fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Vesiepidemia näyttää puhtaan veden arvon - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Kapkaupungista loppuu vesi. Ihmiskunnan makean veden käytöstä 70 % kuluu maatalouden kasteluvetenä. Sen sijaan Suomesta ei puhdas vesi lopu, mutta osaammeko arvostaa sitä? Vai onko tämä maailman mittakaavassa ylellisyyshyödyke meille itsestäänselvyys?
Jotain arvostuksen puutteesta kertoo se, että puhdas vesi huomattiin julistaa ihmisoikeudeksi vasta vuonna 2010. Parempi myöhään kuin ei silloinkaan, mutta edelleenkin yli 1 000 lasta päivässä kuolee huonon hygienian aiheuttamiin ripulitauteihin.
Suomessa talousveden saastuminen ei uhkaa ihmishenkiä. Suomalaisessa vesiepidemiassa sairastetaan tyypillisesti pari päivää vatsatautia, joka paranee itsestään ilman lääkärin hoitoa.
Ennen vesihuollon kehittymistä 1900-luvun alussa saastunut juomavesi oli myös Suomessa merkittävä kuolleisuuden aiheuttaja. Tänä päivänä hanavetemme on hyvälaatuista ja turvallista käyttää, mutta hyvä laatu ei tule ilmaiseksi.
Parhaillaan vesihuoltokenttä kamppailee vesiturvallisuussuunnitelmien laadinnan kimpussa. Työn myötä voi paljastua vedenjakelujärjestelmien haavoittuvia kohtia. Näin pitää ollakin, sillä tunnistettuja riskejä voi hallita, tunnistamattomia ei.
Vesihuollon laadusta ei pidä säästää, koska silloin asioita alkaa jäädä rempalleen. Ja kun monta asiaa menee yhtä aikaa pieleen, voi vesiepidemia pahimmassa tapauksessa lamauttaa koko paikkakunnan. Hyvästä ylläpidosta huolimatta jossain voi haljeta vesijohto tai tapahtua jotain muuta odottamatonta. Siksi sataprosenttista varmuutta ei voida saavuttaa ja täytyy varautua myös vesiepidemioihin ja saastumisten ennaltaehkäisyyn.
Joskus vesihuollossa tapahtuu isompiakin kömmähdyksiä, kuten saatetaan epähuomiossa tehdä luvattomia putkiliitoksia tai toteuttaa kaivorakenteita, jotka eivät kestä päivänvaloa. Myös aivan luvallisten ja oikein suunniteltujen vedenjakelujärjestelmän rakenteiden kanssa vaaditaan huolellisuutta. Samassa kaivannossa kulkevat jätevesilinja ja talousvesiputki on erehdyksessä helppo katkaista yhdellä kaivinkoneen kauhaisulla – ja niin ovat puurot ja vellit sekaisin.
Vesijohtoverkostojen kasvava saneerausvelka on yksi isoista haasteista Suomen vesiturvallisuuden kannalta, ja putkistotöiden toteutus tulisi ottaa suurennuslasin alle vesiturvallisuussuunnitelmia laadittaessa. Jos talousvesiverkostoon on voinut päätyä jotain sinne kuulumatonta, esimerkiksi jätevettä tai pintavesiä, pelkkä vuodon korjaus ja huuhtelu eivät riitä. Varotoimenpiteenä tehtävä verkoston desinfiointi kloorilla voi ehkäistä isomman hässäkän ja ihmisten vesivälitteiset infektiot.
Euroopan komissio antoi ehdotuksensa talousvesidirektiivin uudistamiseksi 1. helmikuuta 2018. Ehdotus korostaa kansalaisten oikeutta veteen ja vesitietojen saatavuuteen. Samalla ohjataan vesihuoltokenttää entistä enemmän arvioimaan vaaroja ja seuraamaan veden laatua kokonaisvaltaisesti ja riskiperusteisesti. Jäsenmaiden virallisten kannanottojen lisäksi kansalaiset ja sidosryhmät voivat kommentoida ehdotusta 29. maaliskuuta 2018 saakka komission Have Your Say -verkkosivustolla. Tänä vuonna tiedetään, mihin suuntaan talousveden laadunvalvonta tulee kehittymään lähivuosina.
Tarja Pitkänen erikoistutkija Asiantuntijamikrobiologia, THL
Jouni Tuomisto johtava tutkija Kansanterveyden arviointi ja ennakointi, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.