiden virheelliset säädötkin. Varsinaiset IV-laitteiden virheelliset ja puutteelliset säädöt tulevat erikseen – harvassa on talo, jossa niitä ei olisi ilmennyt.
Julkisuudessa olleen Kymmenen yleisintä korjauskohdetta -listan kärjessä ovat ongelmat kylpyhuoneiden kaatovaluissa ja putkivuodot, joista taas ykkösenä tulevat – vahinkovakuuttajien mukaan – keittiöissä astianpesupesukoneen takana pikkuhiljaa höltyneestä vedenottoliittymästä tihkumaan lähtenyt paheneva vuoto. Tämä olisi helppo korjata, mutta piru tekemään pahaa ennen kuin paljastuu. Rakennusvaiheessa olisi helppo tehdä mahdolliseksi kaikkien vastaavien johtoliitty­mien tarkistus.
Huolimattomuutta ja piittaamattomuutta – virhettä virheen päällä
Lasitusongelmien lisäksi erilaiset parvekkeiden pintarakenteiden puutteet tulevat tarkastuksissa esille.
Halkeamat seinissä ja katoissa tulevat esiin tämän tästä. Sisäpintojen virheet, erityisesti parkettien asennusvirheet ja rakennusvaiheessa syntyneet pintakolhut, ovat myös yleisiä.
Vesikattojen vesivuodot ovat vian vaarallisuuden puolesta omassa kategoriassaan.
Kylpyhuoneiden virheelliset kaadot ja laatoituksen saumauspuutteet tulevat kalliiksi. Paikoin tämä on lähes tuntematonta osaamisen tasoa: Kuopiossa opiskelija-asunto­säätiö rakennutti kerrostaloja, joi­hin uusittiin yli 60 kylpyhuonetta. On eri asia, että opiskelija-asuntoihin rakennetaan suihkuvedelle varaviemäri pääviemärin käyttäjistä aiheutuvan tilapäisen tukkeutumisen varalle. Näin on voitu ennalta ehkäistä vesivaurioita.
Myös viemäreiden painumia ja putki­tukoksia löytyy, ja ne kuuluvat kaikki yhteen kategoriaan.
Piha-alueiden ja pihamuurien puutteista sekä muun muassa pihakansien vedeneristyksessä olevista ongelmista saadaan myös tilastoa aikaiseksi.
”Vahva yhteensovittamisen ennakkosuunnittelu ja toteutuksenaikainen valvonta.”
Rakennusteollisuus RT:n laatu­asioista vastaava johtaja Jukka Pekkanen ei ole ilahtunut rakennusvirheiden listasta, mutta näkee hyvääkin.
”Luettelon positiivinen puoli on, etteivät virheet ole hengen tai terveyden kannalta kovin vakavia. Virheet eivät myöskään ole teknisesti mitään supervaikeita, mutta siinä on myös se surullinen näkökulma. Samat, sinänsä yksinkertaiset virheet toistuvat vuodesta ja vuosikymmenestä toiseen”, hän kommentoi.
Pekkasen mukaan useimpien virheiden osalta niiden poistaminen listalta ”on vain puhtaasti halusta kiinni”. Lista kuitenkin osoittaa, että laatukulttuurissa on paljon kehitettävää.
”Siellä löytyy huolimattomuutta ja piittaamattomuutta, joka aiheuttaa virheitä”, hän lisää.
Kokonaisuuksien hallinta vastuun hajauttamisen sijaan
Lisäkysymyksenä heitämme seuraavaa: mikä on rakennusprosessin kokonaisuuksien hallinnan ja esimerkiksi alihankinnan koordinoinnin osuus, kun virheitä syntyy koko ajan siellä täällä?
”Tähän ei ole tutkittua tietoa, mutta on kai luonnollista, että kun työt pilkotaan moniin osakokonaisuuksiin, tekijöillä on suuri kiusaus osaoptimointiin”, Jukka Pekkanen sanoo.
”Ja ilman muuta tuollainen moneen osaan jakaminen edellyttäisi vahvaa yhteensovittamisen ennakkosuunnittelua ja toteutuksenaikaista valvontaa. Siitä kuitenkin helposti lipsutaan”, hän lisää.
Rakennusteollisuus Ry:n Laatupolku-hanke tähtää laatuvirheiden vähentämiseen, palvelun parantamiseen ja laatutietouden jakamiseen.
Rakentaminenkin maksaa, mutta RT:n mukaan paljon tärkeämpää on kiinnittää huomio rakennuksen käytön aikaisiin kustannuksiin. Edelleen seurantatiedoista ilmenee, että yhteistyö loppukäyttäjien kanssa parantaa asumisen laatua ja tuo merkittäviä säästöjä.
Rakentaminenkin maksaa, mutta laatutyöryhmän mukaan on olennaista kiinnittää huomio rakennuksen käytön aikaisiin kustannuksiin.
Miksei asunnoissa ole huolto­kirjoja ja huolto-ohjelmia?
Nyt pohditaan, olisiko esimerkiksi asunnon huoltokirja, joka on yhä harvinaisuus, tarpeen. Auton tai silmälasien huollot on hyvinkin tarkasti määritelty. Vastaavaa ei löydy monestakaan asunnosta. Tänä talvena tämä puute on koettu, kun rivitaloissa on pakkasella paukahdellut takapihan vesiposteja ynnä muuta. Kaikki tietämättömyyden aiheuttamia vahinkoja. Yhdessä tapauksessa tiedotus pakkasriskeistä oli postilaatikoissa niin sanottuna A4-saastana.
”On käsittämätöntä, että autoissa kyllä hyödynnetään huoltokirjoja ja huolto-ohjelmia, mutta kymmeniä kertoja kalliimmissa rakennusinvestoinneissa asiasta laistetaan”, Pekkanen ihmettelee.
”Kyllä oma huoltokirja on tarpeellinen ja ehdottomasti sitä pitäisi alla nykyistä huomattavasti enemmän käyttää ja hyödyntää”, hän alleviivaa.
Huoltokirjan avulla voidaan ennakoida tarvittavat huoltotoimenpiteet ja esittää, miten huolto pitää tehdä. Tämä tapahtuu dokumentoidaan siihen kaikki tehdyt toimenpiteet.
Rakentamisen laatuoivallus 2015 -tunnustus myönnettiin NCC Rakennuksen hankkeen JUST Järvenpään Uusi Sosiaali- ja Terveysasema Myllykulman kahdelle työntekijälle: projektipäällikkö Jaakko Hakalalle ja vastaavalle työnjohtajalle Esa Räsäselle.
Rakentamisen laatuoivallus -tunnustuksen jakaminen arvioidaan merkitykselliseksi. Kysymys kuuluu, voidaanko sen kautta hakea esimerkin voimaa.
Pekkanen huomauttaa, että RT:n kehittämä Laatuoivallus-palkinto jaettiin nyt ensimmäisen kerran.
”Kattavaa arviota ei voi vielä tehdä. Tämä tunnustus on saanut mukavasti julkisuutta, ja uskoisin, että se herättelee pohtimaan, että näinkin voidaan toimia ja että asiakas- ja käyttäjäyhteistyöllä on merkitystä”, hän sanoo.
Laadun merkitys on huomattu rakennusliikkeissä. Rakennusteollisuudella on jo neljän vuoden ajan ollut käynnissä Laatupolku-hanke, joka tähtää laatuvirheiden vähentämiseen, palvelun parantamiseen ja tiedon jakamiseen laatuasioista.
Miten tätä hanketta voidaan edelleen kehittää, edistää ja luoda seuranta?
Ei tekemistä hampaat irvessä
”Laatu tehdään ennen kaikkea suunnittelupöydillä, ja työmailla taas on tärkeää, että laatu on pinnalla kaikkien tekemisissä ja siitä puhutaan tarpeeksi”, Pekkanen sanoo.
Laatupolku-hanke on tullut siihen vaiheeseen, että keskeisenä on jo olemassa olevan tiedon jalkauttaminen mahdollisimman monen henkilön ja yrityksen jokapäiväiseen tekemiseen.
”Kovin paljon uutta ei tarvitse kehittää”, Pekkanen summaa. ”Tosin Laatupolku-hankkeessa olemme edenneet vahvasti rakennusliikenäkökulma edellä. Tavoitteena on saada oma tekeminen mallikkaaksi.”
Rakennusteollisuuden mukaan on korkea aika laajentaa raken­tavaa teemaa eri osapuolten yhteisiin laatua kehittäviin hankkeisiin.
”Tulosten seurannassa hyvä ja konkreettinen tapa on mitata asiakastyytyväisyyttä. Asiakkaita vartenhan tiloja tehdään ja asiakkaan mielipide viime kädessä kertoo, onko hankkeessa onnistuttu. Asiakastyytyväisyyden mittaaminen tulee myös olemaan Laatupolussa keskeinen asia tänä vuonna”, Pekkanen kertoo.
Vuosi 2016 näyttää suuntaa: asiakaskokemus, tilojen käytettävyys ja yhteistoiminta urakoitsijan, tilaajan ja käyttäjän kanssa, sanalla sanoen hyvälaatuinen vuorovaikutus, kuuluu olennaisesti laadun piiriin.
Myös konkreettisia ohjeistoja ja virikkeitä uuteen tapakulttuuriin on peräänkuulutettu.
Rakentajan avuksi tehty opas Laadukasta rakentamista – työmaan hyviä käytäntöjä sisältää ajatuksia ja vinkkejä laadusta. Opas korostaa käytännön asioiden merkitystä, esimerkiksi työmaan tehtävänsuunnittelun laadintaa visuaalisena, jolloin kaikkien on sitä helppo käyttää. Hyvillä käytännöillä pyritään siihen, että jokainen työtehtävä toteutetaan virheettömänä. Opas on jatkoa aiemmin julkaistulle Toimiva työmaa -oppaalle.
Lisäksi on julkaistu Palvelukokemuksen korjauskirja -työkirja sujuviin kohtaamisiin rakennusprojekteissa. Kuvitettu teos ei vaikuta aivan ryppyotsaiselta. Eihän laatuvaatimus saisi merkitäkään tekemistä hampaat irvessä.
Korjauskirjassa perehdytään konkreettisin esimerkein haastavienkin asiakastilanteiden sujuvaan hoitamiseen.
Perehdyimme näihin laatuteemaan kuuluviin teoksiin: ne ovat selkeitä ja monikäyttöisiä – kuin ravintolisä rakentamisen perusosaamiseen. Noudattamalla tätä etiikkaa ei mennä metsään.
Johtosävel tuntuu olevan, että uusi laatukulttuuri ei reaalimaailmassa saisi jäädä samanlaiseksi kivaksi hokemaksi kuin vaikkapa ”uusi poliittinen kulttuuri” puolueiden sanastossa. Muutos, joka on voimassa vain hyvänä päivänä ja suotuisissa olosuhteissa, ei ole kestävä muutos.
Suomessa rakennetaan joka päivä, joten laatuajattelua tarvitaan aina ja joka paikassa. ■
Vertaileva tieto rikastuttaa kymmenen kärkeä
Vuoden 2015 syksyllä Pohjola Rakennus Oy:n julkaisema lista kymmenestä yleisimmästä asuntotuotannon vuosikorjauskohteesta on herättänyt keskustelua. ­On selvinnyt, että yksi , kokoa Suomessa yleinen ongelma, ovat paikalla tehtyjen kylpyhuoneiden kaatovalut.
Samoin putkivuodot, ikkunoiden tekniikkaviat ja remppaavat parvekelasitukset ovat joka paikan riesa. Myös kostean tilan halkeamiin ja saumausvirheisiin törmätään sekä muutto- ja vuositarkastuksissa että vakiolöydöksinä.
Keskustelussa on noussut esiin kriittinen näkemys, että vakavimmat virheet voivat jäädä pintojen alle piiloon ja siten vuositarkastustilastoinnin ulkopuolelle.
Pahimmissa tapauksissa rakennusvirhe, esimerkiksi märän valubetonin päälle vedetty muovimatto, ei paljastu. Kosteus muhii piilossa vuosia ilman tuuletusta. Samoin vaikutuksiltaan merkittävimmät virheet, kuten seinäelementtien höyrynsulkujen saumat sekä höyrynsulkujen läpivientien tiivistykset, eivät paljastu helposti. Yläpohjan höyrynsulkumuovin saumat ja läpiviennit olisi tutkittava aivan erikseen. Nämä kosteus- ja homevauriota tuottavat viat voivat tulla esiin vasta useiden vuosien jälkeen. Vrhe paljastuu vasta myöhemmin myös silloin, jos pesutilojen siveltävät pintavesieristeet ovat liian ohuita.
Osa virheistä syntyy muusta syystä kuin taidon puutteesta. Kireiden aikataulujen lisäksi tietty auktoriteetin puute työmailla on nyt nimetty yhdeksi virheiden syyksi. Ennen asiat olivat toisin.
Laatu ei synny laatujärjestelmillä – tarvitaan myös kulttuurin muutosta. Laatukyselyihin vastanneet rakennusyhtiöt puhuvat yhdellä suulla. Varmin tapa lisätä vastuuntuntoa on kaiken tehtävän työn visuaalinen ja sanallinen dokumentointi: mitä, missä ja miksi on tehty ja kuka on tehnyt.
Yhden rakentajan ostos – 10 yleisintä asuntotuotannon vuositarkastuksissa korjauksiin johtanutta virhettä (sattumanvaraisessa järjestyksessä):
1) Paikalla tehtyjen kylpyhuoneiden kaatovalujen ongelmat
4) Halkeamat seinä- ja kattorakenteissa
5) Pintojen sotkut, kolhut ja naarmut
6) Parveke- ja porrasovien säädöt
8) Ikkunoiden säädöt ja huurtuminen
Järvenpään Myllynkulman suunnit­telussa on käytetty hankkeen ajan tilaajan kehittämää virtuaalisen suunnittelun ja rakentamisen VIRMA-mallia.
Sovellus vaatii JavaScript-tuen. Käyttääksesi sovellusta sinun on laitettava JavaScript-tuki päälle, tai käytettävä selainta joka tukee JavaScriptiä.