fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Maakunnassa yhteistyötä ja tuloksia juurruttaa Konsensussopimus - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot
Kehittämistyön klassinen haaste on tulosten juurruttaminen ja levittäminen. Jatkuvien projektien virrassa hyväksi havaitut keinot, mallit ja oivallukset ovat vaarassa jäädä huomioimatta sillä kilpailu kentällä on kovaa. Erityisesti meneillään olevassa maakunta- ja sote-mullistuksessa hyvien toimintamallien on vaikea pysytellä pinnalla.
Heräsimme haasteeseen meneillään olevassa kehittämishankkeessa, jossa koordinoimme osatyökykyisten työllistymistä ja osallisuutta edistäviä maakunnallisia kokeiluja. Kokeiluista nousee paraikaa hyviä ratkaisuja työllistämisen edistämiseksi kuin sieniä sateella. Tuloksilla on sekä maakunnallista että valtakunnallista käyttöarvoa sekä ennen kaikkea juurruttamispotentiaalia. Ne ovat kokonaisuudessaan maakuntien käytettävissä vuoden 2018 lopussa.
Kentältä nousi tarve juurruttamistyön tuelle
Koordinoimillamme kokeiluilla on tarvetta konkreettiselle työkalulle, jonka avulla juurruttamista voisi tehostaa. Oman haasteensa on tuonut myös kohderyhmän tarvitsemien palveluiden sijoittuminen eri hallinnonalojen alle. Osatyökykyisten työllistymisen ja osallisuuden edistäminen tarvitsee monialaista osaamista ja eri hallinnonalojen yhteistyötä. Kohderyhmän työllistymisen tukemisessa tarvitaan niin sote- kuin kasvupalveluiden välistä yhteistyötä ja siiloutumattomia palvelukokonaisuuksia.
Tavoitteena on yhteinen keskustelufoorumi toimivien käytäntöjen juurruttamiseksi ja yhteisen tahtotilan löytämiseksi. Tähän kehitetty menetelmä on Konsensussopimus.
Kärkihankkeen kokeiluissa testataan uutta tapaa juurruttaa tuloksia
Konsensussopimus on sapluuna, joka on selkeä ja helppo ottaa käyttöön juurruttamistyössä. Sitä voidaan soveltaa mihin tahansa teemaan, jonka edistämiseksi tarvitaan yhteistä tahtotilaa. Se ei ole juridisesti sitova, mutta se on julkinen lupaus ja alueellisen yhteistyön alkuliemi. Vastaavankaltaista toimintatapaa on käytetty esimerkiksi Kaikenikäisille hyvä Suomi -raportin taustalla.
Seuraavassa on tiiviisti esitetty konsensussopimisen prosessi:
Sopimista varten muodostetaan työryhmä. Ryhmään kutsutaan ne keskeiset tahot, joilla on intressiä ja mahdollisuus sopia juurrutettavista asioista sekä yhteistyön tarve. Avainasemassa on kokousten valmistelija, joka pitää huolen sopimusprosessin tavoitteellisesta etenemisestä. Ryhmää johtamaan valitaan juurrutettavan asian näkökulmasta johtava asiantuntija tai alueellinen auktoriteetti.
Ryhmän tehtävänä on paikallistaa hyväksi todetut ja vaikuttavat käytännöt. Ryhmä muodostaa yhteisen tahtotilan ja vision tulevaisuuden maakunnasta, johon sopimisella pyritään.
Ryhmä hahmottelee sopimuksen sisällöt. Varsinaisen sopimuksen sisällön elementtejä voivat olla esimerkiksi alueelliset tavoitteet, niiden toteutus ja toimeenpanon aikataulutus sekä toteutuksen seurannan indikaattorit ja vastuutahot.
Sopimus allekirjoitetaan. Prosessi päättyy työryhmän yhteiseen sopimuksen allekirjoitustilaisuuteen. Allekirjoitustilaisuus on myös herkullinen hetki kertoa laajasti eri sidosryhmille, mikä on julkilausuttu tavoite asiassa ja millaisia toimenpiteitä tahdotaan edistää.
Konsensussopiminen sopii maakuntauudistuksen myllerryksen keskelle
Hyvien toimintamallien juurruttamiseen tuo epävarmuutta se, ettei tiedetä ketkä toimijat tulevat olemaan läsnä ja päättämässä vuonna 2020. Tämä ei kuitenkaan ole este Konsensussopimukselle vaan päinvastoin.
Konsensussopiminen voi parhaimmillaan toimia maakuntavalmistelun tukena ja siitä noussut tahtotila yhtenä palvelustrategian laatimisen ohjenuorana. Lisäksi sopimisprosessi tekee tutuksi tahot, jotka eivät välttämättä ole tottuneet työskentelemään yhdessä aiemmin.
Konsensussopimisen ansiosta siihen osallistuvilla tahoilla on mahdollisuus olla rakentamassa yhdessä maakunnan tulevaisuutta kohti tasa-arvoista työelämää. Se mahdollistaa palvelujen välisten siilojen murtamisen tähdäten asiakaslähtöisiin palvelukokonaisuuksiin.
Ensimmäinen Konsensussopimuksen käyttöönsä ottava kokeilumaakunta on Päijät-Häme. Kurkkaa Innokylästä Päijät-Hämeen alueellisen kokeilun esitykset konsensussopimuksen sisällöiksi.
Kirjoittajat työskentelevät OTE-kärkihankkeen projektissa Mallit työllistymiseen ja osallisuuteen. Tehtävänä on sparrata alueellisia kokeiluita. Kokeiluissa tulosten juurruttaminen on juuri nyt erittäin ajankohtainen asia.
Alueelliset kokeilut Twitterissä: @OTEkokeilut, #OTEkokeilut.
Ota Konsensussopiminen käyttöön omassa työssäsi Innokylän verstaalla
Osatyökykyisille tie työelämään (OTE) -kärkihanke
Sari Ullgren-Lajunen rekrytointiasiantuntija HR ja talous, THL
Jenni Wessman projektipäällikkö Yhdenvertaisuus ja osallisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.