en fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi en fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Data is the new oil - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sosiaalisessa mediassa kiertää viesti, jossa kerrotaan kuinka laajimmalle levittäytynyt mediayhtiö ei tuota mitään sisältöä itse (Facebook), kuinka maailman suurin taksiyhtiö ei omista yhtään ajoneuvoa (Uber), merkittävin majoituspalveluja tarjoava yritys ei omista yhtään hotellia (AirBnB), tai maailman arvokkain verkkokauppa ei pidä mitään varastossa (Alibaba).
Näiden yritysten menestyksen pohjalla on datan keräämiseen ja analysointiin tukeutuva liiketoimintamalli.
Sanotaankin, että data on uusi öljy – sen hallinta tuo valtaa ja luo vaurautta. Data voitelee liiketoiminnan koneistot pyörimään vinhemmin ja vähentää toiminnassa syntyvää hukkaa. Datalähteiden hallinnasta käydään armotonta kilpailua, mihin liittyy myös uhkakuvia ja konfliktien mahdollisuuksia.
Kuinka raaka-aineet jalostetaan kansalliseksi aarteeksi?
Suomessa on pitkä perinne kerätä tietoa eri viranomaisten rekistereihin ja julkisten palveluntuottajien tietojärjestelmiin. Terveys- ja hyvinvointitietoa kerätään kuitenkin hyvin hajautetusti. Tietoja hyödynnetään pääasiassa tiedon omissa tuottajaorganisaatioissa tietojen alkuperäiseen käyttötarkoitukseen.
Eri tietolähteiden monipuolisen yhdistelyn tarjoamia mahdollisuuksia analyyseihin, jalostamiseen ja uudelleenkäyttöön ei riittävästi hyödynnetä. Tehokäytettyinä laadukkaat, hyvin kuvatut ja monipuolisesti hyödynnetyt tietovarannot voisivat lisätä merkittävästi Suomen uudistumis- ja investointipotentiaalia.
Sote-uudistus edellyttää uudenlaista otetta tiedon hyödyntämiseen
Tiedonkeruun ja -käsittelyn toimintaympäristö on isossa muutoksessa, kun tietotarpeet ja mahdollistavat teknologiat kehittyvät nopeasti. Sote-uudistus muuttaa tietojen käsittelyperusteita ja toimijoiden suhteita. Sosiaali- ja terveystietojen yhteiskäyttö, tietoon perustuva palvelujärjestelmän ohjaus sekä kansalaisten laajeneva palvelujen käyttöön liittyvä valinnanvapaus edellyttävät  uudenlaista otetta tietojen  hyödyntämiseen.
Sosiaali- ja terveyspalveluissa kertyvää tietoa voitaisiin hyödyntää paljon monipuolisemmin myös ihmisten henkilökohtaisessa hyvinvoinnissa, hoitovaihtoehtojen arvioinnissa sekä uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämisessä. Erityisesti yksilön omiin tietoihin – ”digitaaliseen jalanjälkeen” – liittyviä uusia mahdollisuuksia ei ole vielä osattu hyödyntää.
Muutama reunaehto terveys- ja hyvinvointitietojen hyödyntämiselle on pidettävä mielessä.
Arkaluonteisten henkilötietojen käsittely edellyttää jatkossakin vahvaa viranomaisperustaa
Tietoja tulee kerätä ja käsitellä yksilön tietosuojaa kunnioittaen. Luottamus toiminnan laadukkuuteen syntyy mm. läpinäkyvistä käsittelyprosesseista, tietotilinpäätöksistä, tietosuojavastaavista ja auditoinneista. Tietojen hyödyntämistä säätelevää lainsäädäntöä ollaan uudistamassa ja sen tulee löytää tasapaino tietosuojan ja nopeasti kehittyvän toimintaympäristön mahdollisuuksien kesken.
On tarkasti katsottava, kuinka hyödynnetään parhaiten tulevaan EU:n tietosuoja-asetukseen liittyvä kansallisen liikkumavara. Tiukkenevan julkisen talouden aikana toiminnan jatkuvuus edellyttää kumppanuuksien ja ansaintalogiikan huolellista pohdintaa.
Tiedon hyödyntäjien tarpeet määräävät, millaista palvelua ja osaamista toimijoilta pitää löytyä
Tiedon nykyistä monipuolisempi hyödyntäminen edellyttää perinteisiltä tietoviranomaisilta aivan uutta asiakasorientaatiota. Mitkä tietojohtamis-, tieto- ja tutkimustarpeet ovat keskeisimpiä?
Onko päätavoitteena biologis-lääketieteellis-teknologinen tutkimus ja tuotekehitys vai politiikantekoa tukeva yhteiskunnallis-taloudellinen asiantuntijatoiminta – vai molemmat? Tuetaanko palvelujärjestelmän tiedolla johtamista ja ohjausta pääasiassa valtakunnan tasolla vai tarjotaanko tietopalveluja myös sote-palveluntuotannon operatiivisen johtamisen tueksi? Onko tavoitteena vain lupaprosessien ja aineistojen ”teknisen” yhdistelyn laadukas hoitaminen vai myös laajemmat tukipalvelut esimerkiksi tuotteistettujen analyysipalveluiden muodossa?
Uudessa roolissa on kyettävä yhdistämään viranomaisen parhaat puolet – luotettavuus ja läpinäkyvyys – vahvaan asiakas- ja palveluorientaatioon. Tietojen hyödyntämiseen liittyvät mahdollisuudet eivät toteudu, mikäli muodostuu uusi pullonkaula tai muuten palvelutasoltaan aiempaa heikompia toimintoja.
Tietovarantojen käytöstä tulee syntyä hyötyjä Suomelle
Meidän tulee  aktiivisesti pohtia myös sitä, millä eri mekanismeilla Suomi hyötyy tietovarantojen tehokäytöstä.
Millä tavoin kansanterveys ja ihmisten hyvinvointi paranevat? Kuinka julkisia palveluja voidaan tehostaa, lisätä yksityisiä investointeja, luoda työpaikkoja ja uusia liiketoimintamahdollisuuksia? Voimmeko ottaa merkittäviä harppauksia osaamisen kehittymisessä ja uuden tutkimustiedon synnyttämisessä?
Datapolitiikassaan THL linjaa tietovarantojensa näkyvyyden, saatavuuden ja digitalisaation kehitystä. Toimimme siten, että viranomaistoiminnan luotettavuus ja läpinäkyvyys säilyvät,  toiminnan hyödyt ovat panostuksiin nähden merkittäviä ja ne ankkuroituvat Suomeen.
THL julkaisee datapolitiikkansa tiistaina 26.1.2016.
Pekka Kahri tietojohtaja THL
Risto Kaikkonen yksikönpäällikkö  Tietopalvelut, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.