fi en fi fi fi fi fi pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en en fi en fi en fi fi da fi fi fi en en fi
Keravalla paljastetaan uusi 1918-muistomerkki – KERAVAN VASEMMISTO
Hyvinvointi kuuluu kaikille! – Vasemmistoliiton Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen vaaliohjelma
Inhimillinen kehitys on ottanut takapakkia
Hoitajien sopimuksesta syntyi heti kiista siitä, mistä sovittiin – samat korotukset kuin muillekin vai oma palkkaohjelma etuajassa?
Lohikoski: Sähköyhtiöiden saneluvaltaa pitää rajoittaa
Liz Trussin konservatiivit vetivät Ison-Britannian sekaisin, mutta eipä ole Labourillakaan helppoa – kolme näkökulmaa brittipolitiikkaan
Hoitajille sopimus, työtaistelut päättyvät – palkat nousevat 15 prosenttia kolmessa vuodessa
HS tölvi vasemmiston Saramoa pääkirjoituksessaan – Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtajan mukaan lehti on vajonnut yllättävän alas
Sähkön käyttö väheni jo syyskuussa – kuluttajiin kohdistuvat katkot viimeinen vaihtoehto sähköpulassa
Onko hallinnollinen työ turhaa?
Miksi lastensuojelu on kriisissä?
Kirjallinen kysymys sote-kulujen alibudjetoinnista
Toimivat sote-palvelut, henkilöstökoulutuksella vai ilman?
Keravalla paljastetaan uusi 1918-muistomerkki
Keravan keskustassa, Aurinkomäen laella, paljastetaan tiistaina 30.1.2018 klo 15 muistomerkki, joka muistaa ja nostaa esiin vuoden 1918 tapahtumia Keravalla.
30.-31.1. tulee kuluneeksi tasan 100 vuotta siitä hetkestä, kun Keravalla käytiin juuri puhjenneen kansalaissodan ensimmäisiä taisteluita. Porvoon suunnasta tulleet valkoisten joukot hyökkäsivät kohti Keravaa. Heillä oli aikomus vallata asemakylä ja ottaa haltuunsa punaisten vallassa olevalle Etelä-Suomelle elintärkeä rautatieyhteys. Muutaman tunnin taisteluiden jälkeen valkoiset vetäytyivät takaisin Porvoon suuntaan ja Kerava jäi punaisten haltuun aina huhtikuun puoliväliin saakka. Taistelu ja sen jälkeiset tapahtumat vaativat uhreja sodan molemmilta osapuolilta.
Keravalla on ollut jo vuodesta 1939 alkaen kansalaissodan valkoisten uhrien muistomerkki, joka sijaitsee kirkon ja vanhan pappilan välissä. Nyt julkistettava uusi muistomerkki nostaa pintaan vuoden 1918 punaisen puolen muistoja, joille ei ole tähän mennessä ollut Keravalla omaa paikkaa. Kaikkiaan keravalaisia punaisia kuoli 1918 kansalaissodassa, sen jälkeen tapahtuneissa teloituksissa, vankileireillä tai niiden seuraksena vähintään 80.
Punaisten muistomerkkiä on Keravalle toivottu pitkään. Sen saamiseksi on tehty valtuustoaloite (26.1.2014 Pia Lohikoski ja Matti Nieminen), joka hyväksyttiin 13.4.2015 yksimielisesti Keravan kaupunginvaltuustossa. Viime ajat muistomerkkiä on valmisteltu yhteistyössä Keravan kaupungin ja keravalaisten vasemmistopuolueiden paikallisten toimijoiden kanssa.
Muistomerkki nostaa esiin myös ajan toiset kasvot, ne, jotka joutuivat vastoin tahtoaan vedetyksi mukaan väkivaltaisen ajan pyörteisiin. Nyt paljastettava vuoden 1918 muistomerkki ilmaisee myös yhteiskunnallisen sopimisen ja vuoropuhelun tahtoa nyt ja tulevaisuudessa.
Uusi muistomerkki muodostuu jääkauden aikaisesta siirtolohkareesta, joka on Keravan kaupungin toimesta siirretty paikalleen Keravan Pihkaniitystä. Kiven kylkeen on kiinnitetty kuvanveistäjä Pekka Pitkäsen suunnittelema pronssinen laatta. Pronssisen muistolaatan ovat saaneet aikaan ja rahoittaneet Keravan SDP ja Keravan Vasemmistoliitto. Muistomerkki tulee Keravan kaupungin omistukseen.
1918 – vapaus, tasa-arvo, ihmisyys -muistomerkin paljastustilaisuus Keravan Aurinkomäellä tiistaina klo 15 alkaen. Tilaisuus on kaikille avoin.
Ohjelmassa puheita, seppeleenlaskua ja kulttuuriesityksiä.
Tilaisuuden jälkeen kahvit Taide- ja museokeskus Sinkassa, jossa aukeaa samalla Kerava 1918 -pienoisnäyttely.
Pia Lohikoski, kaupunginhallituksen 2. varapuheenjohtaja (vas) 050 362 9496
Samuli Isola, kaupunginhallituksen puheenjohtaja (sdp) 044 553 8336
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
* Copy This Password *
* Type Or Paste Password Here *
© 2022 - Keravan Vasemmisto