fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kansanterveyden tulevaisuuskuvat vuodelle 2050 - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Kansantaudit
Tulevaisuuden ennustaminen on tunnetusti vaikeaa. Vanhat väestöennusteet osoittavat, että arviot elinajanodotteen kasvusta ovat aina jääneet vuosia jälkeen todellisesta kehityksestä kansanterveyden parantuessa ja lääketieteen kehittyessä.
Laajassa EU:n rahoittamassa FRESHER-hankkeessa oli yli 400 asiantuntijaa mukana kehittämässä Euroopalle neljää kansanterveyden tulevaisuudenkuvaa seuraaville vuosikymmenille:
Terveet yhdessä. Ensisijaisena tavoitteena on edistää kaikkien terveyttä ja hyvinvointia.
Me teemme sinut terveeksi. Ensisijaisena tavoitteena on pitää työvoima terveenä, jatkaa taloudellisen tuottavuuden parantamista ja varmistaa terveydenhuoltojärjestelmien kestävyys.
Rikkaille terveellisempi elämä. Vapaus ja meritokratia ovat yhteiskunnan rakenteiden pilarit ja terveys eriarvoistuu.
Lohduton terveys. Euroopan nykyinen malli heikkenee ja eurooppalainen hallintotapa, yhteiset arvot ja yhteismarkkinat murenevat talouskriisin seurauksena.
Asiantuntijat arvioivat kunkin vaihtoehdon terveysvaikutuksia sen mukaan, millainen kansanterveyden kehitys on taloudellisen tasa-arvon, teknologisen muutoksen ja taloudellisen innovaation, lääketieteen kehityksen, kansalaisten voimaantumisen, ilmastonmuutoksen, väestön ja maahanmuuton muutosten, kaupungistumisen sekä maatalouden ja maapallonlaajuisten ruokaketjujen osalta.
Yllättävää ei ollut, että 1. ja 4. vaihtoehto erottuivat selvästi ääripäiksi terveysvaikutusten osalta. Tarkemmat kuvaukset siitä, miten kukin kehitysmalli vaikuttaa taloudelliseen tasa-arvoon, elintasoon, tehokkuuteen, ehkäisevän terveydenhuoltoon ja terveisiin elintapoihin, ilmastomuutoksen hallintaan, terveisin elinvuosiin, ympäristön saastumiseen ja terveelliseen ruokavalioon löytyvät FRESHER:n kotisivuilta.
Elinajan piteneminen kasvattaa terveysmenoja
Edellä mainittujen vaihtoehtojen perusteella hankkeessa arvioitiin tulevaa kansantautien tautitaakkaa EU:ssa ja sen vaikutuksia terveydenhuollon menoihin ja palveluiden järjestämiseen, väestön hyvinvointiin, terveyseroihin ja sosioekonomiseen eriarvoisuuteen. Työ tehtiin simuloimalla muutoksia eri terveyspoliittisissa malleissa vuoteen 2050 asti. Eri mallit ja niiden perusteella tehdyt laskelmat ovat kaikkien saatavilla. Hankkeessa kehitettyä ohjelmaa voi käyttää myös omien mallien tekemiseen.
Miten sitten Euroopan terveys etenee mikrosimulointimallien perusteella? YK:n tekemien virallisten ennustuksien mukaan eurooppalaisten elinajan odote on 89,5 vuotta naisilla ja 84,4 vuotta miehillä vuonna 2050. Eri tulevaisuudenkuvien vaikutus YK:n ennusteeseen oli suhteellisen vähäinen: naisilla se kasvoi neljällä kuukaudella 89,8 vuoteen (vaihtoehto 1) tai väheni vajaalla vuodella 88,6 vuoteen (vaihtoehto 4). Miehillä elinajan odotteen vaihtelu oli suurempaa lähes vuoden parantumisesta (85,2 vuotta) lähes vuoden heikentymiseen (83,5 vuotta).
Mielenkiintoinen havainto oli, että terveysmenot kasvavat 27 prosentilla vuodesta 2015 vuoteen 2050, mutta eri kehityskulkujen erot ovat vähäisiä – eniten menoja kasvattaa elinajan piteneminen ja väestön vanheneminen. Sen sijaan sairastavuuserot olivat suurempia, kun tarkasteltiin esimerkiksi diabetesta, sydän- ja verisuonitauteja, syöpiä tai dementiaa. Parhaimmassa tulevaisuuskuvassa lisävuodet ovat muita useammin terveitä elinvuosia. Dementia kuitenkin kasvaa eniten terveimmässä vaihtoehdossa, sillä ihmiset elävät yhä vanhemmiksi. Tämä tietysti sillä olettamuksella, ettei dementiaan keksitä sitä hidastavaa tai ehkäisevää hoitoa.
Terveyden edistäminen on avainasemassa
Mitä sitten näillä tuloksilla tehdään? Vastaus on selvä: käytetään terveyspolitiikan tukena. Hankkeen aikana asiantuntijat arvioivat, miten eri tulevaisuudenkuvat vaikuttavat ylipainoisuuteen, liikunnan karttamiseen, kohonneeseen verenpaineeseen, tupakointiin ja alkoholin käyttöön. Asiantuntijoiden mukaan päivittäin tupakoivien osuus voisi laskea nykyisestä 23 prosentista 12 prosenttiin tai kasvaa 35 prosenttiin terveyspoliittisten päätösten myötä. Ylipainoisten osuus kasvaa lähes vääjäämättä 28 prosentista jopa 39 prosenttiin, mutta terveyttä korostavassa vaihtoehdossa se laskisi 24 prosenttiin.
Terveyden parantamiseksi on sairauksien ilmaantuvuutta ja esiintyvyyttä pienennettävä. Tässä terveyden edistäminen on avainasemassa. Tupakan ja alkoholin saatavuuden vähentäminen, haitallisen ruoan ja nautintoaineiden verottaminen sekä verohelpotusten antaminen terveellisille valinnoille pitäisi kuulua kaikkien maiden politiikkavalikoimaan. Tulevaisuudennäkymien ja simulointimallien avulla voidaan tehdä aiempaa helpommin näyttöön perustuvia päätöksiä. Tai vaihtoehtoisesti osoittaa terveydelle epäsuosiollisten päätösten seuraukset vuosikymmenien päähän.
FRESHER (FoResight and Modelling for European Health policy and Regulation) on päättymässä oleva kolmivuotinen, EU:n Horizon 2020 -tutkimus ja innovaatio-ohjelmasta rahoitettu hanke. THL oli yksi hankkeen yhteistyökumppani.
Mika Gissler tutkimusprofessori Tieto ja tiedonhallinnan ohjaus, THL
Markku Peltonen tutkimusprofessori Kansanterveyden edistäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.