fi fi fi ceb fr es fi de fi pt fi fi fi af fi fi fi id en es en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sl fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ms fi fi fi id hu fi fi fi fi fi fi en fi hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi ja fi fi ja fi fi fi fi fi en fi en de fi fi fi af fi fi fi fi fi en fi nl
Ope on ope - ei sukupuoli
19.9.2022 Laadukas opettajankoulutus vaatii kohdennettua rahoitusta
6.9.2022 Kutsu SOOLin ja OAJ:n järjestökurssille 15.-16.10.
30.8.2022 Turvaa etusi, muista jäsenmaksu!
24.8.2022 Kasvetaan aineenopeiksi – yhdessä
Ope on ope - ei sukupuoli
Blogi | LAURA LAHIN
Kirjoittaja opiskelee varhaiskasvatusta Helsingin yliopistossa ja toimii SOOLin varapuheenjohtajana kaudella 2019–2020.
Kiintiöistä ollaan montaa mieltä. Usein kuulee sanottavan, että valinnat täytyy tehdä sen perusteella, kuka on pätevin, ei sen perusteella, mitä sukupuolta hakija sattuu olemaan. Puhutaan mahdollisuuksien ja lopputuloksen tasa-arvosta. Mutta tuleeko paras henkilö valituksi, jos kiintiö poistetaan, vai vaikuttaako sukupuoli kuitenkin valintoihin?
Esimerkiksi Ville Mankin (2019) väitöksessä kävi ilmi, että opettajankoulutuksen soveltuvuuskokeissa arvioitsijat antoivat miehille ja iäkkäämmille hakijoille parempia pistemääriä, jolloin muodostuu niin sanottuja piilokiintiöitä. Tämä ei tietenkään tarkoita, että miehet ja iäkkäämmät henkilöt soveltuisivat automaattisesti muita paremmin opettajiksi.
Huomaamme, että sukupuoli voi vaikuttaa valintoihin, vaikkei valintaa koskisikaan mikään kiintiö.
Tasa-arvolain tavoite on mahdollistaa naisille ja miehille yhdenvertainen osallistuminen yhteiskunnalliseen päätöksentekoon. Lain mukaan valtion ja kuntien suunnittelu- ja päätöksentekoelimissä tulee olla naisia ja miehiä molempia vähintään 40 prosenttia.
Kiintiöillä on paikkansa yhteiskunnan yhdenvertaisuuden edistämisessä ja ne ovat yksi tapa pyrkimyksessä kohti tasa-arvoa. Kiintiöitä tulee kuitenkin tarkastella kriittisesti.
Binäärisen sukupuolikäsityksen mukaan jaetut kiintiöt jättävät kokonaan huomioimatta tiettyihin sukupuolivähemmistöihin kuuluvat henkilöt, sillä Suomen lainsäädäntö tunnustaa ainoastaan mies- ja naissukupuolen. Millä kiintiöllä voi tulla valituksi, jos ei kuulu kumpaankaan? Tällöin valituksi tuleminen, ja oikeastaan pelkkä tehtävään hakeutuminen, edellyttää automaattisesti väärinsukupuolitetuksi joutumista.
Onko tarpeellista, että esimerkiksi opettajaopintoihin valittaessa käytetään mies- ja naiskiintiöitä? Onko koulumaailmassa tarvetta tällaiselle jaolle esimerkiksi turvallisuuden takaamiseksi? Mikäli kyllä, tarvittaisiinko samanlaisia jakoja myös muille ammattiryhmille, vaikkapa lääkäreille tai poliiseille?
Vai olisiko tärkeämpää keskittyä huolehtimaan siitä, että jokaisella lapsella ja nuorella on aina lähellään turvallinen aikuinen, johon voi tukeutua ja joka on saatavilla kaikissa tilanteissa.
Haluaisitko sinä kirjoittaa SOOLin blogiin? Kirjoitusten ei tarvitse myöntäillä SOOLin kantoja tai joitain tiettyjä näkemyksiä, ja julkaisusta päätetään aina tapauskohtaisesti. Lähetä valmis kirjoitus tai tiedustelusi osoitteeseen blogi@sool.fi
Opettajankoulutus Koulutuksen kehittäminen Blogi
Laadukas opettajankoulutus vaatii kohdennettua rahoitusta
Laadukasta opettajankoulutusta ei ole ilman riittäviä ja kohdennettuja resursseja. Opettajankoulutukseen panostaminen on SOOLin mukaan yksi olennaisimmista ratkaisuista opettajapulaan.
Kadonnutta opiskelijaelämää ja vuorovaikutusta etsimässä
Opettajaksi opiskeleminen on elämän parasta aikaa.
Varhaiskasvatuksen opettajien kelpoisuusvaatimuksia ei pidä väljentää
Tiede- ja kulttuuriministeri Petri Honkonen on esittänyt varhaiskasvatuslain muuttamista niin, että päiväkoteihin ja esiopetukseen voisi helpommin palkata ammattikorkeakoulutuksen saanutta henkilökuntaa. SOOLin mukaan varhaiskasvatuksessa opetuksen pedagoginen vastuu tulee olla jatkossakin yliopistokoulutuksen saaneilla varhaiskasvatuksen opettajilla.
Turvallinen oppimisympäristö on edellytys oppimiselle
Blogi | SALAADO QASIM
Oikeus tehdä työtä omana itsenään kuuluu kaikille