fi fi fi fi et fi et en id es es es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en fi fi en en fi
Rotutohtori terveyskeskuksessa – Joonas Lyytinen
Paha haju perintötekijöissä? (Kuva: Wikimedia Commons, Zakysant, CC-BY-SA-3.0)
Eräs Afrikasta lapsensa adoptoinut äiti kertoi Facebook-ryhmässä lapsen lääkärin kirjoittaneen potilaskertomukseen:
tummaihoinen, afrikkalaisten hiki tuoksuu tottumattoman mielestä voimakkaalle ja pistävälle, normaali rotuominaisuus.
Lääkärin lausunto oli vähintääkin hämmentävä. Suomen lain mukaan  terveydenhoidon ammattihenkilön on (Laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä 3. luku 15 §):
ammattitoiminnassaan sovellettava yleisesti hyväksyttyjä ja kokemusperäisiä perusteltuja menettelytapoja koulutuksensa mukaisesti, jota hänen on pyrittävä jatkuvasti täydentämään.
Mihin yleisesti hyväksyttyyn tietoon tai kokemukseen lääkäri pohjasi näkemyksensä lapsen rotuominaisuuksista? Pikaisella haulla lääketieteellisistä julkaisutietokannoista ei nimittäin löytynyt yhtään tutkimusta, jossa ”voimakas ja pistävä hienhaju” olisi yhdistetty minkään ”rodun” rotuominaisuudeksi. Lääkäri itse lausunnossaa myönsi olevansa ”tottumaton”, joten näkemys ei ilmeisesti myöskään voinut perustua omakohtaiseen merkittävään kokemusperäiseen tietoon. Eikä hän nähtävästi ollut tietoinen siitä, että muun muassa eräs maailman arvostetuimmista lääketieteellisitä julkaisuista, New England Journal of Medicine, on  antanut ohjeen, jonka mukaan ”rodun” kaltaisia vanhentuneita käsitteitä ei pitäisi käyttää selittävinä tekijöinä lääketieteellisessä. Eikä ihmisrotuja edes, ainakaan biologisessa merkityksessä, ole nykytieteen mukaan olemassa. Ihmisten perinteinen luokittelu ”roduiksi” ihon värin perusteella kun ei käytännössä kerro juuri mitään ihmispopulaatioiden välisistä geneettistä yhteläisyyksistä: esimerkiksi itäafrikkalaisten perimä on lähempänä Lähi-idän väestöä kuin eteläisen Afrikan kansoja, vaikka ihonvärin perusteella tulevatkin luokitelluksi samaan ”rotuun”.
Ainoa jäljelle jäävä selitys on, että kyseessä oli lääkärin oma ennakkokäsitys johonkin etniseen ryhmään kuuluvista ihmisistä. Lääkärin ennakkoasenne on käytännössä, vain hienovaraisemmin ilmaistuna ja ”lääketieteen” auktoriteettiin käärittynä, se sama jota joskus kuulee baarissa siltä rasittavalta känniääliöltä: ”neekerit haisee.”
Kielteisillä etnisiin ryhmiin kohdistuvilla ennakkokäsityksillä ja -luuloilla on myös toinenkin nimi – rasismi. Arkipäivän rasismi ei ole vaahtosuisia skinejä tai Suomen sisun kaltaisten järjestöjen ”maahanmuuttokriittisyydeksi” vaivoin verhoamaa muukalaisvihamielisyyttä. Se on viime kädessä juuri edellisen terveyskeskuslääkärin lausunnon kaltaisia tiedostamattomia harmittomalta vaikuttavia lipsautuksia. Sanoiksi ja teoiksi konkretisoituvia ennakkoluuloja, jotka kasvavat ajattelemattomuudesta ja kyvyttömyydestä havaita omia luutuneita asenteitaan.
adoptio lääketiede maahanmuuttokriittisyys rasismi
2 Replies to “Rotutohtori terveyskeskuksessa”
23 maaliskuun, 2012 2:49 pm
Hienoa, että analyyttinen Joonas Lyytinen sai tähän blogikirjoitukseen yhdistettyä monenlaisia kliseitä. Valitettavasti blogikirjoituksessa esiintyvä päättelyketju on sellainen, jonka tehtävänä ei niinkään ole herättää keskustelua vaan leimata yhteiskunnasta löytyvä epätietoisuus rasismiksi.
En tässä kommentissa halua niinkään puollustella kyseistä lääkäriä, vaan tuoda esille syitä siihen miksi Lyytisen kommentit eivät ole perusteltuja.
Ihmisluonnolle on luonnollista arvioida ympäristöään aistien avulla. Hajuaisti on niistä kaikista herkin ja reagoi kymmeniin tuhansiin tuoksuihin. Lisäksi hajuaisti on merkittävä siksikin, että tuoksut kulkeutuvat suoraan aivonjen limbiseen järjestelmään. Tämä järjestelmä ohjailee perustuntemuksiamme, kuten pelkoa, sukupuoli viettiä ja nälkää, sekä muistia. Tästä syystä hajut herättävät muistoja ja voimakkaita tunteita herkemmin kuin muut aistiärsykkeet.
Historiallisesti eri maissa ja alueilla eläneiden ihmisten tuoksuerot voidaan monesti laittaa enemminkin vallinneisiin hygieniaolosuhteisiin ja ilmastoon kuin niinkään geneettisiin eroavaisuuksiin. Tästä syystä esimerkiksi Eurooppalaisen tutkimusmatkailijan mielestä eri ilmastoalueilla ja eri hygienialolosuhteissa eläneet ihmiset tuoksuivat erilaisille. Tämä lienee edelleen pinttyneen käsityksen lähtösyy, johon tekstissäkin mainittu lääkärikin vetoaa.
Kun nykymaailmassa yhtenäisissäkin ilmasto- ja hygieniaolosuhteissa ilmenee eroja jotka ihmiset huomaavat kulkiessaan esimerkiksi julkisissa kulkuvälineissä on asian tyrmääminen tai perusteleminen hankalampaa. Johtuvatko erot kulttuurillisista ja henkilökohtaisista mieltymyksistä koskien parfyymeja tai muita kosmetiikkatuotteita vai ovatko ne lääketieteellisesti geneettisistä syistä johtuvia ja siten tieteellisesti perusteltavissa?
Lääketieteellisistä julkaisuista löytyy artikkeleita, joissa todistetaan erityyppisten hikirauhasten määrien vaihtelevan eri geneettisistä taustoista tulevien ihmisryhmien välillä. Nimenomaan apokriinisten hikirauhasten määrissä on havaittu eroja:
On ymmärrettävää, että toinen maailmansota Euroopassa ja sen jälkimainingit aiheuttivat sen, ettei rodullisista eroavaisuuksista ole oikein hyväksyttävää tehdä tieteellistä tutkimusta saati keskustella. Kun epätietoisuus tieteellisistä faktoista on vallitsevaa keskustelun kummallakin puolella, on terveellistä perehtyä aiheeseen kiihkottomasti, faktoissa pitäytyen. Argumentaation taso nousee, jos pysähtyy ensin miettimään, mitkä syy- ja seuraussuhteet ovat saaneet kyseisen lääkärin tyhmyyden muuttumaan keskustelun edetessä rasismiksi.
24 maaliskuun, 2012 4:07 pm
Arvokkaita huomioita, mutta kommentoisin vain muutamaa asiaa:
Ensinnäkin, kyseessä oli alle vuoden ikäisenä adoptoitu lapsi, joka on kasvanut täysin suomalaisessa perheessä ja suomalaisessa kulttuurissa – eli selitys kulttuurisista eroista eikä henkilökohtaisista mieltymyksistä ei oikein tässä tapauksessa päde. Ellei sitten halua lähteä siitä, että kulttuuri tai mieltymykset olisivat jotenkin geneettisä ominaisuuksia, mikä on aika kaukaa haettua.
Toiseksi, kyseessä oli nimenomaan prepuberteettinen lapsi, joilla lähtökohtaisesti apokriiniset hikirauhaset EIVÄT vielä ole toiminnassa. Tämä on itseasiasas se piirre tässä tarinassa, joka jäi mainitsematta varsinaisessa blogissa. Ei ole olemassa mitään näyttöä siitä, että pistävä hienhaju, varsinkaan lapsilla, olisi minkään ”rodun” ”rotuominaisuus”. Sen sijaan on vahvaa tutkimusnäyttöä siitä, että adoptiolapsilla ennenaikainen puberteetti on paljon valtaväestöä yleisempää ja mahdollinen pistävä hienhaju saattaisi periaatteessa olle nimenomaan yksi tuon oire. Tässä tapuksessa ennekkoluuloinen rotuominaisuudeksi leimaaminen saattoi siis jopa saada lääkärin olemaan huomioimatta todellisen lääketieteellisen ongelman.
Viimeiseksi, tarkoitukseni ei ollut leimata kyseistä lääkäriä (tai ketään muutakaan) rasistiksi. Ylipäätään, joitain marginaalisia, avoimen rasistisia aatesuuntia lukuunottamatta, ei ole kovin hedelmällistä keskustella siitä, kuka on rasisti tai ei. Lääkärillä oli sen sijaan selvästi rasistisia asenteita, kuten meillä kaikilla, eikä hän selkeäsit ollut niistä tietoinen.
Täytä tietosi alle tai klikkaa kuvaketta kirjautuaksesi sisään:
Sähköpostiosoite (pakollinen) (Osoitetta ei koskaan julkaista)
Olet kommentoimassa WordPress.com -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Twitter -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Facebook -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Muodostetaan yhteyttä palveluun %s
Ilmoita uusista kommenteista sähköpostilla.
Ilmoita uusista artikkeleista sähköpostilla.
Liity 2 456 muun seuraajan joukkoon
Already have a WordPress.com account? Log in now.
View post in Reader
Privacy & Cookies: This site uses cookies. By continuing to use this website, you agree to their use.
To find out more, including how to control cookies, see here: Cookie Policy
%d bloggaajaa tykkää tästä: