fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Tuloerojen tuijottaminen voi tehdä sokeaksi hyvinvointieroille - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lakimuutoksia arvioidaan useista eri näkökulmista. Valitettavan usein talouspoliittinen keskustelu keskittyy Suomessa kuitenkin vain lyhyen aikavälin välittömiin vaikutuksiin. Esimerkiksi tulonjakovaikutuksista keskustellessa unohdetaan monesti käyttäytymisvaikutukset. Tällöin saatetaan vastustaa tuloeroihin vedoten toimia, jotka todellisuudessa voisivat pienentää hyvinvointieroja.
Yksi esimerkki tästä on pari vuotta sitten eduskunnassa käyty välikysymyskeskustelu. Siinä tupakkaveron korottamista vastustettiin siksi, että tupakkavero iskee suhteellisesti enemmän pienituloisiin kotitalouksiin. Keskustelussa sivuutettiin täysin se, että jos veronkorotus vähentää tupakointia, painottuvat myös positiiviset terveysvaikutukset pienituloisiin kotitalouksiin.
Sitä saat, mitä mittaat
Miksi niin usein jumiudutaan lyhyen aikavälin tulonjakovaikutuksiin?
Ensimmäinen syy on se, että talouspoliittisen keskustelun näkökulma on vain harvoin yhtä vaalikautta pidempi.
Toinen syy liittyy tutkimusmenetelmiin. Nykyisten mikrosimulointimallien avulla on melko suoraviivaista arvioida vero- ja sosiaaliturvamuutosten välittömiä vaikutuksia tulonjakoon. Olen itsekin tehnyt tutkijanurani aikana lähemmäs sata tulonjakolaskelmaa eri politiikkamuutosten vaikutuksista.
Välillisten vaikutusten arviointi on vaikeampaa. Monissa tapauksissa soveltuvaa tutkimustietoa esimerkiksi käyttäytymisvaikutuksista ei ole. Lisäksi näihin dynaamisiin laskelmiin liittyy enemmän epävarmuutta kuin staattisiin arvioihin.
Mittareiden valinnalla on vaikutuksia myös toteutettuun politiikkaan. Ajatellaan esimerkiksi tilannetta, jossa hallitus päättää, että sen toimet eivät saa kasvattaa tuloeroja. Tässä tapauksessa hallitus saattaa kohdistaa mahdolliset leikkaukset sosiaalietuuksien sijaan julkisiin palveluihin, koska ne eivät näy tuloeromittareissa. Tämä siitäkin huolimatta, että palveluista leikkaaminen voi olla hyvinvointierojen näkökulmasta paljon sosiaalietuuksien leikkaamista haitallisempi toimi.
Kiinnostaako meitä yksi vuosi vai koko elämä?
Lyhyen aikavälin tuloeroihin keskittyminen kadottaa laajemman näkökulman siitä, mitkä ovat toimien vaikutukset yli koko elinkaaren. Suuri osa tulonsiirroista on elinkaaren sisäisiä. Nuorena saa opintotukea, keski-ikäisenä on nettoveronmaksaja ja vanhana saa eläkettä.
Suuri osa tulonsiirroista on elinkaaren sisäisiä
Käyttäytymisvaikutusten merkitys korostuu, kun tarkastellaan tuloeroja yhden vuoden sijaan yli koko elinkaaren. Esimerkiksi Britanniassa eräs merkittävimmistä välineistä elinkaarituloerojen vähentämisessä on ollut pienituloisille työntekijöille suunnattu verotuki. Se on kannustanut pienituloisia pienten lasten äitejä työelämään, mikä puolestaan lisää heidän työkokemustaan ja kasvattaa tulevaa palkkatasoa.
Kun tarkastellaan koko elinkaarta, on työuran alkuvaiheen tapahtumilla suuri vaikutus lopputulokseen. Samasta syystä nuorten syrjäytyminen tulee yhteiskunnalle hyvin kalliiksi elinkaaritasolla tarkasteluna.
Tutkimusmenetelmien kehittyminen auttaa laajentamaan näkökulmaa
Talouspolitiikan vaikutuksia tulee arvioida laaja-alaisesti. Tuloerolaskelmat kuuluvat tähän oleellisena osana. On kuitenkin hyvä pohtia, mikä on tulonjaon ensisijainen tavoite. Onko se hyvinvointierojen tasaaminen yli koko elinkaaren? Jos on, niin silloin ratkaisut voivat olla varsin erilaisia, kuin jos tavoitellaan vuositason tuloerojen tasaamista.
Tutkimusmenetelmien kehittyminen voi laajentaa tulonjakoarvioiden näkökulmaa. Mikrosimulointimalleihin kehitetään Suomessakin käyttäytymisvaikutuksia simuloivia lisäosia ja tulevaisuudessa toivottavasti myös julkiset palvelut saadaan malleissa huomioitua.
Tulevia arviointimalleja odotellessa on hyvä suhtautua nykyisiin tulonjakolaskelmiin vakavasti, mutta samalla muistaa niiden rajoitteet. Lyhyen aikavälin staattiset laskelmat voivat antaa vaillinaisen kuvan todellisuudesta, olipa kyse sitten kotihoidontuen sukupuolivaikutuksista tai tupakkaveron vaikutuksista hyvinvointieroihin.
Valtion roolista hyvinvointi- ja terveyserojen kaventajana
Olli Kärkkäinen yksityistalouden ekonomisti Nordea
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.