fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Eriarvoisuustyöryhmä yrittää vähentää rakenteellista eriarvoisuutta yksilöiden osallisuutta lisäämällä - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot
Valtioneuvoston kanslia julkaisi maaliskuun lopussa pääministerin asettaman eriarvoisuutta käsittelevän työryhmän loppuraportin. Raportti ehdottaa erilaisia toimia eriarvoisuuden vähentämiseksi Suomessa.
Raportti määrittelee eriarvoisuuden laajoista rakenteellisista tekijöistä johtuvaksi ongelmaksi. Eriarvoisuus määrittyy rakenteellisiin ja kulttuurisiin jakoihin liittyväksi huono-osaisuudeksi, joka rajoittaa yksilön pärjäämistä, toimijuutta ja terveyttä.
Vaikka eriarvoisuus määritellään raportissa rakenteelliseksi, raportin ehdotukset painottuvat huono-osaisten ihmisten toimintavalmiuksien edistämiseen.
Huono-osainen on työryhmän ehdotuksissa usein vain auttamisen kohde
Suurin osa eriarvoisuustyöryhmän raportin esityksistä koskee palvelujen ja sosiaalisen tuen kehittämistä siten, että asiakkaat saisivat tehokkaampaa, yksilöllisempää ja kokonaisvaltaisempaa tukea. Osallisuuden näkökulmasta nämä ovat toki kannatettavia toimia. Ne edistävät huono-osaisten ihmisten yksilöllistä toimintakykyä – osallisuuskielelle käännettynä osallisuutta omassa elämässä.
Eriarvoisuustyöryhmän ehdotuksissa huono-osainen ihminen näyttäytyy kuitenkin yleensä vain auttamisen kohteena, ja toimijoita ovat viranomaiset, palvelujärjestelmä, ammattilaiset ja joissain tapauksissa järjestöt ja kokemusasiantuntijat.
Ehdotuksissa on kollektiivisempiakin toimenpiteitä, kuten ehdotus osallistavien yhteisöjen tukemisesta, mutta silloinkin osallistumisen arvo nähdään huono-osaisten toimintakyvyn ylläpitämisessä sen sijaan, että osallistuminen olisi itsessään arvokasta, tuottaisi arvoa koko yhteisölle tai rakentaisi yhteyksiä huono- ja parempiosaisten välille.
Osallisuus on ymmärrettävä myös osallisuutena vaikuttamisen prosesseissa ja paikallisissa yhteisöissä
Osallisuudessa on yksilön pärjäämisen lisäksi kysymys myös yhteisöistä ja vaikuttamisen järjestelmistä sekä niiden oikeudenmukaisuudesta.
Onneksi raportti ei ole täysin sivuuttanut osallisuuden laajempia tasoja. Osallisuus vaikuttamisen prosesseissa on huomioitu ainakin ehdotuksessa, joka koskee demokratian instituutioiden kehittämistä poistamalla vaaliosallistumisen esteitä. Tämä on tärkeää, koska huono-osaisten tiedetään vaikuttavan päätöksentekoon selvästi hyväosaisia vähemmän.
Raportista on sen sijaan vaikeampi löytää osallisuuden yhteisölliseen tasoon liittyviä toimia. Hyvällä tahdolla sellaiseksi voisi tulkita ehdotuksen, jolla pyritään ehkäisemään asumisen eriytymistä.
Paikallisen osallisuuden näkökulmasta on tärkeää, etteivät huono- ja hyväosaiset eriytyisi asumaan omiin ghettoihinsa.
Osallisuuden näkökulmasta raportin ehdotukset keskittyvät lieventämään eriarvoisuuden yksilöllisiä seurauksia ja jättävät sen yhteiskunnalliset syyt vähemmälle huomiolle. Osallisuuskäsitys on muiden kuin oman elämän osallisuuden osalta ohut. Tämä on ilmeinen seuraus siitä, että syrjäyttävien rakenteiden sijasta yksilöllistä toimintakykyä rajoittava huono-osaisuus on nostettu tarkastelun keskiöön.
On selvää, että työryhmä ei ole itse päättänyt kaikista näkökulmavalinnoistaan. Tehtävänannon ulkopuolelle on rajattu ainakin tietyt yhteiskunnan eriarvoisuuteen vahvasti vaikuttavat rakenteelliset tekijät kuten verotuksen ja työmarkkinoiden toimintaperiaatteet. Seuraavalle eriarvoisuustyöryhmälle voisikin antaa tehtäväksi pohtia, kuinka yhteiskunnallista eriarvoisuutta vähennetään puuttumatta tulonsiirtoihin tai sosiaali- ja terveyspalveluiden toimintaan.
Marko Nousiainen erikoistutkija Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.