fi fi fi fi sv en fi fi fi fi vo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi jbo fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en en fi fi fi fr en en en en en fi hbs_lat fi fi en en en pt fi fi es en fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten tilanteet tulisi huomioida laajemmin viranomaisten toiminnassa - TUOVI
Sisäisen turvallisuuden tila Avaa alavalikko Sisäisen turvallisuuden tila
Miten tämä työ on tehty?
Sisäisen turvallisuuden yhteistoimintamalli Avaa alavalikko Sisäisen turvallisuuden yhteistoimintamalli
Turvallisuuden tunne ja strateginen viestintä
Paikallisen ja alueellisen turvallisuustyön uudistamistarpeet
Harvaan asuttujen alueiden turvallisuusosaaminen ja valmius
Ikääntyneiden asumisturvallisuus ja avunsaanti hätätilanteessa
Ammattimaisen ja järjestäytyneen rikollisuuden kasvualustojen vähentäminen ja torjunta
Polarisaatio, konfliktinratkaisu ja häirintä
Toimenpidekortit Avaa alavalikko Toimenpidekortit
Ikääntyneiden asumisen turvallisuuden parantaminen
Alkoholista johtuvien turvallisuushaittojen ennaltaehkäisy
Hyvät käytännöt Avaa alavalikko Hyvät käytännöt
Seminaariaineistot Avaa alavalikko Seminaariaineistot
Valtakunnallinen turvallisuustapahtuma 2022 Porvoo
Valtakunnallinen turvallisuusseminaari 23.-24.1.2020 Hämeenlinna
Turvallisuus 2.0 - valtakunnallinen turvallisuusseminaari 23.-24.1.2019 Kuopio
valtakunnallinen turvallisuusseminaari 24.–25.1.2018 Järvenpää
Valtakunnallinen turvallisuusseminaari 25.-26.1.2017 Turku
Sisäisen turvallisuuden pelit Avaa alavalikko Sisäisen turvallisuuden pelit
Tapahtumakalenteri Avaa alavalikko Tapahtumakalenteri
Haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten tilanteet tulisi huomioida laajemmin viranomaisten toiminnassa
Haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten tilanteet tulisi huomioida laajemmin viranomaisten toiminnassa
Julkaisupäivä 24.6.2021 10.55 Blogit
Sisäministeriössä käynnistettiin keväällä 2020 sisäisen turvallisuuden selonteon valmistelu. Valtioneuvoston eduskunnalle antamassa selonteossa kuvataan Suomen sisäisen turvallisuuden tilaa ja siihen kohdistuvia muutosvoimia. Tavoitteena on, että Suomi on jatkossakin turvallinen maa kaikille.
Osana selonteon valmistelua sisäministeriössä kaivattiin lisää tietoa eri väestöryhmien turvallisuudesta. Erityisesti haavoittuviksi arvioituja väestöryhmiä koskeva tieto vaikutti pirstaleiselta ja riittämättömältä. Sisäministeriö päätti toteuttaa itse selvityksen, jossa haavoittuviin ryhmiin kuuluvia ihmisiä kuultiin suoraan. Tavoitteena oli selvittää näiden ihmisten kohtaamia turvallisuushaasteita ja heidän kokemaansa turvallisuutta ja samalla luoda edellytyksiä suunnitella ja kehittää sisäministeriön hallinnonalan palveluita ja toimintaa ihmislähtöisestä näkökulmasta. Sisäministeriö toteutti tämän määrättyihin haavoittuviin ryhmiin kuuluvien ihmisten kuulemisen paperisella kyselyllä, jonka toteutuksessa hyödynnettiin palvelumuotoilun menetelmiä. Kyselyn tuloksista julkaistiin kesäkuussa 2021 raportti.
Mitä selvitys kertoi eri väestöryhmien turvallisuudesta?
Haavoittuviksi arvioidut ryhmät olivat keskenään hyvin erilaisia, mutta vastauksista ilmeni yhdistäviäkin tekijöitä. Lähes kaikilla vastausryhmillä oli sekä hyviä että huonoja kokemuksia turvallisuusviranomaisista. Luotto viranomaisiin oli kuitenkin, kuten valtaväestön keskuudessakin, suhteellisen korkea.
Selkeä enemmistö vastaajista valitsi turvallisuutta luovaksi tekijäksi kodin ja perheen. Usealle yhteiskunta sitä vastoin aiheutti onnettomuuksien ja tapaturmien lisäksi turvattomuutta. Kamerat ja valvonta toivat turvaa hyvin harvalle vastaajista. Huolenaiheina korostuivat ihmisillä taustasta riippumatta pandemia, ilmastonmuutos ja terrorismi, mutta lisäksi syrjintä ja häirintä, joka lieneekin yksi vähemmistöjen turvallisuutta eniten uhkaavista tekijöistä. Hälyttävän moni kertoi kohdanneensa syrjintää tai häirintää viimeisen vuoden aikana. Lähes kaikki vastaajaryhmät toivoivat oman ryhmän erityistarpeiden ja tilanteiden parempaa huomioimista ja osaamista viranomaisilta.
Selvitys kertoo useiden muiden vähemmistöjen oikeuksien toteutumista koskevien selvitysten tavoin, että syrjintä ja häirintä ovat merkittäviä yhteiskunnallisia ongelmia, joihin turvallisuusviranomaisten tulee puuttua tehokkaasti ja määrätietoisesti. Se edellyttää viranomaisissa asennemuutosta ja herkkyyttä kuulla syrjintää ja häirintää kokeneita. Vain tämän ongelman kitkeminen vie meitä lähemmäs kaikille turvallista Suomea. Toki asennemuutokseen ja kasvatukseen on panostettava myös muiden kuin turvallisuusviranomaisten toiminnassa. Yhteispelillä tämäkin ongelma on taklattavissa. Se edellyttää sekä osaamisen lisäämistä syrjintä- ja häirintäkysymyksistä että yhdenvertaisuus- ja tasa-arvonäkökulman huomioimista laajemmin osana kaiken toiminnan suunnittelua. Osana tätä työtä eri väestöryhmiin kuuluvia ihmisiä tulee myös kuulla ja osallistaa toiminnan kehittämiseen.
Kuten selvityksen suosituksissakin todetaan, myös ennaltaehkäisevä turvallisuustyö ja kokonaishyvinvoinnin edistäminen ovat ensiarvoisen tärkeää, kun halutaan parantaa heikoimmassa asemassa olevien ihmisten turvallisuutta. Tämä edellyttää yhtä lailla viranomaisten nykyistä laajempaa yhteistyötä. Heikoimmassa turvallisuustilanteessa oleviin panostaminen toisaalta lisää pitkässä juoksussa kaikkien turvallisuutta.
Selvityksessä ikävimmistä kokemuksista kertoivat vastaajat, jotka vastasivat kyselyyn A-klinikkasäätiön, Sininauhaliiton tai Kriminaalihuollon tukisäätiön lähettämien kyselyjen kautta. Monilla heistä oli päihde- tai rikostaustaa, josta olivat kuntoutuneet tai kuntoutumassa. Taustansa johdosta he kokivat, etteivät turvallisuusviranomaiset usko heitä hädän tullen ja moni kertoi tulleensa kohdelluksi ”kuin ihmisroskaa” tai ”B-luokan kansalaisena”. Nämä vastaajat eivät kuulu perinteisiin, niin sanottuihin syrjinnän vaarassa oleviin vähemmistöryhmiin, mutta vastausten karu kieli kertoo, että viranomaisten on jatkossa parannettava palvelua myös näiden väestöryhmien osalta ja kohdeltava kaikkia ihmisiä taustasta riippumatta ihmisarvoa kunnioittavalla tavalla.
Muotoilumenetelmien laajempi hyödyntäminen viranomaistyössä olisi hyödyllistä jatkossa
Selvitys toteutettiin muotoilumenetelmiä hyödyntämällä, sillä ihmislähtöisen näkökulman tutkiminen ja esille tuominen on osa muotoilun pitkää perinnettä. Erilaiset muotoilun menetelmät tukevat ihmisten aitoa kuulemista. Laadullisia vastauksia pidettiin selvityksessä tärkeinä, jotta haavoittuvassa asemassa arvioitujen ihmisten kokemukset ja toiveet pääsivät kuuluviin.
Ministeriöiden erilaisissa asioiden valmisteluprosesseissa ei aina kuulla eri väestöryhmiä tai heitä kuullaan vain edunvalvontajärjestöjen kautta. Nyt sisäministeriö halusi kuulla suoraan ihmisiä. Kysely lähetettiinkin järjestöistä edelleen heidän jäsenilleen vastattavaksi ja osa kyselyistä tehtiin kadulla leipäjonon läheisyydessä.
Ihmisten osallistaminen ja kuuleminen on osa merkityksellistä prosessia ja näin myös eri ryhmien erilaiset tilanteet ja tarpeet tulevat esille. Tämä on tärkeää oikeuksien toteutumisen kannalta. Muotoilu on kuulemisessa oiva menetelmällinen työkalu, sillä muotoilussa ihmisten osallistaminen on osa teoreettista lähestymistapaa. Tätä tulisikin hyödyntää viranomaistoiminnassa laajemmin.
Kun ihmisiä kuullaan suoraan, on tärkeää huomioida saavutettavuus ja ymmärrettävyys. Toteutettu kysely suunniteltiin niin, että vastaukset ovat vertailukelpoisia huolimatta siitä, että vastaajien välisissä haavoittuvuustekijöissä oli suuria eroavaisuuksia. Kyselyssä käytettiin paljon visuaalisia elementtejä ja sillä haluttiin aktivoida vastaajien mielikuvitusta ja luovuutta. Tämä edesauttoi ymmärtämään paremmin subjektiivisia tunteita, kuten pelkoa tai turvallisuuden tunnetta. Muotoilussa käytettävän niin kutsutun luotaimen avulla oli mahdollista avata myös sellaisia hankalasti hahmotettavia aiheita, kuten tulevaisuuteen liittyvät palvelutarpeet. Kerätty tieto teki mahdolliseksi tunnistaa sellaisia vastaajien palvelutarpeita, joihin ei tällä hetkellä vastata riittävästi.
Valmisteluprosesseissa on usein kiire, mutta koska valmistelua tehdään ihmisiä varten, ei erilaisten väestöryhmien tarpeita ja tilanteita voi sivuuttaa. Näiden tunnistamisessa kuuleminen ja osallistaminen ovat avainasemassa. Luovien muotoilumenetelmien käyttö on suotavaa, sillä näin on mahdollista saada sellaista tietoa ja syvempää ymmärrystä, jota ei perinteisellä lausuntokierroksella ole mahdollista saavuttaa.
Selvitys haavoittuviin ryhmiin kuuluvien ihmisten turvallisuuden kokemuksista
Selvitys haavoittuviin ryhmiin kuuluvien ihmisten turvallisuuden kokemuksista
Blogit Pelastustoimi Poliisi Syrjäytyminen Turvallisuuden tunne
Tuovi Sisäisen turvallisuuden portaali
PL 26, 00023 Valtioneuvosto
Vaihde 0295 480 171
Kysy tai anna palautetta
Maksimimerkkimäärä 4000. Jäljellä oleva merkkimäärä: 4000
Jos täytät yhteystiedot, voimme olla sinuun tarvittaessa yhteydessä.