fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi zh fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da de fi fi de fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Jokaisella suomalaisella tulisi olla mahdollisuus saada tukea mielenterveysongelmiin - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Suomessa käydään nyt aktiivista keskustelua siitä, miten saataisiin mielenterveys- ja päihdepalveluiden puutteet korjattua. Aiheesta on tehty parikin kansalaisaloitetta: terapiatakuu ja toisaalta psykoterapeuttien kouluttaminen maksutta. Aloitteen tekijät ovat pettyneitä, kun terapiatakuu-kansalaisaloite ei johtanut siihen, että enimmäisaika terapiaan pääsyyn olisi kirjattu hoitotakuuseen.
Asia koskettaa. Kun mielenterveys- tai päihdehäiriö on meistä joka viidennellä, on lopuilla varmasti joku läheinen, joka tarvitsisi apua.
Aihe on myös yhteiskunnallisesti tärkeä. Mielenterveys- ja päihdehäiriöiden palvelutarve on lisääntynyt huomattavasti jo ennen pandemiaa. Pandemia lisäsi ennestään hoitovelkaa huomattavasti.
Keskustelu siitä, mitä tehdä tilanteen korjaamiseksi on hyödyllinen, mutta tarvitsee monipuolisempaa tarkastelua.
Hoidot monipuolistuvat: auttamisen ympäristö voi olla myös virtuaalinen
Keskeinen ja historiallisen suuri investointi on tehty vuodesta 2020 alkaen perustason osaajien kouluttamisessa. Vuoden 2022 loppuun mennessä koulutettiin 1 600 ammattilaista nuorten masennuksen hoitoon.
Pandemia nopeutti hoitomuotojen monipuolistumista. Nettiterapiaa sai vuonna 2021 jo 14 000 suomalaista, ja etäpalveluiden turvin hoitojen saavutettavuus on osalle asiakkaista parantunut.
Auttamisen ympäristö voi olla myös virtuaalinen, kuten Sekasin-chatin discord-alusta. Videopeleilläkin voidaan kuntouttaa tarkkaavuutta ja virtuaalitodellisuuspohjaiset hoidot ovat jo tulleet jäädäkseen.
Ennakoivat toimenpiteet keskeisiä työntekijöiden jaksamisen turvaamisessa
Työkyvyttömyyseläkkeiden ja sairauspoissaolojen vähentämiseksi tuodaan Suomeen uusia vaikuttavaksi todettuja keinoja. Kun työntekijät uupuvat, ei ongelmaa pitäisi hoitaa yksilöiden pitkillä sairaslomilla.
Työyhteisöissä mielenterveyttä edistävät jo kuormituksen ilmetessä tehtävät ehkäisevät toimenpiteet. Jo työkyvyttömyyden alkuvaiheissa tarvitaan aktiivinen suunnitelma työhön paluusta ja tuetun työllistymisen malli on auttanut Suomessakin joka kolmatta vaikeasti sairastunutta mielenterveyspotilasta palaamaan töihin. Työterveyslaitos on tuottanut digitaalisia välineitä työpaikkojen ja työterveyshuollon käyttöön.
Miksi psykoterapiaan pääsyn enimmäisaika velvoittavana ei ole ongelmaton?
Sote-sektorilla on meneillään historiallisen iso sisällöllinen ja rakenteellinen muutos. Se on myös historiallisen hyvä mahdollisuus parantaa palveluita. Tähän tarvitaan kuitenkin työrauhaa.
Mielenterveyspalveluita tuottavat perustason terveydenhuolto ja psykiatriset erityisosaajat. Eettinen stressi on heillä suuri. Erityisen kuormittavia ovat hoitojonot, kun resurssit ja aika eivät riitä siihen, mihin he todellisuudessa pystyisivät. Nopeasti toteutettu terapiatakuu johtaisi käytännössä ammatinharjoittajien, yksityisen sektorin ja keikkafirmojen markkinoihin. Terapiatakuukeskustelusta on puuttunut eturistiriitojen pohdinta niin järjestöjen kuin psykoterapeuttien ja psykoterapeuttikouluttajien osalta.
Terapia on tärkeä osa psykososiaalisia hoitoja. Tarvitsemme nyt kokonaisvaltaisempaa keskustelua tarvittavista toimenpiteistä. Tavoitteena tulee olla, että jokaisella suomalaisella olisi mahdollisuus saada tukea mielenterveysongelmiin. Tämän vuoksi tulee jatkaa ja tukea meneillään olevaa pitkäjänteistä kehittämistyötä, joka on aloitettu Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelmassa vuonna 2020 ja on saanut rahoituksen vuoden 2023 loppuun saakka.
Outi Linnaranta ylilääkäri Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Aki Nieminen says: 16.06.2022 17:25
Eturistiriidoista on varmasti hyvä keskustella monessakin kohtaa. Kirjoittajalta jää nyt tässä täysin perustelematta, miksi hän kahdesta pahasta valitsee mieluummin kohtuuttoman pitkät jonotusajat (ja käyntivälit) julkisen sektorin palveluihin (pahimmillaan näihinkin jonoihin kuollaan) kuin ”ammatinharjoittajien, yksityisen sektorin ja keikkafirmojen markkinat”.
Maija says: 27.07.2022 15:14
Ihmettelen tämän jutun huonoja perusteluja ja ratkaisuehdotusten puutetta.
Se, että masentuneelle kirjoitetaan sairauslomaa ja lyödään resepti mielialalääkkeisiin kouraan, ei paranna ketään. On tehty useita tutkimuksia, joissa on todettu, että masennuksen parasta hoitoa on terapia ja että lääkkeistä on vain vähän hyötyä, jonka vuoksi lääkityksen pitäisi toimia terapiahoidon tukena ei ainoana hoitona.
Mielenterveysstrategia 2020-2030 toteaa, että Suomi menettää 0,5% bruttokansantuotteestaan hoitamattomien mielenterveysongelmien vuoksi. Suomen bkt on yli 200 miljardia euroa, josta laskettuna mielenterveysongelmien vuoksi on menetetty noin 100 miljoonaa euroa. Mikäli tästä summasta edes puolet käytettäisiin mielenterveysongelmien hoitoon, niin tuo raha 50 miljoonaa euroa olisi maksettu takaisin muutamissa vuosissa monin kertaisesti.
Tällaisessa tilanteessa, jonka tutkijat pystyvät näin hyvin osoittamaan, ei ole mitään syytä selitellä mistään yksityisten firmojen markkinoista vaan laittaa mielenterveysstrategia toimintaan ja ohjata ihmiset hoidon ja terapian piiriin mieluummin ennaltaehkäisevästi kuin vasta sitten, kun he ovat jo pudonneet työelämän rattaista toimeentulotuen varaan pitkien sairauspäivärahakausien jälkeen ja menettäneet työnsä ja työkykynsä kenties pysyvästi. Ajoissa aloitettu hoito – erityisesti terapia, jonka antajan asiakas saa itse valita – estäisi kaiken inhimillisen, mutta myös taloudellisen kärsimyksen.
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.