fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da en fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Nuorten mielenterveyshäiriöillä ja syrjäytymisellä on vahva yhteys - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvointi- ja terveyserot, Lapset, nuoret ja perheet, Mielenterveys
Mielenterveysdiagnoosin saaneet nuoret ovat usein työelämän ja opintojen ulkopuolella nuorina aikuisina. Tämä on erityisen tavallista nuorille, joilla on todettu autismikirjon häiriö tai psykoosi. Tämän takia mielenterveyshäiriöiden hoidon ja kuntoutuksen merkitys on suuri nuorten syrjäytymisen ehkäisyssä.
Syrjäytymisen mittaaminen ei ole helppoa
Syrjäytymiselle ei ole yhtä määritelmää ja sitä on haastava mitata. Usein käytetään kuitenkin NEET-käsitettä. NEET on lyhenne englanninkielisestä sanoista ”not in education, employment, or training”. Sillä tarkoitetaan nuoria, jotka ovat opiskelun ja työelämän ulkopuolella. Eurofound on arvioinut, että EU:ssa heitä oli 12 prosenttia 15–24 vuotiaista vuonna 2015.
Mielenterveydenhäiriöt on tärkeä tunnistaa ajoissa
Suomalaisessa kansallisessa syntymäkohortti 1987-tutkimuksessa todettiin vahva yhteys nuoruuden mielenterveyshäiriöiden ja varhaisaikuisuuden pitkäaikaiseen, yli viiden vuoden, työelämän ja opiskelun ulkopuolella olemisen välillä. Tutkimuksessa tarkasteltiin 55 273 henkilöä. Näistä 10,9 prosenttia oli saanut psykiatrisen diagnoosin 10–20 vuoden iässä.
Melkein puolella nuorista aikuisista, jotka olivat pitkäaikaisesti koulutuksen ja työn ulkopuolella, oli todettu mielenterveyshäiriö teini-iässä. Yhteys NEET:iin ei ollut olemassa vain vakavilla mielenterveyshäiriöillä, vaan se näkyi kaikkien psykiatristen päädiagnoosiluokkien kohdalla. Tämä tarkoittaa, että mielenterveyshäiriöiden ehkäisy, hoito ja kuntoutus voisi olla tapa ehkäistä syrjäytymistä.
Tutkimuksessa tunnistettiin kaksi ryhmä, jotka ovat erityisen isossa riskissä syrjäytyä. Vajaa puolet nuorista, joilla oli todettu psykoosi ja melkein kolme neljäsosaa nuorista, joilla oli todettu autismikirjon häiriö, ja jotka eivät olleet vieneet toisen asteen opintoja loppuun, olivat pitkäaikaisesti opiskelun ja työelämän ulkopuolella.
Valitettavasti aikaisemmat kansainväliset tutkimukset ovat osoittaneet, että ammatillinen kuntoutus on usein heikkolaatuista, ja nuoret, joilla on mielenterveyshäiriö, eivät hyödy TE-palveluista. Onneksi on uusia tapoja tukea henkilöitä, joilla on todettu mielenterveyshäiriö, pääsemään työelämään. Yksi tällainen menetelmä on IPS, eli Sijoita ja valmenna -malli, jota tällä hetkellä pilotoidaan Suomessa. Menetelmää on tutkittu paljon ulkomailla, ja se on todettu vaikuttavaksi.
Muitakin hyviä projekteja on menossa mielenterveyskentällä. Kansallisessa mielenterveysstrategiassa painopisteinä ovat muun muassa mielenterveyspalveluiden kehittäminen yleisesti sekä erityisesti lasten ja nuorten lähimielenterveyspalveluiden kehittäminen.  Lisäksi sosiaali- ja terveysministeriö panostaa osatyökykyisten palveluiden kehittämiseen osana Työkykyohjelma 2019–2023: Työkyvyn palvelut osaksi tulevaisuuden sote-keskusta.
Mielenterveyskuntoutujille tarkoitettujen hankkeiden lisäksi olisi tärkeä varmistaa, että mielenterveyshäiriöistä kärsivät nuoret saavat tukea koulunkäyntiin ja opiskelusta työelämään siirtymiseen. Opiskelu ja työ ovat tärkeitä toipumiselle. Ne tukevat päivärytmiä, tuovat tavoitteita elämään ja vaikuttavat mielenterveyshäiriöihin liittyvän stigman vähentämiseen.
Psychiatric disorders diagnosed in adolescence and subsequent long-term exclusion from education, employment or training: longitudinal national birth cohort study
IPS – Sijoita ja valmenna! -kehittämishanke
IPS-työhönvalmennuksella vauhtia mielenterveyshäiriöitä sairastavien henkilöiden työllistymiseen
Työkykyohjelma 2019–2023: Työkyvyn palvelut osaksi tulevaisuuden sote-keskusta
Kansallinen mielenterveysstrategia ja itsemurhien ehkäisyohjelma vuosille 2020–2030
Ida Ringbom vieraileva tutkija Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Leea Parkatti says: 28.10.2021 10:35
Tämä on hyvä lääke estää nuoria aikuisia eläköitymään parhaassa työiässään.Erittäin tärkeä asia.
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.