fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Pandemia ja muut kriisit eivät saa hyydyttää sosiaalipalveluja - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvointi- ja terveyserot, Koronaepidemia, Sote-uudistus
Maaliskuussa 2020 Suomi otti käyttöön korona­viruksen leviämisen ehkäisemiseksi ennen­näkemättömät rajoitus­toimet, joiden vaikutuksista ei ollut aiempaa kokemusta.
Rajoitustoimien ansiosta epidemian ensimmäisen vaiheen vaikutukset kansalaisten terveyteen jäivät ennakoitua vähäisemmiksi. Joidenkin ar­vioiden mukaan väestön kokonaishyvinvointi jopa parani kevään aikana.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimusten perusteella rajoitustoimista kärsivät eniten ne, jotka tarvitsevat sosiaalipalveluita: ikääntyneet, tukea tarvitsevat lapsiperheet, mielenterveyskuntoutujat ja ihmiset, joilla on monia ongelmia. Rajoitukset lisäsivät ruoka-avun tarvetta. Yksinäisyys ja eristäytyminen pahensivat mielenterveys- ja päihdeongelmia.
Apua tarvitsevien tilannetta pahensi se, ettei rajoitustoimien vaikutuksia ollut ennakoitu. Julkisten sosiaali­palveluiden järjestäjillä ei ollut valmiussuunnitelmia. Palveluita suljettiin, rajoitettiin tai muutettiin ilman aiempaa kokemusta tai tietoa.
Henkilökohtaiseen tapaamiseen perustuvat palvelu- ja työmuodot keskeytettiin lähes koko maassa, vaikka epidemian keskus oli Etelä-Suomessa. Jälkikäteen arvioiden päätös aiheutti enemmän haittaa kuin hyötyä.
Sosiaalipalveluissa otettiin käyttöön korvaavia yhteydenpidon muotoja, kuten puhelin-, verkko- ja pikaviestintäpalveluja. Monet sosiaalipalveluja ja Kelan palveluita tarvitsevat eivät kuitenkaan osanneet käyttää näitä kanavia tai eivät hyötyneet niistä. Huolestuttavinta on, että lakisääteisiä palveluja ei kyetty tarjoamaan kaikista heikoimmassa asemassa oleville – kuten ikääntyneille, jotka olivat kotona karanteeninomaisissa olosuhteissa.
Sosiaalihuollon päivystysjärjestelmä sisältää kriisi-, päivystys- ja turvakotitoimintoja, joiden kokonaisuutta äkillistä apua tarvitsevan on vaikea hahmottaa. Se näkyy esimerkiksi, jos yksinäisyys alkaa tuntua ahdistavalta.
Järjestöt, seurakunnat ja vapaa­ehtoiset tarjosivat vaikeassa tilanteessa oleville esimerkiksi ruoka-, asiointi- ja keskusteluapua. Rajoitustoimet – kuten suositus olla tapaamatta yli 70-vuotiaita ja muita riskiryhmiin kuuluvia – vaikeuttivat auttamista.
Osa rajoitustoimista jatkuu yhä. Esimerkiksi monet ikääntyneiden ja päihdeongelmaisten päivä- ja ryhmätoiminnot ovat edelleen kiinni.
Loppukeväästä 2020 koottu sosiaalibarometri toi esiin merkittäviä alueellisia eroja siinä, miten asiakkaiden tarpeisiin kyettiin vastaamaan.
Epidemian alkuvaiheessa arvioitiin yleisesti, että isoilla kaupungeilla ja yhteistoi­minta-alueilla olisi paremmat mahdollisuudet varautua tilanteeseen. Sosiaalibarometrin mukaan ­väestöltään suurten alueiden edustajat eivät kuitenkaan katsoneet suoriutuneensa epidemian aikana paremmin kuin pienemmät alueet. Pienemmät alueet kykenivät päinvastoin oman arvionsa mukaan vastaamaan sosiaalityön ja osin myös vanhuspalveluiden tarpeeseen paremmin kuin asukasluvultaan suuremmat alueet.
Pienempien alueiden edustajat osasivat myös arvioida paremmin, miten vaikkapa muistisairaiden ikääntyneiden, omais­hoitajien ja tukea tarvitsevien ikääntyneiden tarpeisiin alueella oli vastattu. Mielenterveyskuntoutujien palvelutarpeisiin kyettiin vastaamaan paremmin kuin suurilla alueilla.
Lakisääteisiä sosiaalipalveluja ei voida edes äkillisissä kriiseissä vierittää kolmannen sektorin ja vapaaehtois­toiminnan vastuulle.
Sosiaali- ja terveydenhuollon päivystysjärjestelmän on oltava nykyistä selkeämpi, kun ihminen tarvitsee kiireellistä apua.
Sosiaalipalveluiden joustavuutta ja resilienssiä on parannettava, jotta palvelut eivät kriisitilanteissa hyydy ja jotta asiakkaat eivät jää heitteille. Laajan yhteiskunnallisen kriisin kohtaaminen edellyttää valtakunnallista valmiussuunnitelmaa heikompiosaisten palveluiden turvaamiseksi.
Tällaiset valmiussuunnitelmat niveltyisivät hyvin osaksi sote-uudis­tusta suunniteltujen maakunnallisten so­siaali- ja terveydenhuollon valmiuskeskusten toimintaa.
Kirjoitus on julkaistu alun perin Helsingin Sanomien Vieraskynä-palstalla 18.9.2020.
Heikki Hiilamo tutkimusprofessori Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Minna Kivipelto tutkimuspäällikkö Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.