fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Pitääkö sosiaaliturvan kannustaa yrittämiseen? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Helsingin Sanomien mielipidepalstalla (HS 1.9.2018) vaadittiin sosiaaliturvan remonttia. Sosiaaliturvaa ehdotettiin remontoitavaksi siten, että se huomioisi uudet työmuodot, esimerkiksi kevytyrittäjyyden. Kirjoittajan mukaan tulkinnat siitä, milloin omissa nimissä tehty työ muuttuu päätoimiseksi sivutoimisuuden sijaan, ovat epäjohdonmukaisia. Tulkinnalla on väliä, koska se vaikuttaa sosiaaliturvaan kuten eläkkeisiin ja työttömyyspäivärahaan.
Kirjoittaja ei ole yksin remonttivaatimuksen kanssa. Sosiaaliturvan kokonaisuudistusta pohjustetaan TOIMI-hankkeessa. Myös useat eduskuntapuolueet ovat jo ehtineet linjaamaan, minkälainen uuden sosiaaliturvajärjestelmän pitäisi olla. Se on tietenkin työhön kannustava, yksinkertainen, oikeudenmukainen ja kestävällä rahoituspohjalla.
Kansalaisen näkökulmasta järjestelmän pitäisi olla ennakoitava ja yllätyksetön. Kaikesta päätellen nykyinen sosiaaliturvajärjestelmä ei täytä näitä odotuksia ainakaan yrittäjien näkökulmasta (esim. Härmälä ym. 2017). Tämä voi murentaa kokemusta oikeudenmukaisesta kohtelusta. Epätietoisuus sosiaaliturvasta voi vaikuttaa siihen, uskaltaako ihminen lähteä yrittäjäksi. Yrittäjän tai yrittäväksi aikovan huolenaiheena voi olla työntekijän palkkaamisen mukanaan tuoma riski, mahdollisuus maksaa palkkaa itselleen tai yritystoiminnan vaikutus muun perheen sosiaaliturvaan. Siten sosiaaliturvajärjestelmällä ja sen ennakoitavuudella on merkitystä yrittämisen edellytyksille.
Mutta jos kerran kaikki ovat suorastaan liikuttavan yksimielisiä siitä, että sosiaaliturvajärjestelmän on oltava kannustava, yksinkertainen, oikeudenmukainen ja kestävällä rahoituspohjalla, niin mikä tekee sen remontoinnista vaikeaa? Vaikeuskerrointa kasvattaa ainakin se, että yrittäjiä on monenlaisia: on omistajayrittäjää, maatalousyrittäjää, kevytyrittäjää ja vielä itsensätyöllistäjät, jotka niin ikään ovat yrittäjiä. Kaksi viimeksi mainittua eivät ole lainsäädännön tunnustamia yrittäjätermejä, mutta eipä lainsäädäntö yrittäjää aivan yksiselitteisesti määrittelekään. Oikeudenmukaisuus ja kannustavuus tuskin tarkoittavat ihan samaa asiaa erilaisille yrittäjille, joiden elämäntilanteet ovat luonnollisesti erilaisia.
Erilaisten yrittäjien näkökulmien yhteensovittaminen ei vielä riitä, pitäisi huomioida myös kokonaisuus. Yhteiskunta hyötyy kannattavista yrityksistä, jotka työllistävät ihmisiä ja tuovat verotuloja. Siksi on hyvä, jos yrittämisen tiellä ei ole tolkuttomia esteitä.
Yrityksen etu on, että tarjolla on osaavaa ja motivoinutta työvoimaa. Tähän tarvitaan verovaroja. Kansalaisten etu on, että markkinat ja kilpailu yksityisellä sektorilla toimii yritysten välillä. Yksittäisen yrityksen ei pidä saada liian isoa palaa markkinoista siten, että kuluttajan vapaus valita kapenee. Kenties kaikkien etua ainakin välillisesti edustavat esimerkiksi sellaiset asiat kuin julkinen liikenne ja yhteiskuntarauha.
Yrittäjyys ei kuitenkaan ole aina tyystin vapaaehtoinen valinta. Esimerkiksi itsensätyöllistäjillä kyse voi olla myös pakosta – palkkatyötä ei löydy, mutta omaa asiantuntemustaan voi myydä. Alustataloudessa on nähty esimerkkejä, joissa yrittäjän asema muistuttaa kovasti palkollista. Siinä missä omistajayrittäjän voi olla mielekästä investoida omaan yritykseen ja siten kasvattaa eläketurvaansa, puuttuu itsensätyöllistäjältä usein tämä mahdollisuus ja samaan aikaan palkansaajan sosiaaliturva. Alustalouden ”yrittäjätyötekijät” ovatkin kenties aikamme torppareita.
Emme tiedä, minkälaiseksi digitalisaatio muokkaa tulevaisuuden työmarkkinat tai yritysten toimintaympäristön. Tässä olisi ainakin teoriassa mahdollisuus keskustella tulevaisuuden sosiaaliturvasta ikään kuin John Rawlsin tietämättömyyden verhon (veil of ignorance) hengessä: minkälainen sen pitäisi olla, kun emme tiedä omaa asemaamme tulevaisuuden työmarkkinoilla?
THL on mukana VN-TEAS hankkeessa Toimeentulotuen riskit ja yrittäjäriski työn murroksessa.
Härmälä, V., Lamminkoski, H., Salminen, V. Halme, K. & Autio, E. 2017. Yrittäjyyden uudet suunnat – selvitys hallituksen toimenpiteistä yrittäjyyden vahvistamiseksi. Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminnan julkaisusarja 75/2017.
Voiko sosiaaliturva yksilöllistyä ja yksinkertaistua? TITAn ja TOIMI-hankkeen yhteisen seminaarin videotalenne.
Paula Saikkonen tutkimuspäällikkö Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.