fi fi fi fi pl fi da fi fi nds fr ceb fi pl fi da fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi nl sv fi fi fi fi it fi fi fi
Voiko mediaan enää luottaa? — Jyväskylän yliopiston avoin yliopisto
Mikä on totta ja mikä ei? Mistä sen voi tietää? Mikä vastuu on tiedon jakajalla? Todenmukaiselle tiedolle on juuri nyt valtava tarve. FT Heikki Kuutti pohtii blogissa ”totuudenjälkeistä aikaa” journalistin eettisiin ohjeisiin nojaten. Hän luennoi Jyväskylän yliopistossa ja avoimen yliopiston Viestintä ja media -perusopintojen opintojaksoilla.
”Kerrottavien tietojen paikkansapitävyys on journalismin tärkein ominaisuus”, toteaa Heikki Kuutti.
Internet ja erityisesti sen sosiaalinen media ovat vaikuttaneet merkittävästi käsityksiimme paitsi toisistamme myös maailmasta, jossa elämme. Valitettavasti ”totuudenjälkeisen ajan” valeuutisten seurauksena monet meistä potevat epävarmuutta siitä, mikä kerrotusta on totta ja mikä ei. Ja valitettavasti emme aina tiedä, kuinka rehellisiä tai eettisesti toimivia tietojen kertojat eri kanavissa ovat tai mitkä ovat heidän omat motiivinsa.
Paikkansapitämättömien tietojen levittäminen on erityisen turmiollista nyt kun koronapandemia ravistelee meitä kaikkia ja vaikuttaa pitkälti tulevaisuuteemme.
Tämäntapaisessa mylläkässä perinteisen median merkitystä ja journalistisia periaatteita ei voi korostaa liikaa. Kerrottavien tietojen paikkansapitävyys on journalismin tärkein ominaisuus, ja sillä toimitukset oikeuttavat oman olemassaolonsa yleisönsä edessä. Ulkopuolisina (toisten) asioiden selvittäjinä ja tulkitsijoina toimittajat pyrkivät huolehtimaan omien lukijoiden, katsojien ja kuulijoiden tiedontarpeesta. Esimerkiksi tutkimalla ja julkisesti arvioimalla viranomaisten toimintoja journalistit huolehtivat samalla myös veronmaksajien ja ihmisten eduista ja oikeuksista.
Uskottavuus on myös avoimuutta ja virheiden tunnustamista
Journalismin yleisempi uskottavuus ei ole itsestäänselvyys, vaan se vaatii toimituksilta altistumista yleisön kysymyksille ja kritiikille. Samalla toimitusten on avauduttava omasta toiminnastaan ja perusteltava julkisesti tekemisiään.
Tietojen todenmukaisuuden varmistamisen ohella eettinen toiminta edellyttää toimittajilta tehtyjen virheiden tunnustamista ja korjaamista, ammatillista riippumattomuutta kertomistaan asioista, piilomainonnasta kieltäytymistä ja erityisiä reilun pelin menettelytapoja haastateltavien kanssa.
Suomalaiset mediayhtiöt ovat poikkeuksellisen laaja-alaisesti sitoutuneet alalla yhteisesti hyväksyttyihin eettisiin periaatteisiin, Journalistin ohjeisiin. Kuka tahansa voi kannella epäilemästään median arveluttavasta menettelystä Julkisen sanan neuvostoon, joka selvittää ja arvioi verkkosivuillaan yksittäisten juttujen toteuttamisen ja julkaisemisen eettisyyttä. Lisäksi eettisiä periaatteita rikkonut toimitus on sitoutunut julkaisemaan saamansa langettavan ratkaisun omassa välineessään.
Journalismin eettisten periaatteiden tuntemus kuuluu kaikille
Journalismin eettisten periaatteiden tuntemus on tärkeää myös mediayleisölle itselleen journalismin käyttäjinä tai mediajulkisuuden mahdollisina kohteina. Journalismin eettisiä periaatteita voidaan hyödyntää laajemmin myös kaikessa viestinnässä ja tiedottamisessa ja huolehtia niihin nojaten omasta julkisuuskuvasta myös media-alan ulkopuolissa organisaatioissa. Erityisesti eettisten periaatteiden tuntemisesta hyötyvät somevaikuttajat ja internetin verkkokeskustelijat, joilla on myös vastuuta tuottamistaan ja julkaisemistaan mediasisällöistä.
Heidän lisäkseen myös julkisuuden lähteinä toimivat haastateltavat ja tietoaineistoja toimittajille luovuttavat lähteet saavat hyödyllistä tietoa mediayhteistyön pelisäännöistä. Asioiden ymmärtämisellä on merkitystä oman oikeusturvan kannalta myös ikävään julkisuuteen joutuneilla julkisuuden kohteilla, riippumatta siitä, ovatko he vallankäyttäjiä, julkkisvaikuttajia tai yksityisiä kansalaisia.
Journalismin eettisten periaatteiden osaaminen on tarpeellista medianlukutaitoa myös suurelle yleisölle. Se auttaa ihmisiä arvioimaan mediajulkisuuden asianmukaisuutta ja suhtautumaan kriittisesti median toimintoihin ja tuottamiin sisältöihin.
Kirjoittaja luennoi viestinnän etiikasta ja normeista Jyväskylän yliopistossa ja avoimessa yliopistossa ja toiminut Julkisen sanan neuvoston jäsenenä.
Avoimen yliopiston opintotarjonnasta saat tietoa ja ymmärrystä median toiminnasta ja viestinnästä Viestintä ja journalistiikka -perusopinnoista.
Alkuvuoden 2022 kursseista ilmoittautuminen on auki mm.
Johdatus viestinnän ja journalismin tutkimukseen,
Viestintä ja vaikuttaminen -kursseille
Median uskottavuudesta ja toiminnan periaatteista lähemmin kirjoittajan Mediatohtori-palstalla sanomalehti Kalevassa.
Saat tietoa ajankohtaisista asioistamme ja sinua kiinnostavia vinkkejä avoimen yliopiston opintotarjonnasta vaivattomasti sähköpostiisi. Lähetämme sinulle viestejä noin kerran kuukaudessa ja voit koska tahansa perua suostumuksesi.  Tutustu myös tietosuojailmoitukseemme täällä.
@JYUavoin löytyy myös somesta!
Tutustu: Mikä taho ohjaa sinua missäkin kysymyksessä
Voiko mediaan enää luottaa?
Saat tietoa ajankohtaisista asioistamme ja sinua kiinnostavia vinkkejä avoimen yliopiston opintotarjonnasta vaivattomasti sähköpostiisi. Lähetämme sinulle viestejä noin kerran kuukaudessa ja voit koska tahansa perua suostumuksesi.  Tutustu myös tietosuojailmoitukseemme täällä.
@JYUavoin löytyy myös somesta!
Tutustu: Mikä taho ohjaa sinua missäkin kysymyksessä
Jyväskylän yliopiston avoin yliopisto
PL 35, 40014 Jyväskylän yliopisto
Puh. 029 441 8080
Avoinna ma–pe klo 12–15
Jyväskylä: Seminaarinkatu 15, T-rakennus (Lähde-kirjaston vieressä)
Palautteesi on meille tärkeää
Anna palautetta auta meitä kehitystyössämme:
Avoimen tiedon keskus: kirjasto ja tiedemuseo
Monikielisen akateemisen viestinnän keskus Movi
PL 35, FI-40014 Jyväskylän yliopisto
Puh. (014) 260 1211
Fax (014) 260 1021
Tietosuojailmoitus | Privacy notice