fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Neuvolasta voi saada tukea vanhemmuuden jakamiseen - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Sukupuolten tasa-arvo
Hoivavastuun tasaisempi jakaminen vanhempien kesken on pitkään ollut yksi keskeisiä perhepolitiikan tavoitteita. Jaetulla vanhemmuudella nähdään olevan myönteisiä vaikutuksia sekä perheen hyvinvoinnin että yhteiskunnan kannalta: lapsen kehitystä edistää läheinen suhde molempiin vanhempiin, yhteinen ymmärrys ja kokemus lapsenhoidon arjesta tukevat parisuhdetta. Lisäksi sukupuolten tasa-arvon näkökulmasta vahvistuu sekä naisten asema työmarkkinoilla että miesten asema esimerkiksi erotilanteissa.
Vanhemmuuden ja parisuhteen tukeminen on äitiys- ja lastenneuvolan lakisääteinen tehtävä. Lähes kaikki raskaana olevat ja alle kouluikäisen lapsen perheet käyttävät neuvolapalveluja. Äitiys- ja lastenneuvolan terveydenhoitaja tapaa tiiviisti lasta odottavia ja lapsen saaneita perheitä. Neuvola tavoittaa molemmat vanhemmat erityisesti laajoissa terveystarkastuksissa, mutta lisäksi myös muissa terveystarkastuksissa, perhevalmennuksessa ja kotikäynneillä.
Neuvolalla on universaalin luonteensa vuoksi erityisnäköala vanhemmuuden ja parisuhteen tuen tarpeiden havaitsemiseksi ja tuen tarjoamiseksi perheille. Säännöllisissä tapaamisissa tuttuus edistää luottamusta, avointa keskustelua ja tuen tarpeen tunnistamista varhain. Esimerkiksi epävarmat vanhemmat tarvitsevat rohkaisua ja hyötyvät vertaisryhmistä sekä tukiverkostonsa vahvistamisesta.
Neuvola voi myös järjestää perheelle apua kotiin ja ohjata vanhemmat tarvittavan tuen ja avun piiriin. Vanhempien kanssa keskustellaan aktiivisesta vanhemmuudesta jo alusta alkaen ja esimerkiksi vauvan hoidon vuorottelusta yöllä, jotta toinen saa välillä levätä, sekä työn ja perheen yhteensovittamisesta.
Hoivavastuun jakamisen näkökulmasta laajat terveystarkastukset sijoittuvat oivallisiin ajankohtiin: raskausaikana on hyvä muistuttaa tarjolla olevista mahdollisuuksista, kun perhe tekee suunnitelmia perhevapaiden käytöstä.
Äidille kiintiöity äitiysvapaa on noin neljän kuukauden mittainen, minkä jälkeen alkaa vanhempien jaettavissa oleva reilun puolen vuoden mittainen vanhempainvapaa. Isälle on kiintiöity yhdeksän viikkoa isyysvapaata, josta kolme viikkoa voi pitää yhtä aikaa äidin vapaan kanssa. Vanhempainvapaan jälkeen kummankin vanhemman on vielä mahdollista pitää hoitovapaata kotihoidon tuen turvin.
Useimmat isät jäävätkin muutamaksi viikoksi isyysvapaalle heti lapsen synnyttyä. Neuvolassa voidaan käydä läpi isyysvapaan merkitystä isän ja vauvan väliselle suhteelle, ja miten isän kotiin jääminen vaikuttaa synnytyksestä toipuvan äidin sekä perheen mahdollisten isompien sisarusten arkeen.
Isyysvapaan pitäminen voi helpottaa äidin paluuta perhevapaalta
Seuraava laaja terveystarkastus on vauvan ollessa nelikuinen, jolloin äitiysvapaakausi on juuri päättynyt ja vanhempainvapaakausi alkanut. Neuvola voi olla perheen tukena keskustelemassa sekä jaettavissa olevan vapaan käytöstä että isäkiintiön hyödyntämisestä.
Isyysvapaan täysimääräinen pitäminen pidentää perheen ansiosidonnainen perhevapaan kokonaispituutta ja voi osaltaan helpottaa äidin paluuta perhevapaalta työelämään, kun kodin ulkopuolisia lapsenhoidon järjestelyjä ei vielä tarvita. Lapsen ollessa puolitoistavuotias neuvolassa voidaan käydä läpi hoitovapaan jakamista ja muistuttaa, että isällä on mahdollisuus käyttää yhteensä yhdeksän viikon mittaista isyysvapaata aina siihen saakka, kun lapsi täyttää kaksi vuotta.
Neuvolassa voidaan myös muistuttaa osa-aikaisten perhevapaiden mahdollisuudesta työn ja perheen yhteensovittamisen tukena. Sekä äidillä että isällä on oikeus lyhennettyyn työaikaan käyttämällä osittaista hoitovapaata tai joustavaa hoitorahaa. Myös tilapäistä hoitovapaata voi pitää sekä äiti että isä lapsen sairastaessa.
Äidin töihin paluu ei estä imetystä
Lapsen hyvinvoinnin kannalta isän perhevapaan ajoittamista on hyvä pohtia myös suhteessa imetykseen. Imetys ei muodosta estettä isän vanhempainvapaalle, sillä äidin töihin paluun ei tarvitse merkitä imetyksen lopettamista. Tosin suomalaisessa työelämän lainsäädännössä huomioidaan imettävien äitien erityisiä tarpeita hyvin vähän.
Työturvallisuuslain (738/2002) mukaan raskaana olevilla naisilla tai imettävillä äideillä on tarvittaessa oltava mahdollisuus mennä lepohuoneeseen tai muuhun sopivaan paikkaan lepäämään. Suomi ei ole ratifioinut kansainvälisen työjärjestön ILO:n äitiyssuojelusopimusta nro 183 vuodelta 2000, johon sisältyy imettävien äitien oikeus taukoihin työpäivän aikana tai työajan lyhentämiseen (Työministeriö 2001).
Osana työn ja perheen yhteensovittamisen toimia suomalaisilla työpaikoilla olisi hyvä kehittää imetyksen jatkamista tukevia käytäntöjä. Tämä voisi osaltaan tukea myös hoivavastuun jakamista äitien ja isien kesken.
Johanna Lammi-Taskula tutkimuspäällikkö Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Tuovi Hakulinen forskningschef Kunskapsledning och medskapande, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.