fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Työ luo toivoa – työkyvyn tukea tarvitaan - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Toimintakyky
Kun tapaa uuden ihmisen, keskustelu kääntyy usein jo ensimmäisten lauseiden aikana seuraavaan: ”Mitä teet työksesi?”, ”Missä olet töissä?”. Työssä oleva pystyy vastaamaan kysymyksiin yleensä melko sujuvasti. Hän on onnekas tässä suhteessa.
Työpaikan saaminen on kuitenkin tällä hetkellä ongelmallista. Työn puute koskettaa monia. Joukossa on myös ihmisiä, joille työnsaanti on hyvässäkin taloudellisessa tilanteessa hankalaa. Tällöin puhutaan laajassa merkityksessä osatyökykyisyydestä.
Työkyvyn tukeen tarvitaan monia
Työkykyä on useimmilla, ainakin jonkin verran. Tämän työkyvyn hyödyntäminen on mahdollista, kun palveluita järjestävät ammattilaiset ottavat sen yhteiseksi päämääräkseen. Tämä edellyttää kumppanuutta yli hallintorajojen. Näin yksittäisten palveluiden sijaan muodostuu monialaisia palvelukokonaisuuksia, jotka ottavat huomioon paremmin yksilöllisiä tarpeita. Tuloksista hyötyvät sekä ihmiset, eli palvelujen käyttäjät, että yhteiskunta.
Työkyvyn tuen tarve pitää tunnistaa
Käytännössä sosiaali- ja terveyskeskuksen työkyvyn tuki tarkoittaa asiakkaan tarpeiden tunnistamista ja palvelupolun luomista hänen kanssaan. Palveluihin pitää päästä matalalla kynnyksellä. Sen jälkeen työ- ja toimintakyvyn tuen tarve pitää tunnistaa ja jatkotoimet suunnitella sen mukaisesti. Työkyvyn tuen tiimi vastaa tästä.
Tämä on helpommin sanottu kuin tehty. Hyvää pohjaa tällaisen toimintamallin kehittämiselle saadaan Osatyökykyisille tie työelämään -hankkeen eli OTE-kärkihankkeen työstä.
Toivon näkökulma on tärkeä. Työ rakentaa kuvaa, jonka muut saavat meistä, mutta myös omakuvaamme tai voidaan puhua myös identiteetistämme.  Pitkään kestäneiden hankaluuksien, huolien ja toivottomuuden katkaisemiseen tarvitaan aikaa ja rinnalla kulkemista. Luottamus herää puolin ja toisin, kun huomataan, että asioista ja suunnitelmista pidetään kiinni ja asiat menevät eteenpäin.
Palveluiden yhteiskehittäminen ja yhteistuotanto ovat mahdollisia. Kokemuksia tästä kertyi sosiaalisen kuntoutuksen valtakunnallisessa kehittämishankkeessa. Siinä kuntien ammattilaiset ja palveluiden asiakkaat kokeilivat ja toteuttivat yhdessä palveluja. Kokemus oli voimauttava – sekä asiakkaille että ammattilaisille.
Ajatukset kääntyvät sekä työpaikkoihin, tukitoimiin että työntekijöihin. Työpaikkojen sisällä voidaan tehdä paljon: esimerkiksi etsiä ja räätälöidä uusia työnkuvia työpaikalta löytyvistä tekijää vailla olevista tehtävistä. Näitä löytyy yllättävänkin paljon. Tässä räätälöintityössä auttavat tehokkaasti työhönvalmentajat.
Työkykyohjelma kehittää työkyvyn tukea
Osatyökykyisten työkykyä ja työllistymisen mahdollisuuksia kehitetään Työkykyohjelmassa. Ohjelma on osa hallitusohjelmaa. Sosiaali- ja terveysministeriö toteuttaa sen yhdessä työ- ja elinkeinoministeriön kanssa vuosina 2019–2023. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) vastaa Työkykyohjelman operatiivisesta toimeenpanosta.
Ohjelmassa työkyvyn ja työllistymisen tuki integroidaan olemassa olevaan ja tulevaan sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmään. 22 hanketta eri puolilta Suomea ottaa työkyvyn tuen kehittämisen johtoajatukseksi.
Kumppanuudella saadaan paras lopputulos.
Osatyökykyisille tie työelämään -hanke eli OTE-kärkihanke
Sosiaalisen kuntoutuksen valtakunnallinen kehittämishanke
Jarno Karjalainen kehittämispäällikkö Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.