fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi tr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt fr
Bioenergian kestävyys on liikkuva maalitaulu
Energian tuotanto, jakelu ja varastointi
Energiainfra ja uudet energiateknologiat (Viranomaismääräykset, direktiivit)
Uusiutuvan energian direktiivi RED II on vain yksi osa vihreää palapeliä - eikä lopputuloksesta osaa vielä sanoa mitään varmaa
UUSIUTUVAN ENERGIAN DIREKTIIVI (RED II) nytkähti taas eteenpäin tammikuussa, kun Euroopan parlamentti äänesti 17.1.2018 kannastaan uusiutuvaa energiaa, energiatehokkuutta sekä energia- ja ilmastopoliittisten tavoitteiden seurannan hallintomallia koskeviin lakiesityksiin. Suomen kannalta RED II on tärkeä, sillä se luo kehikon uusiutuvan energian edistämiselle vuoteen 2030 saakka. Direktiiviin sisältyvät biopolttoaineita ja bioenergian kestävyyttä käsittelevät kohdat ovat Suomen kannalta erityisen keskeisiä.
Euroopan parlamentin kannan mukaan liikenteen uusiutuvan energian osuuden kokonaistavoite vuonna 2030 tulee olla vähintään 12 prosenttia. Kehittyneiden biopolttoaineiden osuus tulee olla vähintään 3,6 % vuonna 2030.
Asunto-, energia- ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen harmittelee, että neuvoston joulukuussa saavuttama yhteisymmärrys ei ollut liikenteen uusiutuvan energian ja biopolttoaineiden tavoitteiden kunnianhimon osalta toivottavalla tasolla. Jatkoneuvotteluja ajatellen hän pitää kuitenkin hyvänä, että Euroopan parlamentti äänesti näiltä osin kunnianhimoisempien tavoitteiden puolesta.
Investointivarmuuden luomisen osalta äänestystulos jätti jonkin verran toivomisen varaa. Jatkoneuvotteluissa tulisi varmistaa, että luodaan aidot investointeja edistävät puitteet ilmastoja uusiutuvan energian tavoitteisiin pääsemiseksi, pohtii Tiilikainen.
"Bioenergian kestävyyskriteereissä on tärkeää, että metsäbiomassan tuotannon kestävyyttä voidaan tarkastella maatasolla sekä hyödyntää olemassa olevia instrumentteja", hän toteaa.
Uusiutuvan energian direktiiviä ja muita Euroopan parlamentin täysistunnossa käsiteltyä lakiesityksiä käsitellään seuraavaksi Euroopan parlamentin, ministerineuvoston ja Euroopan komission yhteisissä kolmikantaneuvotteluissa (trilogit). Ainakin neuvoston puheenjohtajamaana toimivan Bulgarian tavoitteena on saada konsensus aikaiseksi vielä vuoden 2018 alkupuoliskolla, mutta matkassa on asiantuntijoiden mukaan vielä monta mutkaa.
RED II on sinänsä vain yksi osa komission loppuvuodesta 2016 esiin rummuttamaa puhtaan energian pakettia. Paketti sisältää kahdeksan lainsäädäntöehdotusta: RED II:n lisäksi paketissa on sähkömarkkinadirektiivi, sähkömarkkina-asetus, asetus sähkömarkkinaviranomaisten yhteistyöelimestä (ACER-asetus), sähkön toimitusvarmuusasetus, energiatehokkuusdirektiivi, rakennusten energiatehokkuusdirektiivi ja hallintomalliasetus.
Näistä kolmen - RED II:n, energiatehokkuusasetuksen ja hallintomalliasetuksen - keskeisenä tavoitteena on varmistaa, että EU:n vähintään 27 % uusiutuvan energian tavoite, 30 % energiatehokkuustavoite ja 40 % päästövähennystavoite vuodelle 2030 saavutetaan.
Suomessa seurataan direktiivin etenemistä tarkasti, sillä uusiutuvat ovat meillä kovassa nosteessa - työ- ja elinkeinoministeriön mukaan uusiutuvan energian käyttö näyttäisi kasvavan uuteen ennätykseen tänä vuonna.
Ministeriön maaliskuisen katsauksen mukaan eniten lisääntyy metsäteollisuuden sivutuotteilla tuotettu energia, joka edustaa yli 60 prosenttia Suomen uusiutuvasta energiasta. Uusiutuvan osuutta kasvattavat myös puupolttoaineiden käytön ja tuulivoiman lisääntyminen sekä liikenteen biopolttoaineet ja lämpöpumput, joiden kokonaislukumäärä lisääntyy vuosittain noin 60 000 pumpulla.
Historiallinen taitekohta on käsillä tänä vuonna, jolloin uusiutuvan energian käyttöosuus mitä luultavammin ohittaa pysyvästi fossiilisten polttoaineiden vastaavan osuuden. Uusiutuvan energian käyttöosuuden merkittävä muutos on tullut mahdolliseksi, koska Äänekosken ja Naantalin voimalat alkavat toimia täydellä tuotantoteholla. Metsä Groupin Äänekosken biotuotetehdas käynnistyi elokuussa 2017 ja se saavuttaa täyden tuotantotehon kesäkuuhun 2018 mennessä.
Kova kasvu ei yllätä
Uusiutuvan energian toimialapäällikkö Markku Alm Varsinais- Suomen ELY-keskuksesta toteaa, että kasvu ei tule yllätyksenä.
"Äänekoski lisää kahdella prosentilla uusiutuvien käyttöä Suomessa ja Naantali ehkä noin vajaan prosentin", toteaa Alm, joka oli laatimassa tuoreinta TEM:n toimialakatsausta. Itse asiassa jo vuoden 2017 uusiutuvien ja fossiilisten käytön tilastoitiin olevan tasoissa, 36 % osuus molemmilla, hän lisää.
"Vuoden 2018 tilastoinnissa nuo luvut voivat siis olla jo parhaassa tapauksessa 38% uusiutuvat ja 34% fossiiliset. Mitään tarkkaa hetkeä sen tapahtumiselle ei voi antaa, koska tilastointimme kulkee vuositasolla", toteaa Alm.
Turun Seudun Energian Naantalin monipolttoainelaitos käynnistyi vuoden 2017 lokakuussa. Laitoksessa syntyy 396 MW energiaa, josta 146 MW on sähköä ja 250 MW lämpöä. Biopolttoaineiden tavoiteosuus alkuvaiheessa on 40 prosenttia. Polttoaineen kokonaismäärän ollessa noin 2 700 GWh, tämä merkitsee noin 1 100 GWh:n biopolttoainemäärää - hakkeeksi muutettuna puhutaan reilusta miljoonasta irtokuutiometristä.
Uusia tuoreita investointipäätöksiä on myös julkistettu. Oulun Energia Oy rakennuttaa Laanilan teollisuusalueelle Ouluun uuden 215 megawatin monipolttoainevoimalaitoksen, joka tuottaa sähköä ja kaukolämpöä; Vantaan Energia investoi 53 miljoonaa euroa uuteen kuplapetikattilaan, jonka teho on 120 megawattia; Lahti Energian Kymijärvi III -voimalayksikön rakentaminen on jo käynnissä.
TEM:n mukaan suurten kaupunkien energiainvestoinnit ovat osin suuntautuneet pelkän lämmöntuotantolaitoksen rakentamiseen. Yhdistetty sähkön ja lämmön tuottaminen ei innosta kaupunkeja alhaisen sähkön markkinahinnan vuoksi. Lisäksi sähköntuotannon mukaan liittäminen lisää merkittävästi energiatuotantolaitoksen investointikustannuksia.
Sähköntuotannon osalta globaali muutos aiheuttaa siirtymää uusiin tuotantomuotoihin, joiden muuttuvat kustannukset ovat pienemmät ja samalla päästöt erittäin alhaisella tasolla. Tuulisähkön tuotantokustannus on halventunut, koska tuulivoimaloiden yksikkökoot ovat kasvaneet ja käyttö- ja kunnossapitokustannukset ovat laskeneet. Lisäksi tuulivoimaloiden käyttöasteet ovat aiempaa parempia nopean teknologisen kehityksen ansiosta.
Sähkön alhainen hinta ja lauhdelaitosten yhä harvemmat käyttötunnit ovat jo johtaneet lauhdelaitosten sulkemisiin. Käytöstä ovat poistuneet Tahkoluoto, Kristiinankaupunki, Inkoo ja Mussalo sekä puolet Meri-Porin voimalasta on siirtynyt tehoreserviin. Lisäksi kokonaan tehoreserviin on siirtynyt Haapaveden turvelauhdevoimalaitos. Sähkön tuotantotehoa on näin poistunut noin 2 000 megawattia.
Tuulivoimarakentaminen pysähtyy tänä vuonna syöttötariffijärjestelmän kiintiön täytyttyä. Tukijärjestelmään hyväksyttiin yhteensä 124 tuulivoimalaa, nimellisteholtaan noin 2 090 megawattia. Tuulivoiman tuotanto vuonna 2017 oli 4 terawattituntia (TWh), mikä oli noin 5 % Suomen sähkön tuotannosta.
Aurinkoenergian investoinnit yrityksissä ja kotitalouksissa ovat edelleen lisääntyneet merkittävästi. Energiatukea myönnettiin aurinkosähköhankkeisiin vuonna 2017 yhteensä noin seitsemän miljoonaa euroa 270 yrityshankkeeseen.
Vuoden 2017 lopulla sähköverkkoon liitettyjen aurinkosähköjärjestelmien yhteenlaskettu teho oli yhteensä arviolta 40 MWp. Investointituella tuettujen järjestelmien keskihinta on vaihdellut 1,2-1,3 euroa/Wp tasolla, halvimmillaan hankkeita on toteutettu 1,0 euroa/Wp hintatasolla.
Raportissa todetaan, että digitalisaation merkitys muutosajurina energia-alalla kasvaa edelleen. Uusiutuvaan energian sekä uusien vähäpäästöisten teknologioiden kehittämisessä panostetaan entistä enemmän uusiin älykkäisiin käyttösovelluksiin. Energian varastointi ja energiatehokkuusratkaisujen kehitys luovat entistä paremmat mahdollisuudet myös hajautetun energiatuotannon kehittymiselle ja lisääntymiselle Suomessa.
"Digitalisaatio helpottaa energiantuotannon rutiineja etäkäyttömahdollisuuksin ja keinoälyn käyttö energiankulutuksen hallinnassa monin tavoin. Potentiaalia on vasta alettu hyödyntää ja erilaisia alustoja sekä käyttösovelluksia rakentuu ja kehittyy ympäri maailmaa kovalla vauhdilla juuri nyt", toteaa Markku Alm. Energiankäytön ja tuotannon rakenteet mullistuvat luultavimmin jo seuraavan kymmenen vuoden aikana, hän pohtii.
Alm uskoo, että esimerkiksi lohkoketjuteknologia (blockchain) voi tulevaisuudessa mahdollistaa tehokkaamman energiajakeiden kaupan - ja etenkin hajautetun energiantuotannon pääsyn markkinoille pienin transaktiokustannuksin.
Teksti: Sami J. Anteroinen
Mitä mieltä olit artikkelista?
Automatisoikaa kaikki, jonka voi automatisoida!
Vihreän siirtymän osaaja rakentaa kannattavat kiertotalousratkaisut energiantuotantoon
Vetytalouden askelmerkit ja markkina-asemat määrätään nyt
Energia-alalla suojavaatteet ovat elinehto
Ilmailuosaaminen tuo sujuvuutta tuulivoimahankkeen luvitukseen
Tuulivoima vauhdittaa vihreää siirtymää
Suomi vähentää vauhdilla energiantuontia Venäjältä
Maalämpö toimii myös teollisuudessa
Lestijärvi – tuulivoiman edelläkävijä
Hiilineutraali energiajärjestelmä tarvitsee sääennusteita
Päästöt ennätyksellisen alas sähköntuotannossa
Systeeminen haaste, systeemiset ratkaisut
Digitaalisuus ja disruptio satavat asiakkaan laariin
SRV toteuttaa Kuhankosken uuden vesivoimalaitoksen Koskienergialle
Sempell SESITEST - varoventtiileiden käynninaikaiseen testaukseen
EU:n 2030 tavoitteet merkittävä tiukennus ilmastopolitiikkaan
Sähköautojen myynti kaksinkertaistui vuonna 2019
Meyer Turun telakalle rakennettu aurinkovoimala otettiin käyttöön
Vuoden 2019 energianerokkaat teot ovat oivaltavia ilmastoratkaisuja
Sumitomo SHI FW analytiikkapalvelu vähentää käyttökuluja ja päästöjä Vantaan Energian Martinlaakson laitoksella
Hanhikivi 1 -rakennustyömaan yleisöpäivään osasllistui 3 400 vierailijaa
Alajärven sähköasema uuteen teknologiaan
Kojan puhallinratkaisulla toimintavarmuutta teollisuuden prosesseihin
24/7-korjauspalvelu pitää voimalan pyörät pyörimässä
Askalon AB on nimetty Emersonin edustajaksi sulku- ja varoventtiili tuotteille Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa sekä Islannissa
Ennustettavaa tehoa liikkuvaan käyttöön
IEC61850 protokolla saatavilla Ellegon tasasähkökeskuksiin
ISOVER teknisillä eristeillä saavutat energiansäästötavoitteet
KE-Burgmann on nyt Compentek - paljetasainten toimitukset ja korjaukset kotimaisin voimin
Iso kilpailu ratkesi: Rolls-Roycesta Hanhikivi 1 -ydinvoimalaitoksen automaation päätoimittaja
Suomi 100 vuotta - Vapo palkkasi sata nuorta 100-vuotiaan Suomen kunniaksi
Sähköiset näyttöpöytäkirjat osaksi kaapelinäyttöpalvelua
VTT, Aalto-yliopisto ja Helsingin yliopisto: Suomi kestävän akkutuotannon ja kiertotalouden mallimaaksi
Turun seudun biokaasulaitoksen laajennushanke etenee
ABB testasi merenalaista taajuusmuuttajaa onnistuneesti Vaasassa
enertec »     HR viesti »     kita »     prointerior »     prometalli »     proresto »     seatec »