en en en fi sv en fi fr en fi de en fi de en fi fr en fi fr en fi fr en fi sv en fi en en fi fr en fi en en fi ja en fi fr en fi de en fi fr en fi es en fi nb en fi fr en fi de en fi en en fi en en fi sv en fi de en fi de en fi fr en fi en en fi fr en fi it en fi fr en fi de en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi en en fi fr en fi fr en fi it en fi fr en fi en en fi fr en fi de en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi de en fi fr en fi fr en fi fr en fi nl en fi fr en fi de en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi pt en fi fr en fi fr en fi fr en fi de en fi da en fi fr en fi zh en fi fr en fi fr en fi fr en fi en en fi fr en fi fr en fi fr en fi da en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi fr en fi en en fi da en fi
WEBVTT Kind: captions; Language: fi
Yhteiskunnallinen yrittäjyys on yksi vastuullisen yrittäjyyden tärkeä muoto.
Yhteiskunnallisella yrittäjyydellä on monta erilaista määritelmää, mutta yleisesti ottaen
yhteiskunnallinen yrittäjyys on yritystoimintaa tai yrittäjyyttä, jossa
rahan tekeminen omistajalle ei ole välttämättä se tärkein asia.
Tai tämän rahan tekemisen lisäksi yrityksellä on joku suurempi
yhteiskunnallinen tavoite. Tavoite saattaa liittyä ihmisten hyvinvointiin,
saattaa liittyä ympäristöön, saattaa liittyä työllistymiseen tai
johonkin muuhun vastaavaan. Tämä yhteiskunnallinen yrittäjyys on ollut yrittäjyyden tutkimuksessa
yksi aiheista noin ehkä parikymmentä vuotta. Tässä on vähän
historiaa, miten sitä ollaan yritetty määritellä
ja miten sitä on yritetty katsoa, yhteiskunnallista yrittäjyyttä. Yhteiskunnallisen yrittäjyyden
määritelmästä, voidaan lähteä liikkeelle tällaisen
suomalaisen verkkosivuston kautta. Yhteiskunnallisille yrittäjille
Suomessa on tällainen oma edunvalvojaansa, kuin oma yhteenliittymä,
joka edustaa näitä yhteiskunnallisia yrityksiä Suomessa. He
määrittelevät, että yhteiskunnallinen yritys on yritys, jonka liiketoiminnan ensisijainen päämäärä
on tehdä yhteiskunnallista hyvää. Normaalisti Suomen laki sanoo,
että osakeyhtiö, joka on yleisin yritystoiminnan muoto,
näissä yrittäjyyslähtöisissä varsinkin kasvuyrityksissä, niin
toiminnan tarkoitus on tuottaa voittoa omistajilleen
ellei yhtiöjärjestyksessä toisin määritellä. Nämä yhteiskunnalliset yritykset
niin heidän yhtiöjärjestyksessä voi olla kirjattuna joku muu kuin voiton tavoittelu
sinne tavoitteeksi. Tämä Arvoliitto
on määritellyt erilaisia kriteerejä, mitä yrityksen pitää täyttää,
jotta he luokittelevat yrityksen yhteiskunnalliseksi yritykseksi.
Nämä kriteerit ovat, että tavoite pitää olla joku muu kuin pelkkä
rahan tuottaminen eli pitää tuottaa jotain yhteiskunnallista hyvää. Yritys toimii
markkinoilla ja tekee jonkun näköistä liiketoimintaa.
Jos sulla on joku yhdistys, joka saa rahansa jostain muualta kuin liiketoiminnasta niin se
ei silloin ole yhteiskunnallinen yritys. Eli yhteiskunnalliseen yritykseen liittyy keskeisesti se,
että sen yrityksen rahoitus tulee markkinoilta, liiketoiminnasta jota tämä yritys
harjoittaa. Yritys on riippumaton julkisesta sektorista,
eli se on niinkuin yksityinen toimija sen sijaan, että olisi
valtion organisaatio, jota satutaan pyörittämään yritysmuotoisesti.
Yritys käyttää voittojaan ensisijaisesti
yhteiskunnallisten tavoitteiden toteuttamiseen. Ensisijainen
tarkoitus ei ole se, että saadaan omistajalle mahdollisimman paljon voittoa vaan, että
raha mitä yrityksen tulee, niin se käytetään jonkun hyvän asian tekemiseen.
Yrityksen toiminnalla on muutenkin hyvä eettinen pohja ja yrityksessä
harjoitetaan läpinäkyvää, hyvää hallintotapaa.
Mitä tällaiset yhteiskunnalliset yritykset sitten on?
Tämä verkkosivusto tarjoaa muutamia esimerkkejä, nämä ovat aika pieniä
yrityksiä. Yhteiskunnallisten yrityksien ei välttämättä tarvitse olla pieniä,
aika usein ne ovat, muttei välttämättä. Voi olla myös ihan kasvuyrityksiäkin, käydään vähän myöhemmin
kansainvälisiä esimerkkejä kasvuyrityksistä, jotka ovat yhteiskunnallisia yrityksiä.
Täällä on tämmöisiä lapsiperheitä auttavia yrityksiä,
vanhuksia auttavia yrityksiä, kierrätyskeskuksia ja muita
tällaisia. Eli nähdään, että näiden yritysten tarkoitus ei ole ensisijaisesti
rahan tekeminen. En usko, että kukaan perustaa kierrätyskeskusta sen takia, että ajattelee, että sillä
rikastuisi ja se ei ehkä välttämättä ole sellainen asia, mikä olisi ensimmäinen
mielessä, jos haluaisi työllistyä. Kierrätyskeskuksen perustaminen ehkä
enemmän sen takia, että halutaan, ettei tavaraa päädy kaatopaikalle.
Kierrätyskeskuksen tehtävä on saada tavara kiertämään ennemminkin
kuin saada kierrätystavarasta maksimaalinen voitto yrityksen omistajille.
Yhteiskunnallisia yrityksiä voidaan ajatella jatkumona.
Täällä ihan vasemmassa laidassa on
kaikennäköiset säätiöt, tällaiset voittoa tavoittelemattomat yhdistykset
ja sitten ihan oikealla puolella on normaalit kaupalliset
yritykset. Suomessahan, kun on yhdistys
sen tehtävä ei saa olla taloudellinen eli yhdistys ei saa olla Suomen lain
mukaan voittoa tavoitteleva. Jos on tällaista yhteiskunnasta toimintaa,
jossa tehdään liiketoimintaa ja josta saattaa
tulla voittoa niin sillon pitää mennä täältä yhdistysmallista
enemmän kohti yritysmallia. Sitten
nähdään tässä jatkumossa, että yksi keskeinen tekijä
on voitontavoittelu. Onko yritys sellainen, jonka on tarkoitus on tai yksi
asia mitä se tekee on voiton tavoittelu. Eli voi olla, että on yhtiö,
jonka yhtiöjärjestyksessä lukee, että se ei tavoittele voittoa.
Eli kaikki raha mikä tulee sisään, käytetään siihen yhteiskunnalliseen
tavoitteeseen. Voi olla myös sellaisia yhteiskunnallisia yrityksiä, jotka
tekevät voiton tavoittelua, mutta se ei ole pääjuttu. Eli, jos tulee voittoa,
niin hyvä se voidaan antaa omistajille, mutta ei ole pääjuttu. Silloin ollaan täällä oikeassa
reunassa. Nähdään siis, että tämä kaupallisuuden määrä lisääntyy
ja jossain vaiheessa, kun yhteiskunnallinen tavoite putoaa pois
niin ollaan ihan normaalissa kaupallisessa yrityksessä.
Voidaan vertailla kaupallista yritystä, se on yritys, jolla on kaupallinen
tavote ei yhteiskunnallista tavoitetta, yhdistykseen, jolla
ei ole kaupallista tavoitetta, mutta on jokin yhteiskunnallinen tavoite. Nämä yhteiskunnalliset
yritykset ovat tässä välissä jonkun näköisiä hybridejä näistä kahdesta mallista.
Suomen kontekstissa yhteiskunnallisen yrittäjyyden lisäksi
käytetään termiä sosiaalinen yrittäjyys. Sosiaalinen yrittäjyys on yhteiskunnallisen
yrittäjyyden yksi alatyyppi. Sosiaalisella yrittäjyydellä
ymmärretään yrittäjyyttä, jonka tarkoitus on työllistää
huonosti työllistyviä ihmisiä. Esimerkiksi, jos on ihmisiä,
jotka ovat jollain tavalla, vaikka sanotaan, että sokeita. Niin heitä voi yrittää työllistää
tietynlaisiin palveluammatteihin. Voi olla ihmisiä,
keillä on jonkun näköinen kehityshäiriö ja heitä voi yrittää työllistää tietyn näkösiin
tehtäviin, jne. Sosiaalisen yrityksen
ensisijainen tavoite on työllistää sellaisia ihmisiä, jotka eivät ehkä normaaleilla työmarkkinoilla niin helposti
työllistyisi, jos työllistyisivät ollenkaan.