fi fi fi fi et fi et en id es es es fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hbs_lat fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi nl fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en fi fi en en en fi en fi fi et fi fi
Ylen vaalikone – Joonas Lyytinen
Ylen vaalikoneen kysymykset olivat tällä kertaa minusta parempia kuin esimerkiksi Sanomien. Sen sijaan ratkaisu, ettei vaalikoneeseen voi ladata omaa virallista ehdokaskuvaa ja että profiilin yhteyteen tulevat videot pitää kuvata itse suoraan järjestelämään eikä esimerkiksi virallista kampanjamateriaalia voi ladata niiden sijaan on vähän ikävä, vaikka ymmärränkin mitä tällä todennäköisesti on tavoiteltu.
Miksi juuri sinut kannattaisi valita kunnanvaltuustoon?
Olen aktiivisesti asioihin perehtyvä ja avoimesti päätöksenteon sisällöistä tiedottava poliitikko, jolla on työelämästä kokemusta organisaatioiden kehittämisestä tehokkaammiksi ja paremmiksi.
Mitä asioita haluat edistää tai ajaa tulevalla vaalikaudella?
Jokainen lapsi ansaitsee kiinnostavan ja innostavan liikuntaharrastuksen vanhempien varallisuudesta riippumatta.
Liikunnan mahdollisuuksia terveyden edistämisessä ja maahanmuuttajien kotouttamisessa pitää hyödyntää nykyistä enemmän.
Helsinkiin pitää luoda uusia sähköisiä palveluja, jotka auttavat ja helpottavat ihmisten työelämää ja arkea ja jossa tietotekniikka on valjastettu palvelemaan ihmistä eikä päinvastoin.
Mitkä ovat vaalilupauksesi? Nimeä kolme lupausta.
Toimin kaupungin matalan kynnyksen liikuntapalvelujen kuten EasySportin  ja NYT-liikunan kehittämiseksi ja laajentamiseksi.
Pyrin huolehtimaan siitä, että uusille asuinalueille toteutetaan liikunta- ja muut palvelut heti alueen rakentamisen yhteydessä.
Edistän sitä, että sähköisiä palveluja kehitetään käyttäjiä kuunnellen ja että ne ratkaisevat ihmisten oikeita arkielämän ongelmia.
Omistan pienen osuuden Reaktor Group Oy:sta, johon olen myös työsuhteessa.  Asuntolaina vaimoni kanssa yhteisesti omistamastamme kiinteistöstä.
Vaimoni ja kaksi alakouluikäistä lasta sekä Emppu-kissa ja Taisto-koira.
Harrastan miekkailua, kuntosaliharjoittelua ja satunnaisesti muuta liikuntaa. Toimin Helsingin miekkailijoiden puheenjohtajana ja vapaaehtoisena juniorivalmentajana. Musiikki ja kirjallisuus.
Nuoret on velvoitettava jatko-opintoihin tai työharjoitteluun suoraan peruskoulun jälkeen.
On tärkeää, että koulutien nivelkohdissa nuoret eivät putoa kelkasta ja syrjäydy ja siksi jokaiselle tulee olla osoittaa paikka opiskelujen jatkamiseen tai työharjoitteluun.  Jos myöhemmin osoittautuu, ettei aluksi valittu ala ollutkaan nuoren ominta aluetta pitää opiskelupaikkaa tai -alaa voida joustavasti vaihtaa myöhemmin.
Kuntien tulee tarjota lasten päivähoidon varhaiskasvatus ilmaiseksi kaikille lapsille.
Laadukas ja ammattitaitoinen varhaiskasvatus on useissa tutkimuksissa todettu yhdeksi tehokkaammaksi tavaksi tasoittaa koulutuksen sosio-ekonomista epätasa-arvoa.
Kouluissa pitää olla vähintään kerran viikossa kasvisruokapäivä.
Ongelma on, että länsimaissa lihankulutus on yleisen vaurastumisen myötä ryöstäytynyt täysin käsistä ja me syömme itsemme hengiltä. Suomalaiset syövät keskimäärin noin 1,5 kg lihaa viikossa, kun syöpäjärjestöjen suositus on 500 g. Kasvisperäisen ravinnon osuuden kasvattaminen ei ole kasvisruokaan pakottamista, se on terveellisten ruokailutottumusten opettamista ja kansanterveyden ylläpitoa. Peruskoulun opetussuunnitelmankin mukaan ”kouluruokailun järjestämisessä tulee huolehtia oppilaiden terveydestä ja kouluyhteisön hyvinvoinnin edistämisestä”.
Lihan kulutusta ja esimerkiksi kasvisruokapäiviä pohdittaessa unohtuu melkein aina se, ettei milloinkaan ihmiskunnan historiassa olla lihaa syöty niin paljon kun  länsimaissa syödään nyt. Suomessa sen kulutus henkeä kohden on kolminkertaistunut viimeisen 60 vuoden aikana. Tätä ei kestä pidemmän päälle sen enempää ihmisten terveys kuin ympäristökään.
Kunnan tulee tukea kulttuuria antamalla tilojaan ilmaiseksi yhdistysten käyttöön.
Kulttuurin ja siihen liittyvän vapaan kansalaistoiminnan tukeminen on yksi kunnan tärkeistä tehtävistä.  Tutkimusten mukaan se, että lapsella tai nuorella on jokin harrastus on on yksi tehokkaimmista syrjäytymiseltä suojaavista tekijöistä. Erilaiset kulttuuri-, liikunta- ja muut järjestöt tekevät tällä saralla korvaamatonta työtä.
Joissain tapauksissa tilojen antaminen käyttöön täysin vastikkeettomasti voi kuitenkin johtaa resurssien tehottomaan käyttöön ja myös kohtuulliset tilavuokrat ovat joissain tapauksissa perusteltuja. Eri tilanteita pitää harkita tapauskohtaisesti.
Koulujen opetusryhmät ovat jo niin isoja, että oppiminen häiriintyy.
Helsingissä koulujen ryhmäkoot esimerkiksi yläkouluissa ovat olleet viime vuodet keskimäärin alle 20 oppilasta, mikä kansallisessa vertailussa on suhteellisen vähän.
Viime vuosina on myös tutkimuksissa osoitettu, ettei koulun tai ryhmän koko suoraan vaikuta oppilaiden oppimistuloksiin eikä siksi ryhmäkokojen mekaaninen pienentäminen välttämättä ole tehokkain tapa parantaa koulujen oppimistuloksia. Paljon oleellisempaa olisi arvioida yksilöllisesti jokaisen lapsen kohdalla sitä, millaisessa ryhmässä tämä oppii parhaiten. Osalle lapsista suuret ryhmät sopivat hyvin, osa tarvitsee pienempiä ryhmiä ja enemmän henkilökohtaista ohjausta.
Vanhuksilla on oltava oikeus palvelukotipaikkaan, koska nykyinen kotihoito ei ole riittävää.
Vanhuksilla on oltava oikeus asua siellä, minkä he kokevat parhaaksi. Jos vanhus haluaa asua kotonaan, kuten useimmat kuitenkin tekevät, oikea ratkaisu on parantaa kotihoidon palveluja, ei siirtää vanhusta palvelukotiin.
Palvelukotipaikka pitää olla saatavilla niille, jotka eivät enää kykene asumaan kotonaan tai eivät koe kotona asumista turvalliseksi.
Nykyisten kuntatyöntekijöiden työpaikat on turvattava sote-uudistuksessa.
Sote-uudistuksessa yksi keskeinen tavoite on selkeyttää palvelutuotannon rahoitusta ja tehostaa hallintoa ja tukipalveluja päällekkäisiä rakenteita purkamalla. On potilaan, veronmaksajan ja yhteiskunnan etu, että mahdollisesti hallinnon selkäyttämisellä saavutetut säästöt voidaan käyttää varsinaisen palvelun parantamiseen.
Sote-uudistusta toteutettaessa tulee kuitenkin huolehtia siitä, että vanhoja työntekijöitä kohdellaan reilusti ja esimerkiksi uudelleenkoulutuksen avulla saadaan työllistettyä uusiin tehtäviin.
Sosiaali- ja terveyspalveluiden toimivuus on tärkeämpää kuin sijainti.
Helsinki on suomalaiseksi kunnaksi pinta-alaltaan kohtuullisen pieni, etäisyydet ovat lyhyitä ja kaupungissa on toimivat joukkoliikennepalvelut.
Joissain tapauksissa palveluja yhdistämällä hyvien kulkuyhteyksien päässä oleviin hieman isompiin yksiköihin saadaan ne tuotettua tehokkaammin ja asiakkaiden pompottelu yksiköstä toiseen vähenee kun kaikki tarvittavat palvelut voidaan tuottaa yhden katon alla.
Kunnallisten terveyspalveluiden yksityistäminen tuo palveluihin tehokkuutta ja säästää kustannuksia.
Perusterveydenhuollon palveluiden ulkoistaminen ei ole automaattiratkaisu kunnan terveydenhuollon ongelmiin. Lääkärilehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan puolet terveyskeskuksen ulkoistaneista suomalaisista kunnista katsoi sen lisänneen kustannuksia. Toisen kansainvälisen tutkimuksen mukaan yksityissairaaloissa oli julkisia suurempi kuolleisuus ja kalliimmat hoitokustannukset, koska muun muassa hallinnon henkilökunnan suuret palkkiot ja bonukset söivät tehoa ja nostivat hintoja.
Palvelujen ostaminen yksityisiltä yrityksiltä voi kuitenkin olla perusteltua joissain poikkeustapauksissa, jotka pitää harkita tapauskohtaisesti. Julkisella puolella voidaan myös omaksua joitain yksityisen puolen toimintatapoja ja -malleja.
Avohoidon suosiminen mielenterveystyössä luo turvattomuuden tunnetta.
Ymmärrykseni mukaan lopulta aika harva mielenterveyspotilas haluaa pysyvään laitoshoitoon ja lähtökohtaisesti psykiatrisen hoidon painopisteen siirtyminen avohoitoon on perusteltua ja positiivinen seikka.
Huomiota tulisi kiinnittää kuitenkin nykyistä enemmän siihen, että laitoshoitoa purettaessa avohoitopalvelujen resursseja ei aikanaan kasvatettu riittävässä määrin. Samalla kun avohoitopalvelujen laatua ja kattavuutta parannetaan pitää myös muistaa että vakavasti sairastuneen potilaan ja tämän omaisten kannalta edelleen sairaalahoito on tarpeellista joko tilapäisinä hoitojaksoina tai pysyvästikin.
Kuntaveroa voidaan laskea roimasti, koska suuri osa tehtävistä siirtyy maakuntahallinnolle.
Sote-uudistuksen yksi keskeinen ja ehdottomasti välttämätön tukijalka on nykyisen monikanavarahoituksen yksinkertaistaminen. Nykyisin terveyspalveluja rahoitetaan kuntien, kuntayhtymien ja valtion varoista ja tämä johtaa osaltaan tehottomaan osaoptimointiin.
Kun uudistuksen myötä palvelujen rahoitus siirtyy valtiolle, muuttuu myös kuntaveron ja valtion verojen suhde niin, että kuntavero alenee. Kansalaisen kokonaisverotukseen tällä ei kuitenkaan ole oleellista muutosta.
Rakentamista on nopeutettava kansalaisten valitusoikeutta rajoittamalla.
Vaikka joissain tapauksissa valitusoikeutta onkin käytetty miltei kiusantekoon ja vain päätösten tahalliseen viivyttämiseen on valitusoikeus tärkeä ja keskeinen osa oikeusvaltion toimintaa.
Yksityisautoilijoita suositaan liikaa kaavoitusratkaisuissa.
Viimeisen valtuustokauden aikana Helsingissä on otettu isoja harppauksia joukko- ja kevyen liikenteen varaan rakennetun tiiviin kaupungin suunnittelussa ja vanha yksityisautoilua suosinut kaupunkisuunnitteluideologia on väistynyt.
Kunnan pitää tukea yrityksiä tarjoamalla niille halpoja tontteja.
Yksityisten liikeyritysten tukeminen suoraan rahallisesti tai epäsuorasti esimerkiksi halpojen tonttivuokrien kautta on ongelmallista kilpailun kannalta. Jos tuetaan yhtä yritystä tarjoamalla halpa tontti, pitäisi tukea vähintään kaikkia muitakin samalla markkinalla toimivia yrityksia samalla edulla tai muuten yritysten välinen kilpailuasema vääristyy.
Helsingin ei kannata lähteä rakentamaan kilpailukykyä halpojen tonttien varaan, siinä kisassa me tulemme auttamattomasti häviämään Utsjoelle.
Ympäristö- ja luontoarvoista voidaan joustaa, jos siten voidaan lisätä työpaikkoja.
Ympäristöä tuhoamalla voidaan jossain tapauksissa tilapäisesti luoda työpaikkoja ja talouskasvua, mutta pitkällä tähtäimellä siitä kärsii niin ympäristö, talous kuin työllisyyskin. Luonnon tuhoaminen on pahimman mahdollisen perinnön jättämistä tuleville sukupolville.
Oman kuntani tulee ottaa vastaan Suomesta turvapaikan saaneita.
Helsingillä on hyvät mahdollisuudet kotouttaa ja integroida pakolaisia. Ja moraalinen velvollisuus tehdä niin.
Kirjastojen palveluista voisi periä vuosimaksun.
Jos siitä peritään vuosimaksu, se ei ole enää kirjasto. Se on kirjavuokraamo.
Tulorajat kunnan vuokra-asunnoista on poistettava.
Pääkaupunkiseudulla kunnallisten vuokra-asuntojen kysyntä on niin suurta, että asunnot kohdentuisivat pääosin pienituloisimmille vaikka  tulorajat poistettaisiin.  Yksi tulorajojen ongelma on, että niistä muodostuu helposti kannustinloukku: vuokralaisen ei kannata ottaa työtä vastaan jos tämän seurauksena tulorajat ylittyvät ja henkilö joutuu muuttamaan pois vuokra-asunnostaan.
Kuntani käyttää liikaa rahaa urheilupaikkojen rakentamiseen ja ylläpitoon.
Liikunta tarvitsee tiloja ja muita fasiliteetteja. Vuosaaren uusien asuinalueiden rakentaminen aloitettiin 1990-luvulla, ja vasta aivan viime vuosina, parikymmentä  vuotta asuinalueen valmistumisen jälkeen, sinne suunnitellut liikuntapaikat valmistuivat. Helsingin säästölinjan vuoksi ovat kaupungin liikuntaviraston  investointimäärärahat puolessa vuosikymmenessä pienentyneet kolmanneksen. Nykyisellä määrärahatasolla uusien liikuntapaikkojen rakentaminen kasvavaan kaupunkiin on mahdotonta. Tämä tarkoittaa sitä, ettei Kalasatamaan tai Keski-Pasilaan tule uusia liikuntapaikkoja. Ainoana valopilkkuna tässä synkässä tilanteessa on Jätkäsaaren Bunkkeriin tuleva mittava uusi liikuntakeskus.
Tilanne on niin vakava, ettei nykyisellä investointibudjetin tasolla voida ylläpitää edes olemassa olevia liikuntapaikkoja vaan kiinteistöjen korjausvelka kasvaa. Seuraavalla valtuustokaudella liikuntapaikkojen rakentamiseen ja peruskorjaamiseen varattu määräraha pitää nostaa vähintään leikkauksia edeltäneelle tasolle.
Jokaisen pitää päästä palveluiden äärelle joukkoliikenteellä.
Helsingissä ensisijainen liikkumisen muoto tulee olla joukkoliikenne. Yksityisautoilun varaan rakentuva liikenneinfrastruktuuri tulee liian kalliiksi, on haitallinen ilmanlaadulle ja kohtelee epäoikeudenmukaisesti muun muassa vanhuksia ja nuoria, jotka eivät usein omista autoa.
Helsingin tulee pikemmin hillitä kuin lisätä väestönkasvua.
Helsinki on koko Suomen talouden moottori. Kaupungin kasvun keinotekoinen hillitseminen ei olisi tuhoisaa vain Helsingin vaan koko Suomelle.
Ihmiset haluavat muuttaa Helsinkiin. Kaupungin tehtävä on tehdä tämä mahdolliseksi huolehtimalla siitä, että tänne rakennetaan riittävä määrä uusia asuntoja.
Kävelykeskustaa voi laajentaa vain rakentamalla keskustatunnelin.
Kävelykeskustaa voidaan laajentaa kehittämällä joukkoliikenneyhteyksiä keskustaan niin, että helpoin ja nopein tapa matkustaa sinne on aina joukkoliikenne.  Myös ruuhkamaksujen käyttöönotto auttaa kävelykeskustan laajentamisessa.
Keskustatunneli on järjettömän kallis investointi, joka vain lisäisi yksityisautoliikennettä siirtämällä Helsingin keskustaan liikennettä, joka muuten kiertäisi sen ja aiheuttaisi keskusta-alueen ilmanlaadun heikkenemistä.
Keskustatunnelin rakentaminen on mahdollista mielestäni siinä tapauksessa että se toteutetaan täysin yksityisillä varoilla niin, että myös taloudellisen riskin kantaa yksityiset sijoittajat. Kokoomuslaisen kaupunkisuunnittelulautakunnan puheenjohtajan Risto Rautavan (HS 3.1. 2017) esittämässä mallissa mahdolliset tuotot keräisivät yksityiset sijoittajat mutta investoinnin riskit kantavat veronmaksajat. Tämä ei ole hyväksyttävissä.
Kaupunkibulevardien rakentamisessa pitää edetä mahdollisimman nopeasti
Mahdollisimman nopeasti, muttei mahdottoman.
Kaupunkibulevardien rakentamisessa tulee edetä vaiheittain niin, että ensimmäisenä bulevardisoidaan Vihdin- ja Tuusulantie ja sen jälkeen muut. Tämä minimoi hankkeiden liikenteelle aiheuttamat ongelmat ja mahdollistaa aiemmista toteutuksista opittujen asioiden soveltamisen myöhemmissä hankkeissa.
Helsinkiin pitää saada lisää asuntoja, vaikka viheralueita vähentämällä
Helsinki kasvaa ja uusia asuntoja tarvitaan. Ensisijaisesti tilaa kasvulle tulee etsiä jo aikaisemmin rakennetuista ympäristöistä: moottoritiet bulevardisoimalla ja Malmin lentokenttä rakentamalla saadaan rakentamisreserviä jo moniksi vuoksiksi eteenpäin. Lisäksi olemasssa olevien alueiden täydennysrakentaminen pitää hyödyntää tehokkaasti.
Joissain yksittäistapauksissa tehokkaan kaupunkirakenteen aikaansaaminen voi vaatia rajoitettua rakentamista nykyisille viheralueille. Silloin tulisi harkita kompensoivien uusien viheralueiden luomista toisaalle.
Isot tapahtumat ja konsertit voisivat jatkua Helsingissä melusta huolimatta nykyistä pidempään
Kaupunkimaiseen asumiseen kuuluu se, että ympärillä on joskus hieman meteliä ja ääntä. Helsinki kaipaa tapahtumia, tilaisuuksia ja iloa.
Kenenkään ei kuitenkaan pidä joutua jatkuvan ja kohtuuttoman melualtistuksen uhriksi.
Ennen ei ollut paremmin – suomalaisen elämäntavan muutokset ovat olleet hyvästä.
Koskaan ei ole ollut niin hyvin kuin nyt. Ja tulevaisuudessa on vielä paremmin.
Tarvitsemme vahvaa johtajuutta, joka voi korjata ongelmat ilman tarvetta kompromisseille.
Tarvitsemme vahvaa johtajuutta, joka etsii ja löytää kompromisseja ja pystyy tuomaan ihmisiä yhteen ratkomaan ongelmia itse.
Lasten on tärkeämpää olla uteliaita ja itsenäisiä kuin hyvin käyttäytyviä ja tottelevaisia.
Uteliaisuus ja itsenäisyys eivät ole ristiriidassa hyvän käytöksen ja toisten huomioon ottamisen kanssa. Lapsia ei kuitenkaan ole tarkoitus kasvattaa aikuisiksi, joilla ei ole omaa tahtoa ja jotka vain kyseenalaistamatta tottelevat.
Pohjimmiltaan elämässä vallitsee resurssi- ja valtakilpailu, jossa ei pärjää ilman taistelua.
Ihminen on pohjimmiltaan sosiaalinen eläin, jonka menestys lajina on perustunut kykyyn tehdä rakentavaa yhteistyötä lajitoveriensa kanssa.
Yhteiskunnassamme olisi vähemmän ongelmia, jos ihmisiä kohdeltaisiin tasa-arvoisemmin.
Vaikea nähdä mitään ongelmaa, joka ratkeaisi moraalisesti kestävällä tavalla ihmisten epätasa-arvoisen kohtelun avulla.
Suomessa kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet rikkauteen ja onneen.
Tutkimusten mukaan Suomessa ja muissa Pohjoismaissa sosiaalinen liikkuvuus on maailman huippuluokkaa. Vaikka viime vuosina on ilmennyt hälyyttäviä merkkejä siitä miten koulutuksen ja sosioekonomisen aseman peritytyminen on vahvistunut, on pohjoismaalainen malli edelleen se yhteiskuntamalli joka takaa parhaiten kaikille mahdollisuudet edetä elämässä.
Pääkaupunkiseudun joukkoliikenteen pitää olla maksuton.
Joukkoliikenteen lippujen hinnat eivät ole pääasiallinen syy sille, että ihmiset valitsevat henkilöauton joukkoliikenteen sijaan. Helsingissä maksuttomaan joukkoliikenteeseen siirtymistä selvitettiin jo vuonna 2008 ja selvityksen tulokset eivät olleet kovin positiivisia. Uudistus ei juuri vähentäisi yksityisautoilua ja lisäisi julkisen sektorin kuluja miltei 200 miljoonaa euroa mikäli palvelutaso halutaan pitää nykyisen kaltaisena.
Tehokkaampi tapa saada ihmisiä käyttämään joukkoliikennettä on parantaa joukkoliikenteen palveluja.
Kunnan on työllistettävä pakolaiset hinnalla millä hyvänsä.
Maailmassa ei oikeastaan juuri mitään asiaa kannata tehdä ”hinnalla millä hyvänsä”. Pakolaisten mahdollisimman nopea kotouttaminen kielenopetuksen, opiskelun ja työn kautta sen sijaan on mitä mainioin investointi, joka maksaa itse itsensä takaisin lyhyessä ajassa.
Kunnan pitää rajoittaa rakentamista haja-asutusalueilla.
Helsinkiin on liian pitkään rakennettu liian kauas, väljästi ja tehottomasti. Nyt pitää rakentaa lisää kaupunkia.
Kunnan tulee ruokapalveluissaan valita kotimaiset raaka-aineet aina kun niitä on saatavilla.
Kotimaisten raaka-aineiden hyödyntäminen on usein järkevää niin ilmaston kuin terveydenkin kannalta.
Kuntani väestöpohja on liian pieni lakisääteisten tehtävien hoitamiseen.
Jos Helsingin väestöpohja olisi liian pieni, asiat olisivat aika heikolla tolalla.
Kunnanvaltuutetun tärkein tehtävä on puolustaa oman äänestäjäkuntansa etuja.
Kunnanvaltuutetun tärkein tehtävä on edistää oman kuntansa parasta.  Joskus se voi olla oman tai äänestäjäkunnankin lyhyen tähtäimen etujen kanssa ristiriidassa.
Minkä lautakunnan työ on mielestäsi tärkeintä omassa kunnassasi tulevalla vaalikaudella? Valitse yksi.
Ympäristö, maankäyttö ja rakentaminen.
Yleiskaavan käytännön toteuttaminen on seuraavan vaalikauden keskeinen tehtävä ja asemakaavoja valmistellessa ratkaistaan monia asioita vuosikymmeniksi eteenpäin.
Sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestäminen kuntalaisille onnistuu paremmin maakuntahallinnolta kuin kunnaltani itsenäisesti.
On tärkeää, että sote-palveluiden nykyinen monikanavainen rahoitusmalli saadaan yksinkertaistettua ja sen luoma tehottomuus korjattua. Perusterveydenhoidon, erityissairaanhoidon ja sosiaalipalvelujen rahoitus pitää tulla yhdestä budjetista.
Nämä olivat suurin piirtein noiden videoiden käsikirjoitukset, jotka kirjoitin ennen niiden kuvaamista. Lopputulos aikarajoitteiden vuoksi ei sisältänyt ihan kaikkea tätä tekstiä.
1. Miksi sinä olisit sopiva henkilö päättämään kuntasi asioista?
Olen aktiivisesti asioihin perehtyvä ja avoimesti päätöksenteon sisällöistä tiedottava poliitikko. Olen nyt kuluvan vaalikauden ajan tiedottanut ja kommentoinut Helsingin liikuntalautakunnan asioita blogissani aina ennen kokouksia. Minulla on politiikan lisäksi kokemusta erityisesti liikunnan saralta urheiluseuran johtamisesta ja ymmärrän kentän ongelmia ja tarpeita.
Työssäni työskentelen päivittäin erilaisten organisaatioiden kanssa ja yritän saada niitä toimimaan tehokkaammin ja paremmin. Minulla on yli viidentoista vuoden kokemus tehokkaiden sähköisten palvelujen ja muiden tietojärjestelmien suunnittelusta ja kehityksestä niin yksityiseltä kuin julkiseltakin puolelta ja uskon voivani hyödyntää tätä osaamista luottmustoimissani.
2. Minkä asioiden puolesta haluat taistella?
Haluan tehdä kaikkeni sen eteen, että jokaiselle lapselle ja nuorelle löytyy vanhempien varallisuudesta ja asuinpaikasta riippumatta oma kiinnostava liikuntaharrastus. Harrastus, joka voi olla  kaverien kanssa höntsäämistä tai tavoitteellista kilpaurheilua tai jotain siltä väliltä.
Tahdon että Helsingissä suunnitellaan ja rakennetaan kaupunkia, joka innostaa ihmisiä liikkumaan ja tarjoaa elämyksiä, palveluja ja toimintaa. Jossa kaupunki on kaupunkia ja Keskuspuisto ja muut tärkeät viheralueet säilytetään kaupungin keuhkoina ja henkireikänä.
Teen töitä sen eteen että Stadissa rakennetaan sähköisiä palveluja jotka auttavat ja helpottavat ihmisten työelämää ja arkea ja jossa tietotekniikka on valjastettu palvelemaan ihmistä eikä päinvastoin.
3. Mitä muuttaisit kunnassasi ensin, jos olisit yksinvaltias?
Kasvavassa Helsingissä liikunta tarvitsee lisää tiloja ja harrastuspaikkoja. Helsingin säästölinjan vuoksi ovat kaupungin liikuntaviraston  investointimäärärahat puolessa vuosikymmenessä pienentyneet kolmanneksen. Nykyisellä määrärahatasolla uusien liikuntapaikkojen rakentaminen kasvavaan kaupunkiin on mahdotonta. Tämä tarkoittaa sitä, ettei esimerkiksi Kalasatamaan tai Keski-Pasilaan ole tulossa liikuntapaikkoja uusille asukkaille.
Tilanne on niin vakava, ettei nykyisellä investointibudjetin tasolla voida ylläpitää edes olemassa olevia liikuntapaikkoja vaan kiinteistöjen korjausvelka kasvaa. Seuraavalla valtuustokaudella liikuntapaikkojen rakentamiseen ja peruskorjaamiseen varattu määräraha pitää nostaa vähintään leikkauksia edeltäneelle tasolle.
Täytä tietosi alle tai klikkaa kuvaketta kirjautuaksesi sisään:
Sähköpostiosoite (pakollinen) (Osoitetta ei koskaan julkaista)
Olet kommentoimassa WordPress.com -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Twitter -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Facebook -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Muodostetaan yhteyttä palveluun %s
Ilmoita uusista kommenteista sähköpostilla.
Ilmoita uusista artikkeleista sähköpostilla.
Liity 2 456 muun seuraajan joukkoon
Already have a WordPress.com account? Log in now.
View post in Reader
Privacy & Cookies: This site uses cookies. By continuing to use this website, you agree to their use.
To find out more, including how to control cookies, see here: Cookie Policy
%d bloggaajaa tykkää tästä: