fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi en fi en fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Koulukodissa asuva lapsi ansaitsee psykososiaalisesti turvallisen ilmapiirin - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Esille on tuotu lasten vaikeaa taustaa, työntekijöiden vaihtuvuutta ja myös johtamisen ongelmia. On pohdittu, onko työntekijöitä koulutettu tarpeeksi. On myös kysytty, joutaako koko instituutio romukoppaan, jolloin on herännyt kysymys, mitä tilalle. Kaikki nämä kysymykset ovat tärkeitä pohtia.
Vähemmälle huomiolle on jäänyt työntekijöiden psykososiaalisesti turvallisen ilmapiirin käsite ja sen kautta ilmiön tarkastelu. Vaikka seuraavaksi esiteltävä ruotsalainen tutkimus koski sosiaalityöntekijöitä, voi herättää kysymyksen, kuinka paljon tuon tutkimuksen tuloksia voi soveltaa muihin sosiaalialan työntekijöihin, kuten sosiaaliohjaajiin koulukodeissa tai yleisemminkin lastensuojelun laitoksissa ja sekä koulukotien toimintakulttuurin kehittämiseen.
Psykososiaalisesti turvallinen ilmapiiri – mitä se on?
Ruotsalaisessa sosiaalityön tutkimuksessa tarkasteltiin, kuinka psykososiaalisesti turvallinen ilmapiiri (PSC) on yhteydessä erilaisiin laatutekijöihin, kuten sosiaalityöntekijöiden työtyytyväisyyteen, työhön sitoutumiseen ja kuormitukseen.
Psykososiaalisesti turvallisella ilmapiirillä tarkoitetaan sitä, miten työntekijät kokevat organisaation toiminnan, johtamisen, priorisoinnin ja sen, kuinka organisaatiossa suojellaan työntekijöiden psykologista hyvinvointia ja turvallisuutta. Tutkimus osoitti, että PSC selitti työtyytyväisyyttä, mutta ei suoraan työhön tai organisaatioon sitoutumista.
Sosiaalityöntekijöiden vahva sisäinen motivaatio, altruismi ja jopa idealismi ohjaavat työtä keskimääräistä enemmän. Kun työtä on liikaa, voidaan työskennellä nopeammin, pitempään tai laskea työn laatua. Työn laadun laskeminen kuitenkin lisää työntekijöiden vaihtuvuutta. Moraaliset tekijät ovatkin keskeinen kysymys alalla pysymisessä. Erityisesti vasta-alkajat ovat kriittinen ryhmä työssä pysymisen suhteen.
Tuki esimiehiltä ennustaa organisatorista sitoutumista. Mahdollisuus laadukkaan työn tekemiseen on avaintekijä työhön sitoutumiseen. Tutkijoiden mukaan PSC on luonteeltaan muita tekijöitä kontekstisidonnaisempi, eli suoraan yhteydessä yksittäisen yksikön toimintakulttuuriin. Tämä on tärkeä tulos, kun mietitään keinoja työntekijöiden vaihtuvuuden vähentämiseen. Vaikka PSC ei ole suoraan yhteydessä työhön sitoutumiseen, työtyytyväisyys kytkeytyy työhön sitoutumiseen. Siksi se on tärkeä ja kriittinen kysymys.
Fattoren ym.  (2019) mukaan toimenpiteet tulee keskittää lasten kohdalla ensisijaisesti niihin tekijöihin, jotka vahvistavat lasten toimijuutta, myönteistä minäkuvaa ja turvallisuutta. PSC kiinnittää huomion työntekijöiden kokemaan psykososiaalisesti turvalliseen ilmapiiriin.
Olisikin tärkeää miettiä, millä keinoin koulukotien psykososiaalisesti turvallista ilmapiiriä kehitetään. Lasten vaikeita ongelmia on turha sivuttaa ja ammattilaisten huolta ja surua aliarvioida.
”Tämä on surullista työtä”, sanoo ammattilainen Pesäpuun julkaisussa. Lastenpsykiatri sanoi taannoin eräässä tilaisuudessa, että kun ongelmat ovat hyvin vaikeita, on olennaisinta keskittyä ihan perusasioihin; nukkumiseen, ruokailuun, liikuntaan – mutta myös hyvinvointiin, rakkauteen ja psyykkiseen hyvinvointiin.
Pahoja asioita kokenut ja/tai tehnyt lapsi ansaitsee psykososiaalisesti turvallisen ilmapiirin – kuin myös hänen kanssaan arkea elävä ammattilainen.
Positiivisen kasvatuksen tutkittuja menetelmiä ja toimintatapoja on runsaasti olemassa. Olisi tarpeen vahvistaa ja myös tutkia koulukotien yhteisöllistä oppimista ja toimintakulttuurin muutosta kohti vahvasti sisäistettyjä positiivisen kasvatuksen toimintatapoja, johon sitoutuvat kaikki organisaation toimijat. Myös vahva päihdetyön osaaminen ja traumainformoitu työote ovat olennaisia osaamisalueita.
Kehittämistyötä onkin jo käynnistetty. Koulukodeissa on käynnissä yhteinen kehittämisprosessi Pesäpuu ry:n kanssa v. 2019–2020 ja THL julkaisee syyskuun lopulla tutkimuskatsausta vaikuttavista menetelmistä ja työtavoista vaativimpiin tilanteisiin.
Olennaista on se, ettei keskitytä yksittäisten menetelmiin vaan toimintakulttuurin muutokseen, jota menetelmät edistävät ja jossa olennaisinta on psykososiaalisesti turvallisen ilmapiirin ja -ympäristön rakentaminen.
Yhteinen toimintakulttuuri rakentuu kohtaamisissa
Koulukodin kaikissa yksiköissä on myös meneillään hanke, jossa keskitytään koulun toimintakulttuurin kehittämiseen koulukodin arjessa. Keskeisenä on kirkastaa ja konkretisoida hoidon, kasvatuksen ja opetuksen integraatio sekä avata käytänteet arjen tueksi.
Kehittämistyössä on tullut esiin työntekijöiden vuorovaikutuksen, yhdessä tekemisen sekä jatkuvan arvostavan dialogin ylläpitämisen merkitys lasten hyvinvoinnin tukemiseksi.
Yhteinen toimintakulttuuri rakentuu kohtaamisissa, arjen dialogissa, joille on rakenteet ja joihin henkilöstö sitoutuu. Oppilaat ovat mahdollisimman paljon mukana tuossa dialogissa esimerkiksi aamulla ja iltapäivällä koulukuulumisia vaihdettaessa. Vapaa-ajan toimintaa suunniteltaessa keskiössä on lapsen omien vahvuuksien tukeminen sekä merkityksellisen tekemisen tunnistaminen ja siihen kiinnittyminen.
Positiivisen kasvatuksen ja opetuksen tutkimusperustaisia menetelmiä on jalostettu koulukodin koulun kulttuuriin viimeisen kahden vuoden aikana aktiivisesti keskittyen myönteisiin tunteisiin, turvallisuuden tunteen vahvistamiseen, luonteentaitoihin sekä hyveisiin.
Kohtaaminen, vahvistuminen ja oppiminen ovat keskeisiä valtion koulukodin koulun toimintakulttuurin tavoitteita. Kohtaaminen on yksi tärkeimmistä keinoista luoda turvallisuutta ja mahdollistaa oppimista. Kohtaamisen mahdollistaa myös kasvattajan oma tietoinen toiminta ja arvostava ote. Menetelmät toimivat kohtaamisen myötä.
Jokaisella lapsella on oikeus tunnistaa vahvuutensa ja tulla nähdyksi omana itsenään. Tämän jälkeen oppiminen on mahdollista. Koulukodin koulussa kartoitetaan oppilaan oppimista, vahvuuksia sekä ajatuksia koulunkäynnistä sekä tulevaisuudesta. Opiskelun aikana oppilaan kanssa kootaan portfoliota, jonka avulla oppilaan edistyminen, kasvu ja kehitys tulevat näkyviksi.
Astvik, W. & Melin, M. (2012) Coping with the imbalance between job demands and resources: A study of different coping patterns and implications for health and quality in human service work. Journal of Social Work, 13(4), 337–360.
Nopeet, hitaat, dissot, deelit – nuorten ajatuksia päihteistä. Päihteet? -foorumien raportti. Pesäpuu ry.
Geisler Martin, Berthelsen Hanne, Muhonen Tuija (2019) Retaining Social Workers: The Role of Quality of Work and Psychosocial Safety Climate for Work Engagement, Job Satisfaction and Organizational Commitment. Human Service Organizations: management, leadership & Governance. VOL.43 NOR.1, 1–5.
Mänttäri-van der Kuip, Maija (2015) Work-related well-being among Finnish frontline social workers in an age of austerity. Akateeminen väitöskirja. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto.
Smith, D. S. & Shields, J. (2013) Factors related to social service workers’ job satisfaction: Revisiting Herzberg’s motivation to work. Administration in Social Work, 37, 189–198.
Laura Yliruka kehittämispäällikkö Erityispalvelut, THL
Tiina Korpela-Liimatainen johtava rehtori Valtion koulukodit
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.