fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Väliseinät palvelevat ennen kaikkea tilanjakajina. Väliseinä voi olla tarvittaessa eristetty, esimerkiksi­ kylmätilan ja huonetilan välinen seinä. Väliseinä voi olla myös osastoiva seinä – eli joko ääntä tai paloa eristävä.
teksti hometohtori grafiikka mainostoimisto grafical oy
Väliseinän alaosa voi joskus olla avattuna lohduttoman näköinen. Maakosteus on noussut diffuusiolla ja usein myös kapillaarisesti betonirakenteeseen, josta se tasaantuu sitten väliseinien alaosiin ja lahottaa joskus jopa runkotolpat.
Maanvaraisia betonilaattoja tehtiin yleisesti 1960–1980 lu­vuilla ilman sen alapuolisia lämpö­erityksiä. Systeemiä nimitettiin niin sanotuksi roskavaluksi, jonka päältä oli hyvä rakentaa, kun ­hiekka ei enää pölissyt talon sisäpuolella.
Siihen aikaan ei osattu ajatella, että maaperän ilmatilan suhteellinen kosteus on lähes sata prosenttia (RH 100%) ja maaperä usein myös kapillaarista laatua. Edellä mainittuna aikana asennettiin yleisesti pikihuopa seinän alapuun ja lattian väliin. Se katkaisi vain kapillaarisen kosteuden siirtymän, mutta ei estänyt eristekerroksen kautta tulevaa diffuusiokosteutta. Diffuusiokosteus siirtyy useimmiten lattiaeristeen ja alapuun välisestä raosta seinän alaosan rakenteisiin.
Tarkista, onko talossasi alalaatan päällä oleva väliseinä
Talon rakennuspiirustuksissa näkyy usein leikkauskuvassa väliseinän alaosan liitos lattiarakenteeseen. Jos piirustuksessa on esitetty kaksoislaattarakenne, on ilmeistä, että väliseinä on tehty alalaatan päälle. Jos piirustuksissa ei ole esitetty alimman betonilaatan alle lämpöeristystä, kannattaa rakenne avata.
Kosteus- ja homekorjauksen lähtökohtana on, että ensin poistetaan kosteuslähde. Tämän jälkeen vaurioituneet rakenteet uusitaan niin, ettei kosteusvaurio enää uusiudu. Jos kosteusvaurio johtuu virheellisestä rakenteesta, ei samaa rakennemallia tule käyttää uudessa korjaustavassa.
Jos lattiarakennetta ei pystytä uusmaan kokonaan, jää silloin tässä korjausmallissa vanha ”märkä” rakenteeseen ja päälle rakennetaan uusi rakennemalli.
Vanhat vaurioituneet rakenneosat poistetaan ja rakennekotelo puhdistetaan kaapimalla, hiomalla ja pesemällä. Eristeiden kohdalla poistetaan vaurioitunutta osaa pois. Desinfiointia en suosittele kuin sellaisissa tapauksissa, jossa rakenteet ovat joutuneet viemärivesien kanssa kosteuksiin (likaviemärivedet).
Alimmainen betonilaatta eristetään bitumikermikaistalla ja uusitaan eriste umpisolueristeellä. Jos seinä on kantava, tarvitaan rakennesuunnittelijan selvitys kantavuudesta. Tiivistetään eriste reunoilta uretaanivaahdolla ja valetaan pintalaatta. Pintalaatan päälle suosittelen tiivistyksen, esimerkiksi vesieristyssysteemillä, jolloin varmistetaan mahdolliset ilmavuodot rakenteesta sisäilmaan. Rakennetaan uusi väliseinä päälle. On myös muistettava, että verhouslevyt on jätettävä lattiapinnasta 10–15 millimetriä ylös. ■
Rakennustekniikassa diffuusiolla tarkoitetaan yleensä kosteuden liikkumista vesihöyrynä­ rakenteen läpi. Eli kosteus­ pyrkii tasaantumaan suuremmasta vesihöyryn osapaineesta pienemmän osapaineen suuntaan. Käytännössä lähes kaikki rakennusmateriaalit läpäisevät tietyn määrän vesihöyryä.
Kapillaarinen vedenliike tapahtuu rakennusaineen huokosissa nesteenä. Rakennusmateriaalien ollessa kosketuksissa veteen tai kapillaarisessa tilassa oleviin rakenteisiin tapahtuu niin sanottua kapillaarista imua rakennusaineesta toiseen tai suoraan vedestä rakenteeseen.
Kun rakenteet ovat niitä ympäröivän ilmatilan kanssa samassa kosteudessa tai samassa kapilaarisessa kosteustilassa, tätä kutsutaan tasapainokosteudeksi.
● seinän alapuun lahoaminen ja homehtu­minen
● seinälevyjen lahoaminen ja homehtuminen
● kapillaarinen kosteuden siirtyminen betoni­laattaan
● kosteuden siirtyminen diffuusiolla maa­perästä betoni­laattaan
● kosteuden siirtyminen betoni­laatasta lattian eristekerrokseen ja väliseinän alaosaan, ilmiötä kutsutaan kosteuserojen tasaantumiseksi eri rakenteiden välillä, eli rakenteet pyrkivät niin sanottuun tasapainokosteuteen.
Väliseinän alaosa voi olla avattuna lohduttoman näköinen.
Lattian alusmaan huokostilan kosteus 100% RH
KORJAUSMALLI: Jos seinä on kantava, tarvitaan rakennesuunnittelijan kanta mahdollisen korjausvalun tukemiselle. Esimerkiksi teräsputki, jonka läpimitta on 50–100 millimetriä. Rakennesuunnittelijan on selvitettävä myös korjausvalun ankkuroimisesta vanhaan pintalaattaan.
Sovellus vaatii JavaScript-tuen. Käyttääksesi sovellusta sinun on laitettava JavaScript-tuki päälle, tai käytettävä selainta joka tukee JavaScriptiä.