nl fi fi fi fi fi de fi fi fi de fi fi fi fi fi fi zh fi fi fi fi de fi en fi fi fi fi de fi it fi fi fi fi de fi en fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi de fi de fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi de fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Rahapeliriippuvuutta sairastaneiden yleisin kuolemansyy oli itsemurha
Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet, Mielenterveys
Itsemurhien ehkäisyohjelmassa (Mielenterveysstrategia 2020–2030) nostetaan esille, että riippuvuusongelmia kokevien itsemurhavaara on arvioitava. Yksi huomioitava riskiryhmä on rahapeliriippuvuusdiagnoosin saaneet.
Itsemurhien estämiseksi on oltava aktiivinen
Itsemurhien ehkäisy ei kuitenkaan ole yksinomaan terveydenhuollon eikä myöskään pelkästään sosiaali- ja terveystoimen tehtävä. Jotta itsemurhakuolemia voidaan estää ja ehkäistä, on meidän kaikkien toimittava.
Lue lisää Itsemurhien estämiseksi on oltava aktiivinen
Itsemurhien ehkäisy vaatii aktiivisuutta
Itsemurhien ehkäisy ei ole yksinomaan terveydenhuollon eikä myöskään pelkästään sosiaali- ja terveystoimen tehtävä. Jotta itsemurhakuolemia voidaan estää ja ehkäistä, on meidän kaikkien toimittava.
Lue lisää Itsemurhien ehkäisy vaatii aktiivisuutta
Suomessa Itsemurhakuolleisuus on puolittunut vuoden 1990 jälkeen. Tämän myönteisen kehityksen ei voida edellyttää jatkuvan Suomessa ilman toimenpiteitä itsemurhien ehkäisemiseksi. Vuonna...
Lue lisää Itsemurhien ehkäisy tänään
Tarvitsemme toimenpiteitä itsemurhien estämiseksi
Suomessa itsemurhakuolemat on tilastoitu vuodesta 1751 alkaen. Näin on muodostunut maailman vanhin yhtäjaksoisesti ilmestynyt tilasto itsemurhakuolemista. Se kertoo, kuinka itsemurhat lisääntyivät 1980-luvulle asti ja kuinka itsemurhien ikävakioitu kuolleisuusluku on vuoden 1990 jälkeen vähentynyt puoleen. Myönteinen käänne tapahtui valtakunnallisen itsemurhien ehkäisyprojektin (1986–1996) aikana. Tästä huolimatta on syytä muistaa, että itsemurhakuolleisuus on maassamme yhä verraten suuri, noin […]
Lue lisää Tarvitsemme toimenpiteitä itsemurhien estämiseksi
Timo Partonen Sami Pirkola
Kouluaamujen alkaminen myöhemmin ei taio lisää lepoaikaa oppilaiden vuorokauteen
Elintavat ja ravitsemus, Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Lapset, nuoret ja perheet, Mielenterveys
Kouluaamut on päätetty siirtää alkamaan aiempaa myöhemmin muutamissa Suomen kunnissa, ja useat kunnat harkitsevat samaa. Perusteluina on esitetty, että koululaiset saisivat silloin nukutuksi enemmän ja voisivat kulkea kouluun valoisampaa koulutietä. Kansainvälisen tutkimustiedon perusteella ei kuitenkaan näytä siltä, että kouluaamujen myöhentämisellä saavutettaisiin etuja. Kouluaamujen myöhentäminen viivästytti oppilaiden päivärytmiä eikä lisännyt unta Useimmat tutkimuksista on tehty kouluissa […]
Lue lisää Kouluaamujen alkaminen myöhemmin ei taio lisää lepoaikaa oppilaiden vuorokauteen
Kellojen siirtäminen pysyvästi talviaikaan olisi terveydelle parasta
Elintavat ja ravitsemus, Kansantaudit, Mielenterveys
Heinä-elokuussa 2018 Euroopan komissio järjesti avoimen julkisen kuulemisen kesäajan käytöstä ja sai vastauksia jokaisesta 28 jäsenmaasta. Aktiivisimmin kyselyyn vastasivat saksalaiset ja itävaltalaiset, suomalaiset olivat aktiivisuuslistan sijalla 5, ja vähiten asia kiinnosti Britanniassa. Tulos: 84 prosenttia 4,6 miljoonasta kyselyyn vastanneesta kannatti kesäaikasäännöksistä luopumista. Kielteisimmin suhtautuivat suomalaiset ja puolalaiset; heistä 95 prosenttia halusi lopettaa kesäajan käytön. Vastanneiden […]
Lue lisää Kellojen siirtäminen pysyvästi talviaikaan olisi terveydelle parasta
Uni tarvitsee poliittista suojelua
Hallitus on luonnostellut esityksensä uudeksi työaikalaiksi. Se vapauttaisi tilapäisen yötyön teettämisen. Jos laki astuu voimaan, suomalaiset tekevät yötyötä vastedes nykyistä enemmän. Yötyötä on kello 23–6 tehty työ, ja yötyöläiseksi lasketaan henkilö, joka tekee tänä aikana työtään vähintään kolme tuntia. Myös kolmivuorotyö sisältää yötyötä. Vaikka ensimmäiset nisäkkäät olivatkin yöeläimiä, on ihmisestä evoluution aikana tullut päiväeläin. Sisäinen […]
Lue lisää Uni tarvitsee poliittista suojelua
Pirstaleinen palvelujärjestelmämme ei osaa auttaa peruskoulunsa päättäviä
Hyvinvointi- ja terveyserot, Lapset, nuoret ja perheet
Tiesitkö, että tänäkään syksynä 10 000 nuorta ei pakkaa reppuaan aamulla lähteäkseen töihin tai kouluun? Puhutaan ilman työtä tai opiskelupaikkaa olevista NEET-nuorista, Not in Employment, Education or Training. Vaikka osalla työ- tai opiskeluelämään kiinnittymättömyys on lyhytaikaista, johtaa se osalla sosiaaliseen syrjäytymiseen. Osattomuus vie elämältä pohjan, merkityksen ja ilon. Näköala katoaa. Yhden kärsiessä kärsii koko ympäröivä […]
Lue lisää Pirstaleinen palvelujärjestelmämme ei osaa auttaa peruskoulunsa päättäviä
Kaija Appelqvist-Schmidlechner Mervi Haavanlammi Timo Partonen
Näin pääsemme eroon kesäajan käytöstä
Nykyinen, määrittämättömäksi ajaksi voimassa oleva Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (2000/84/EY) kesäaikasäännöksistä on annettu tammikuun 19. päivänä vuonna 2001. Siitä Suomen valtioneuvosto antoi 30. elokuuta 2001 asetuksen (753/2001), joka tuli voimaan vuoden 2002 alusta lukien. Direktiivin mukaan sisämarkkinoiden, liikenteen ja viestinnän lisäksi myös muiden teollisuuden alojen moitteeton toiminta on tärkeää. Tämä tarkoittaa kuitenkin vain sitä, […]
Lue lisää Näin pääsemme eroon kesäajan käytöstä
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.