fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Suunta kohden ekososiaalista kuntapolitiikkaa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Arkielämän sujuvuudessa kunnalliset palvelut ovat tärkeitä: ilman jätehuoltoa, päiväkoteja, kouluja, terveysasemia, kirjastoja ja liikuntapaikkoja elämä kaupungissa olisi huomattavan hankalaa ja ankeaa. Kunta saatetaan nykyisin kuitenkin ymmärtää liian kapeasti vain palveluntuottajaksi.
Se on paljon enemmän: kuntatasolla voidaan rakentaa yhdyskuntia, joissa ihminen voi hyvin. Ihmisen hyvinvointi edellyttää, että luonto tai oikeastaan ekosysteemi voi hyvin. Hyvinvoinnista ei voida puhua, jos hengitetään pahasti saastunutta ilmaa, eletään betoniviidakossa vailla kosketusta vihreään, puhumattakaan elämän edellytyksistä ilman puhdasta vettä.
Ihmisen riippuvuus luonnosta on katkaistu keinotekoisesti länsimaisissa yhteiskunnissa. Luonto on olemassa, mutta sitä ei koeta tai nähdä. Marjatta Bardyn sanoin: elämänmuotomme ikään kuin piilottaa luonnon ja kulttuurin elimellisen yhteyden.
Vaikka kuntapäätöksenteossa ei ratkota globaaleja ympäristöongelmia kuten ilmastonmuutosta, niin paikallisesti niihin joudutaan sopeutumaan. Paikallisiin tai globaaleihin ympäristöongelmiin voidaan sopeutua hyvin tai huonosti.
Huonoa sopeutumista on, kun ympäristöä ei nähdä hyvinvoinnin lähteenä eikä nähdä ekosysteemipalveluiden arvoa taloudelle (esim. raaka-aineet, kasvien pölyttäminen, virkistys, fotosynteesi, hiilen sitominen). Hyviä ratkaisuja yhdistää se, että kunta ymmärretään osana ekologisia kiertokulkuja. Silloin ympäristöongelmat hahmotetaan ihmisen ja yhteiskunnan aiheuttamina haittoina hyvinvoinnille, eikä talouskasvun siedettävinä seurauksina.
Kuntien siilomainen hallinto ja jopa samankin siilon sisällä olevat talousalueet tai tulosalueet eivät edistä rajallisten resurssien mielekästä hyödyntämistä. Paikallista ympäristöongelmaa, saastunutta maaperää, käsittelevässä väitöskirjassani totesin, että kuntahallinto on pysynyt verrattain muuttumattomana useamman vuosikymmenen ajan vaikka toimintaympäristö sen ympärillä on ollut nopeassa muutoksessa.
En väitä, ettei muutoksia olisi tapahtunut hallinnossakin: kunnissa on esimerkiksi tilaaja-tuottaja-mallia, palvelusetelikokeiluja, asiakasraateja ja kuntakonsernirakennetta. Nykyinen siilomainen hallintorakenne on kuitenkin pilkkonut elämän monimuotoisuuden hallintoon sulautuviksi palasiksi kadottaen ihmisen hyvinvoinnin kokonaisuuden.
Kunnan toiminnan lähtökohdaksi pitää ottaa kuntalaisten hyvinvointi ja kuntalaisten kanssa yhdessä rakentaa ymmärrys siitä, mitä hyvinvointi oikeasti on. Palvelut ovat yksi osatekijä ja niitäkin voidaan järjestää monin tavoin. Esimerkiksi vanhuksille voidaan viedä pakasteruoka-annoksia kotiin lämmitettäväksi tai vaihtoehtoisesti järjestää yhteisruokailua ns. korttelikeittiössä (ks. Silvasti 2012). Jälkimmäinen edustaa ekososiaalista vaihtoehtoa, joita löytyisi enemmänkin jos kuntalaisten kanssa pystytään aitoon vuorovaikutukseen ja tavoitellaan osallisuutta.
Nykyisin julkisessa keskustelussa painottuvat lähinnä pakkoleikkaukset keinotekoisten hallintorajojen sisällä. Pahimmillaan kirjastopalvelut asetetaan vastakkain terveyspalvelujen kanssa vaikka näillä molemmilla on hyvinvointia tukevia vaikutuksia.
Kunnallista itsehallintoa perustettaessa 150 vuotta sitten ajateltiin, että paikallinen väestö yhteisesti ja yhteisvastuullisesti hoitaa ihmiselle tärkeitä asioita. Ajatus on edelleen hyvä, mutta toteutusta olisi kenties syytä päivittää. Ekososiaalisen hyvinvoinnin tavoittelu tukisi niin kuntalaisten kuin ympäristönkin hyvinvointia.
Bardy, Marjatta (2015) Ilmastokriisi ja yhteiskunnallinen neuvokkuus. Yhteiskuntapolitiikka 80 (1), 83–89.
Saikkonen, Paula (2015) Riskitieto kuntapäätöksenteossa. Tapauksena saastunut maaperä Helsingissä. Helsingin yliopisto: Sosiaalitieteiden laitoksen julkaisuja 9.
Silvasti, Tiina (2012) Korttelikeittiö – kohti ekologista kansanterveyttä ja ekososiaalista ruokahuoltoa. Teoksessa Tuula Helne & Tiina Silvasti (toim.)Yhteyksien kirja. Etappeja ekososiaalisen hyvinvoinnin polulla. Helsinki: Kelan tutkimusosasto.
Paula Saikkonen tutkimuspäällikkö Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.