fi nl fi fi fi fi fi sv en ro fi fi fi fi fi ro fi fi fi en de de de de de en en de en fi en en en en fi tr de en de en fi en en en en en de en en de en de de en de en en fi en en en en fi en en de en en de en en fi de de de en de en de de en de en de de en fi en de en de en de de de de fi it fi de en de de de fi de en de de de pt de fi de en de en de pt fi de de de de de fi de de en en en de en fi de de de de de fi en de de fi en en de de de de en de en en en de de en en fi de de de en en en de de en de de en de fi en et de de de de de en de fi fi en de en de de en de de en en de de en de de de de tr de de tr de de de fi de de de de fi en de de et de en de de de de en fi de et de de de fi de en de de de de de de fi fi sv fi fi fi fi nb fi fi en hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi de fi fi hu fi de hu fi fi fi de hu fi fi fi hu fi fi fi fi de hu fi hu fi de hu fi fi fi fi fi fi de hu fi hu fi fi fi hu fi en hu fi hu fi pl hu fi hu fi pl hu fi hu fi hu fi hu fi hu fi de hu fi fi fi fi fi de hu fi hu fi hu fi en fi pl hu fi fi fi hu fi de hu fi fi fi fi pl fi fi fi hu fi fi de hu fi de hu fi fi fi fi fi de hu fi de hu fi fi fi fi hu fi de hu fi hu fi fi de hu fi hu fi en fi en hu fi fi fi hu fi fi fi fi hu fi de hu fi hu fi hu fi en hu fi fi fi hu fi fi fi hu fi de hu fi fi fi hu fi pl fi pl hu fi fi fi fi fi fi fi de hu fi hu fi hu fi hu fi de hu fi fi fi fi hu fi fi fi hu fi fi hu fi hu fi hu fi de fi de hu fi de hu fi de hu fi de hu fi hu fi pl hu fi fi de hu fi de hu fi hu fi hu fi hu fi hu fi hu fi de hu fi hu fi hu fi hu fi de hu fi hu fi hu fi fi fi hu fi fi fi fi en hu fi hu fi fi fi fi fi fi pl hu fi fi fi fi fi fi fi hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hu fi hu fi de hu fi hu fi en hu fi hu fi en hu fi hu fi hu fi fi fi de hu fi de fi en hu fi fi fi fi hu fi fi de hu fi fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de hu fi hu fi hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hu fi hu fi de hu fi hu fi hu fi hu fi pl hu fi de hu fi fi fi fi fi fi hu fi hu fi hu fi de hu fi hu fi de hu fi fi de hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi pl hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de hu fi en hu fi hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi hu fi de hu fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi fi hu fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi de hu fi fi de fi de hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi de fi pl hu fi fi fi fi fi hu fi fi de fi de hu fi de hu fi fi fi fi fi fi de fi de hu fi fi fi fi fi de fi de hu fi hu fi fi de hu fi de fi de hu fi hu fi pl hu fi de hu fi hu fi hu fi de hu fi hu fi fi de hu fi hu fi de hu fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi pl hu fi pl hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi en hu fi hu fi pl hu fi de hu fi en hu fi fi de hu fi hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi hu fi hu fi de hu fi hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi de hu fi fi en hu fi fi fi fi hu fi de hu fi hu fi fi fi hu fi fi fi fi fi hu fi de hu fi fi fi fi hu fi fi fi fi fi en hu fi fi fi fi fi de fi fi hu fi en hu fi fi fi fi de hu fi hu fi de hu fi de hu fi de hu fi de hu fi fi fi fi fi fi de hu fi hu fi hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en hu fi hu fi hu fi fi fi fi en hu fi hu fi de hu fi hu fi de hu fi en hu fi hu fi hu fi en hu fi fi de hu fi de hu fi de hu fi hu fi hu fi de hu fi hu fi en hu fi hu fi en hu fi de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi fi en hu fi hu fi de hu fi de hu fi hu fi en hu fi hu fi ru hu fi fi pl fi ru fi de hu fi hu fi en hu fi de hu fi fr hu fi de hu fi hu fi en hu fi hu fi de hu fi fi fi hu fi ru hu fi de hu fi de hu fi de hu fi de hu fi de hu fi de hu fi hu fi pl hu fi hu fi de hu fi hu fi hu fi de hu fi hu fi hu fi de hu fi de hu fi hu fi hu fi de hu fi pl hu fi hu fi de hu fi hu fi ru hu fi fi fi fi fi fi ru hu fi hu fi de hu fi hu fi de hu fi hu fi pl hu fi hu fi de hu fi de hu fi de hu fi de hu fi hu fi fi de hu fi hu fi de fi pl hu fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi hu fi fi fi fi fi de hu fi de hu fi fi fi fi et hu fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi fi de hu fi fi fi fi fi de fi de hu fi de hu fi hu fi hu fi hu fi hu fi de hu fi fi de hu fi et hu fi de hu fi fi fi fi fi de hu fi hu fi de hu fi hu fi fi de hu fi pl hu fi de hu fi de fi de hu fi hu fi de hu fi hu fi de et de hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt pt fi pt pt fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en it it fi fi sv nl en fi en nb fi nn fi fi fi fi et pl en fi sv fi nb fi fi fi de fi en fi ru fi de fi pl fi fi pl fi fi ru fi fi de fi fi fi fi de fi fi de fi de fi de fi fi fi fi de fi en fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt
1 – 7 c § 1 luku Määritelmiä
9 b – 10 c § 2 a luku Ydinenergialain soveltamisrajaukset
11 – 22 § 3 luku Luvanvaraisuudesta vapautettu ydinenergian käyttö
22 a – 22 d § 3 a luku Säteilyaltistuksen ja radioaktiivisten aineiden päästöjen rajoittaminen
23 – 30 § 4 luku Valtioneuvoston periaatepäätös
31 – 40 § 5 luku Ydinlaitosluvat
53 – 53 d § 7 a luku Tuontiluvat
54 – 54 f § 7 b luku Vientiluvat ja luvat siirtoihin Suomen alueen kautta
55 – 55 e § 7 c luku Ydinjätteiden tuonti ja vienti
56 – 60 § 8 luku Kuljetusluvat
61 – 65 § 9 luku Luvat kaivos- ja rikastustoimintaan
66 – 70 § 10 luku Kulkuvälineessä olevaa ydinlaitosta koskevat luvat
71 – 73 § 11 luku Tietoaineistoa ja sopimuksia koskevat luvat
74 – 85 § 12 luku Ydinjätehuolto
86 – 98 § 13 luku Varautuminen ydinjätehuollon kustannuksiin
99 – 107 § 14 luku Valtion ydinjätehuoltorahaston varat
108 – 121 § 15 luku Valvonta
122 – 126 § 16 luku Vastuullinen johtaja ja muu ydinenergian käytössä tarvittava henkilökunta
130 a – 136 a § 17 luku Ilmoitusmenettely
137 – 141 § 18 luku Siirtymäsäännökset
142 – 148 § 19 luku Erinäisiä säännöksiä
1) luonnonuraanilla uraania, jonka isotooppien runsaussuhteita ei ole muutettu niistä, mitkä ne luonnossa esiintyvällä uraanilla ovat;
2) rikastetulla uraanilla uraania, jossa niiden uraaniatomien, joiden atomipaino on 235 tai 233, osuus kaikista atomeista (rikastusaste) on suurempi kuin luonnonuraanissa;
3) köyhdytetyllä uraanilla uraania, jonka rikastusaste on pienempi kuin luonnonuraanin;
4) efektiivisellä kilogrammalla erityistä mittayksikköä, jota käytetään ydinaineen valvonnassa; aineen määrä efektiivisissä kilogrammoissa saadaan ottamalla aineen massa kilogrammoina ja kertomalla tämä:
a) plutoniumin ja uraani 233-isotoopin osalta luvulla 1;
b) sellaisen uraanin osalta, jonka rikastusaste uraani 235-isotoopin suhteen on 0,01 (1 %) tai suurempi, rikastusasteen neliöllä;
c) sellaisen uraanin osalta, jonka rikastusaste uraani 235-isotoopin suhteen on pienempi kuin 0,01 (1 %), mutta suurempi kuin 0,005 (0,5 %), luvulla 0,0001;
d) sellaisen köyhdytetyn uraanin osalta, jonka rikastusaste uraani 235-isotoopin suhteen on 0,005 (0,5 %) tai pienempi, luvulla 0,00005; ja
e) toriumin osalta luvulla 0,00005.
6) ydinpolttoaineella ydinainetta, joka on valmistettu kappaleiksi, jotka sellaisinaan tai toisiinsa tukirakentein yhdistettynä soveltuvat käytettäviksi ydinten halkeamiseen perustuvan ketjureaktion aikaansaamiseen ydinlaitoksessa sekä, sen mukaan kun kauppa- ja teollisuusministeriö niin määrää, muuta ydinenergian aikaansaamiseen soveltuvaa ydinainetta;
19) oletetulla onnettomuudella sellaista poikkeamaa normaaleista käyttötilanteista, jonka voidaan olettaa esiintyvän harvemmin kuin kerran sadassa käyttövuodessa, pois lukien oletetun onnettomuuden laajennukset, ja josta ydinlaitoksen edellytetään selviytyvän ilman vakavia polttoainevaurioita, vaikka yksittäisiä turvallisuuden kannalta tärkeiden järjestelmien laitteita olisi käyttökunnottomina huoltotöiden tai vikojen johdosta; oletetut onnettomuudet jaetaan niiden alkutapahtumataajuuden perusteella kahteen luokkaan:
a) luokan 1 oletetut onnettomuudet, joiden voidaan olettaa esiintyvän harvemmin kuin kerran sadassa käyttövuodessa, mutta vähintään kerran tuhannessa käyttövuodessa;
a) onnettomuutta, jossa odotettavissa olevaan käyttöhäiriöön tai luokan 1 oletettuun onnettomuuteen liittyy turvallisuustoiminnon toteuttamiseen tarvittavassa järjestelmässä esiintyvä yhteisvika;
b) onnettomuutta, jonka aiheuttaa todennäköisyysperusteisen riskianalyysin perusteella merkittäväksi tunnistettu vikayhdistelmä; tai
c) onnettomuutta, jonka aiheuttaa harvinainen ulkoinen tapahtuma, ja josta laitoksen edellytetään selviytyvän ilman vakavia polttoainevaurioita;
Ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 6 kohdassa tarkoitettua uraania tai toriumia sisältävää malmia on kivennäinen, jossa:
1) uraanin keskimääräinen pitoisuus on suurempi kuin 1 kg tonnissa; tai
2) toriumin keskimääräinen pitoisuus on suurempi kuin 30 kg tonnissa, jollei kyse ole monatsiitista, tai suurempi kuin 100 kg tonnissa, jos kyse on monatsiitista.
1) erityistä halkeamiskelpoista ainetta on plutonium 239, uraani 233, isotoopeissa 235 tai 233 rikastettu uraani sekä aine, joka sisältää yhtä tai useampia edellä mainituista aineista; sekä
2) lähtöainetta on uraani, joka sisältää isotooppeja luonnossa esiintyvässä suhteessa tai jonka isotooppi 235:n suhteellista määrää on vähennetty, ja torium sekä mikä tahansa edellä tarkoitettu aine metallin, lejeeringin, kemiallisen yhdisteen tai tiivisteen muodossa.
1) erityinen halkeamiskelpoinen aine, jossa uraanin ja plutoniumin yhteinen pitoisuus on pienempi kuin 0,01 kg tonnissa;
2) lähtöaine, jossa uraanin ja toriumin yhteinen pitoisuus on pienempi kuin 0,5 kg tonnissa; eikä
Käytettyyn ydinpolttoaineeseen sovelletaan sekä ydinainetta että ydinjätettä koskevia ydinenergialain ja tämän asetuksen säännöksiä. Lisäksi siihen saattavat tulla sovellettaviksi 8 §:ssä tarkoitettuja aineita ja laitteita koskevat säännökset.
Ydinenergialain 3 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettua ydinjätettä ei ole:
1) ydinenergian käytöstä aiheutuneiden sellaisten päästöjen mukana ympäristöön levinneet radioaktiiviset aineet, jotka eivät ylitä asetettuja päästörajoja;
2) radioaktiivinen aine tai tuote, joka on valmistettu tai jota on käytetty kaupalliseen, teolliseen, maatilataloudelliseen, lääkinnälliseen, tieteelliseen tai koulutukselliseen toimintaan tai muuhun niihin verrattavaan toimintaan, joka ei kuulu ydinjätehuoltoon;
Ydinenergialain 3 §:n 5 kohdassa tarkoitettua ydinaineen tai ydinjätteen laajamittaista valmistusta, tuottamista, käyttämistä, käsittelyä tai varastointia on tällainen toiminta, jos siihen käytettävässä laitoksessa on tarkoitus kerrallaan säilyttää:
1) ydinaineita enemmän kuin 1 efektiivinen kilogramma; tai
2) ydinjätemäärä, jonka sisältämien radioaktiivisten aineiden kokonaisaktiivisuus tai alfa-aktiivisuus ylittää 1 momentissa säädetyn arvon.
Ydinenergialain 11 §:n 2 momentin 3 kohdassa tarkoitettu yleiseltä merkitykseltään huomattava ydinlaitos on sellainen ydinlaitos, jossa valmistetaan, tuotetaan, käytetään, käsitellään tai säilytetään ydinaineita kerrallaan enemmän kuin 50 efektiivistä kilogrammaa tai ydinjätteitä kerrallaan määrä, jonka kokonaisaktiivisuus on suurempi kuin 100 000 TBq tai alfa-aktiivisuus suurempi kuin 1 000 TBq.
Ydinlaitoksena ei kuitenkaan pidetä kulkuvälinettä tai kuljetukseen välittömästi liittyvää tilapäistä varastoa.
Ydinenergialain 6 b §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja tapauksia ovat sellaiset, joissa tutkimuksen kohteena olleen määrältään vähäisen ydinjätteen palauttaminen ydinjätteen toimittajalle ei ole turvallisuuden, merkittävän taloudellisen tai muun painavan syyn vuoksi perusteltua.
Ydinenergialain 6 b §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettua alkuperältään tuntematonta ydinjätettä on valtiolle kuuluva ydinjäte, jolle ei löydy omistajaa tai haltijaa.
Ydinenergialain 6 a §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja tapauksia ovat sellaiset, joissa lain 6 §:n mukaisen turvallisuusvaatimuksen tai 9 §:n 3 momentin mukaisen huolehtimisvelvollisuuden täyttämiseksi ulkomaille tutkimustarkoituksessa toimitetaan tai on toimitettu ydinjätteitä taikka joissa ulkomaille tutkimustarkoituksessa toimitetaan tai on toimitettu ydinaseiden leviämisen estämiseksi tarvittavien toimien täyttämiseksi tarvittavia ydinjätteitä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa ydinjätemäärän on vastattava käytettävässä tutkimusmenetelmässä tarvittavaa ydinjätemäärää. Tutkittavaksi vietävän jätteen määrän tulee olla niin vähäinen, ettei sillä ole oleellista merkitystä jätehuoltovelvollisen huolehtimisvelvollisuuden kannalta.
Ydinenergialain 6 a §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia ovat sellaiset, joissa Suomessa käytetyn tutkimusreaktorin toiminnassa syntyvän käytetyn ydinpolttoaineen käsittely, varastointi ja sijoittaminen pysyväksi tarkoitetulla tavalla muualla kuin Suomessa on turvallisuuden, merkittävän taloudellisen tai muun painavan syyn vuoksi perusteltua.
Ennen ydinenergialain 6 a §:n 3 momentissa tarkoitetun sopimuksen tekemistä on toteutettava kohtuulliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:
2) vastaanottavalla valtiolla on radioaktiivisen jätteen huolto- ja loppusijoitusohjelma, jonka tavoitteet edustavat korkeaa turvallisuustasoa ja vastaavat ydinenergialaissa asetettuja tavoitteita; ja
3) vastaanottavan valtion loppusijoituslaitokselle on annettu lupa radioaktiivisen jätteen siirtoa varten, se on toiminnassa ennen siirtoa ja sitä hallinnoidaan vastaanottavan valtion radioaktiivisen jätteen huolto- ja loppusijoitusohjelmassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
Ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettuja aineita, laitteita ja laitteistoja sekä tietoaineistoja joiden hallussapitoon, valmistukseen, kokoamiseen, luovutukseen ja tuontiin sovelletaan ydinenergialakia, ovat tämän asetuksen A liitteen 2.2. kohdassa mainitut aineet, 1.2. ja 2.3. kohdassa mainitut laitteet ja laitteistot sekä niiden komponentit sekä 1.3. ja 2.4. kohdassa mainitut tietoaineistot.
1) osallistua muualla kuin yhteisöjen alueella tai tämän asetuksen B liitteessä mainitussa valtiossa A liitteen 2.3 kohdassa mainitun laitteen tai laitteiston valmistukseen, asentamiseen, rakentamiseen tai käyttämiseen; tai
2) osallistua muualla kuin yhteisöjen alueella A liitteen 1.2 kohdassa mainitun laitteen tai laitteiston valmistukseen, asennukseen, rakentamiseen tai käyttämiseen.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske työsopimuksia.
Ydinenergialain 2 §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettua ydinpolttoainekiertoon liittyvää tutkimus- ja kehittämistyötä on prosessien ja järjestelmien kehittäminen seuraaviin polttoainekierron vaiheisiin:
7) sellaisen keski- ja korkea-aktiivisen ydinjätteen käsittely, joka sisältää plutoniumia, uraania, jonka rikastusaste isotoopin 235 suhteen on suurempi kuin 0,20 (20 %), tai uraanin isotooppia 233, lukuun ottamatta varastointia ja loppusijoitusta varten tehtävää uudelleen pakkaamista sekä käsittelyä, johon ei liity alkuaineiden erottamista.
Ydinenergialain 2 §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettua tutkimus- ja kehittämistyötä ei kuitenkaan ole teoreettinen tutkimus, tieteellinen perustutkimus eikä sellainen tutkimus- ja kehitystoiminta, jonka kohteena on radioisotooppien käyttö teollisuudessa, lääketieteelliset, hydrologiset tai maataloudelliset sovellutukset, terveys- ja ympäristövaikutukset tai huolto- ja ylläpitotoiminta.
Ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettua kaivos- ja malminrikastustoimintaa ei ole toiminta, jossa yhden vuoden aikana tuotettavan uraanin tai toriumin määrä on enintään 10 000 kilogrammaa tai käsiteltävässä malmissa uraanin ja toriumin keskimääräinen pitoisuus alittaa 2 §:ssä asetetut rajat ja jalostuksen tuloksena syntyvissä tuotteissa uraanin ja toriumin yhteinen pitoisuus on pienempi kuin 0,5 kilogrammaa tonnissa.
Ydinenergialain säännöksiä ei sovelleta luovutukseen oikeuttavan luvan nojalla luovutetun ydinjätteen hallussapitoon, edelleen luovuttamiseen, käsittelyyn, käyttämiseen, varastointiin tai kuljetukseen, jos:
2) luovutetun ydinjätteen saajan hallussa olevien ydinjätteiden kokonaisaktiivisuus on pienempi kuin 1 GBq ja alfa-aktiivisuus pienempi kuin 10 MBq;
4) luovutetusta ydinjätteestä aiheutuva säteilyaltistus on muutoinkin niin vähäinen kuin käytännön toimenpitein on mahdollista.
Ydinenergialain säännöksiä ei sovelleta erityisen halkeamiskelpoisen aineen hallussapitoon, luovutukseen, käsittelyyn, käyttämiseen, varastointiin, kuljetukseen ja tuontiin, jos aine on instrumentin osana lääketieteellisessä tarkoituksessa sijoitettuna ihmisen kehoon.
1) aine on teollisesti valmistetun tai muuten käyttövalmiiksi katsottavan laitteen, laitteenosan tai käyttöesineen osana;
2) tuotteen sisältämän lähtöaineen määrä on pienempi kuin 4 grammaa; ja
3) aineeseen ei kohdistu alkuperämaarajoituksia.
Ydinenergialakia ei sovelleta 1 momentin mukaista lähtöainetta sisältävän tuotteen valmistukseen tai tuottamiseen, jos sen valmistuksessa tai tuottamisessa ei käytetä muuta ydinenergialain soveltamisalaan kuuluvaa ainetta.
Toiminta on ydinenergialain 27 c §:n 3 momentin 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla lähtökohtaisesti turvallista, jos jätettä käsitteleviä työntekijöitä ei tarvitse luokitella säteilytyöntekijöiksi ja väestön yksilölle aiheutuva efektiivinen annos on enintään 0,01 millisievertiä vuodessa.
Kun kyseessä on onnettomuustilanne, muu epätodennäköinen tapahtuma tai näihin rinnastettava poikkeuksellinen tilanne väestön yksilölle aiheutuva efektiivinen annos saa 1 momentissa tarkoitetusta toiminnasta olla enintään 1 millisievert vuodessa.
3 lukuLuvanvaraisuudesta vapautettu ydinenergian käyttö
Jos liitteen A kohdassa 2.1 mainittuun ydinaineeseen ei kohdistu alkuperämaarajoituksia, ydinenergialain mukaista lupaa ei tarvita sen tuontiin toisesta Euroopan unionin jäsenvaltiosta.
Kustakin 1 momentissa tarkoitetusta tuonnista on tehtävä 118 §:ssä tarkoitetun ydinmateriaalien valvontajärjestelmän mukainen ilmoitus Säteilyturvakeskukselle.
Ydinenergialain mukaista lupaa ei tarvita alle 10 kg:n luonnonuraani-, köyhdytetyn uraanin tai toriumerän luovuttamiseen tai maahantuontiin teolliseen, kaupalliseen, maatilataloudelliseen, lääkinnälliseen, tieteelliseen tai koulutustoimintaan, jos;
1) uraaniin tai toriumiin ei kohdistu alkuperämaarajoituksia; ja
2) kukaan ei saman kalenterivuoden aikana tuo maahan enempää kuin yhteensä 50 kg uraania ja toriumia.
Lupaa ei myöskään tarvita teolliseen, kaupalliseen, maatilataloudelliseen, lääkinnälliseen, tieteelliseen tai koulutustoimintaan liittyvään luonnonuraanin, köyhdytetyn uraanin tai toriumin hallussapitoon, käsittelyyn, käyttämiseen tai varastoimiseen, jos;
2) toimintaan ei liity erityisen halkeamiskelpoisen aineen valmistamista tai tuottamista; ja
3) uraanin ja toriumin yhteismäärä samalla haltijalla on alle 10 kg.
Luvan hakemisen sijasta on tehtävä säteilyturvakeskukselle 17 luvussa tarkoitettu ilmoitus.
Milloin kysymyksessä on sellainen köyhdytetystä uraanista tai toriumista valmistettu teollinen tai muuten käyttövalmiiksi katsottava tuote, johon uraania tai toriumia on käytetty sen suuren atomi- tai ominaispainon taikka kestävyyden vuoksi, eikä uraaniin tai toriumiin kohdistu alkuperämaarajoituksia, ydinenergialain mukainen lupa tarvitaan ainoastaan tuotteen valmistukseen ja tuottamiseen. Tuotteen hallussapidosta, luovutuksesta, käsittelystä, käyttämisestä, varastoinnista ja maahantuonnista on tehtävä Säteilyturvakeskukselle 17 luvussa tarkoitettu ilmoitus.
Milloin kuitenkin 1 momentissa tarkoitettu tuote on kulkuneuvon kiinteänä osana taikka sitä käytetään painolastina, kuljetuspakkauksena tai säteilysuojana eikä sellaiseen tuotteeseen sisältyvään uraaniin tai toriumiin kohdistu alkuperämaarajoituksia, 1 momentissa tarkoitettu ilmoitus tarvitaan ainoastaan, kun Suomessa vakinaisesti käytettäväksi aiottu kulkuneuvo taikka kuljetuksessa käytettävä painolasti, kuljetuspakkaus tai säteilysuoja tuodaan ensi kertaa Suomeen.
Työ- ja elinkeinoministeriön tehtävänä on tarvittaessa pitää luetteloa siitä, mitä 1 momentissa tarkoitetut tuotteet ovat.
2) kukaan ei tällä tavalla saman kalenterivuoden aikana tuo maahan enempää kuin yhteensä 50 kg uraania ja toriumia.
2) kukaan ei tällä tavalla saman kalenterivuoden aikana vie samaan valtioon enempää kuin yhteensä 10 kg uraania ja toriumia.
Luvan hakemisen sijasta on tehtävä säteilyturvakeskukselle 17 luvussa tarkoitettu ilmoitus.
Erillistä ydinenergialain mukaista lupaa ei tarvita erityisen halkeamiskelpoisen aineen luovuttamiseen sellaiselle, jolla on ydinenergialaissa tarkoitettu lupa tällaisen aineen hallussapitoon, jos:
1) kerralla luovutettava määrä on alle 0,01 efektiivistä kilogrammaa; ja
2) kukaan ei saman kalenterivuoden aikana luovuta samalle luvanhaltijalle määrää, joka on yli 0,05 efektiivistä kilogrammaa.
Ydinenergialain mukaista lupaa ei tarvita ydinaineen tai ydinjätteen kuljetukseen Suomessa tai Suomen alueen kautta, jos:
1) kyseessä ei ole käytetty ydinpolttoaine ja kerralla kuljetettavan erityisen halkeamiskelpoisen aineen määrä on enintään:
a) 15 grammaa plutonium-239:ää tai uraani-233:a taikka isotoopissa 235 rikastettua uraania, jonka rikastusaste on vähintään 20 prosenttia;
b) enintään 1 kilogramma isotoopissa 235 rikastettua uraania, jonka rikastusaste on vähintään 10 prosenttia mutta alle 20 prosenttia; tai
c) vähemmän kuin 10 kilogrammaa isotoopissa 235 rikastettua uraania, jonka rikastusaste on alle 10 prosenttia;
2) kyseessä on luonnonuraani, köyhdytetty uraani tai torium; taikka
3) ydinainetta sisältämättömän kerralla kuljetettavan ydinjätteen aktiivisuus on enintään 1 TBq.
Lupaa ei myöskään tarvita kuljetukseen liittyvän ydinaineen tai ydinjätteen varastointiin ja käsittelyyn.
Luvasta vapautettavien ydinaineiden ja ydinjätteiden kuljetusten turvallisuuden varmistamiseen sovelletaan vaarallisten aineiden kuljettamisesta annettua lakia (719/94).
Radioaktiivisten aineiden siirroista jäsenvaltioiden välillä annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 1493/93 tarkoitetuissa tapauksissa on 1 momentista huolimatta tehtävä asetuksessa määrätyt ennakkovarmistukset ja jälki-ilmoitukset toiseen Euroopan unionin jäsenmaahan kuljetettavasta ydinaineesta, jonka käyttötarkoitus perustuu ydinaineen säteilyominaisuuteen.
Edellä 1 momentissa tarkoitetuista kuljetuksista on tehtävä Säteilyturvakeskukselle 17 luvussa tarkoitettu ilmoitus. (31.10.2013/755)
Ydinenergialain mukaista lupaa ei tarvita A liitteen 2.2.1. ja 2.2.2. kohdassa tarkoitetun aineen luovutukseen ja maahantuontiin, jos:
1) aineeseen ei kohdistu alkuperämaarajoituksia;
2) aineen määrä on pienempi kuin liitteessä kysymyksessä olevan aineen kohdalla ilmoitettu määrä M1; ja
3) kukaan ei tällä tavalla saman kalenterivuoden aikana luovuta samalle vastaanottajalle tai tuo maahan määrää, joka on suurempi kuin liitteessä kysymyksessä olevan aineen kohdalla ilmoitettu määrä M2.
Ydinenergialain mukaista lupaa ei tarvita A liitteen 2.2.1. ja 2.2.2. kohdassa tarkoitetun aineen hallussapitoon ja valmistukseen, jos:
1) aineeseen ei kohdistu alkuperämaarajoituksia; ja
2) kukaan ei tällä tavoin kerralla pidä hallussaan määrää, joka on suurempi kuin liitteessä kysymyksessä olevan aineen kohdalla ilmoitettu määrä M2.
Luvan hakemisen sijasta on 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa tehtävä Säteilyturvakeskukselle 17 luvussa tarkoitettu ilmoitus.
18 a § (27.5.2004/430)
Ydinenergialain mukaista lupaa ei tarvita A liitteen 1.2 tai 2.3 kohdassa tarkoitetun laitteen valmistamiseen eikä kokoamiseen.
Ydinenergialain mukaista lupaa ei myöskään tarvita A liitteen 2.3.4. tai 2.3.5. kohdassa tarkoitetun laitteen hallussapitoon, luovutukseen tai tuontiin. (27.11.2008/732)
Luvan hakemisen sijasta on 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa tehtävä säteilyturvakeskukselle 17 luvussa tarkoitettu ilmoitus.
18 b § (27.11.2008/732)
18 b § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
Ydinenergialain mukaista lupaa ei tarvita liitteen A 2.1 kohdassa tarkoitetun ydinaineen, 2.2 kohdassa tarkoitetun aineen, 2.3 kohdassa tarkoitetun laitteen tai laitteiston eikä 2.4 kohdassa tarkoitetun tietoaineiston luovutukseen sille, jolla on 31 §:ssä tarkoitettu rakentamislupa, 33 §:ssä tarkoitettu käyttölupa tai 33 a §:ssä tarkoitettu lupa ydinlaitoksen käytöstä poistamiseen, jos ydinaine, muu aine, laite, laitteisto tai tietoaineisto tulee käytettäväksi toiminnassa, jota lupa koskee.
19 a § (31.10.2013/755)
Ydinenergialain mukainen lupa tarvitaan A liitteen kohdissa 1.3 ja 2.4 mainittujen tietoaineistojen hallussapitoon, luovutukseen ja tuontiin vain, jos tällaiseen tietoaineistoon kohdistuu alkuperämaarajoitus. Tietoaineistojen valmistukseen ja kokoamiseen ei tarvita lupaa.
Luvanhaltijalla, jolla on ydinenergialain 18 §:ssä tarkoitettu lupa ydinlaitoksen rakentamiseen, ydinenergialain 20 §:ssä tarkoitettu lupa ydinlaitoksen käyttämiseen tai ydinenergialain 20 a §:ssä tarkoitettu lupa ydinlaitoksen käytöstä poistamiseen, on oikeus myös ydinlaitoksen toiminnassa tarvittavien ja toiminnan tuloksena syntyvien ydinaineiden, ydinjätteiden sekä tämän asetuksen 8 §:ssä tarkoitettujen aineiden, laitteiden ja laitteistojen laitospaikalla tapahtuvaan hallussapitoon, valmistukseen, tuottamiseen, käsittelyyn, käyttämiseen ja varastointiin, sekä tietoaineistojen hallussapitoon, valmistamiseen ja kokoamiseen laitospaikalla ja muissa luvanhaltijan toimipaikoissa, jollei mainitusta luvasta muuta johdu.
Erillistä ydinenergialain 16 § 2 momentissa tarkoitettua lupaa ei tarvita maastavientiin liittyvään ydinaineen, ydinjätteen, muun aineen, laitteen, laitteiston tai tietoaineiston luovutukseen. Tällaisesta luovutuksesta on tehtävä 17 luvun mukainen ilmoitus Säteilyturvakeskukselle. (31.10.2013/755)
2 momentti on kumottu A:lla 19.12.2017/1001.
Säteilyturvakeskus ei tarvitse ydinenergialain mukaista lupaa toimintaan, jota se suorittaa viranomaisena. Sama koskee kansainvälistä atomienergiajärjestöä ja Euroopan yhteisöjen komissiota niiden suorittaessa ydinenergialain 63 §:ssä tarkoitettua valvontaa.
3 a lukuSäteilyaltistuksen ja radioaktiivisten aineiden päästöjen rajoittaminen
22 a § (17.12.2020/1039)
Ydinvoimalaitoksen, ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetun kaivos- ja malminrikastustoiminnan sekä ydinjätelaitoksen työntekijöiden työssään saama säteilyaltistus sekä mainituista laitoksista ja toiminnasta ympäristön väestölle aiheutuva säteilyaltistus on pidettävä niin pienenä kuin käytännöllisin toimenpiteiden on mahdollista. Edellä tarkoitettujen laitosten ja toiminnan suunnittelu ja käyttö on toteutettava siten, että työntekijöiden ja väestön säteilyaltistusta voidaan rajoittaa säteilylain 5–9 §:n mukaisesti. Säteilytyön työperäisestä altistuksesta säädetään säteilylain 12 luvussa ja työntekijöiden säteilyaltistuksen annosrajoista sekä säteilyvaaratilanteesta aiheutuvan altistuksen vertailutasoista ionisoivasta säteilystä annetun valtioneuvoston asetuksen (1034/2018) 3 ja 9 luvussa.
22 b § (19.12.2017/1001)
Ydinvoimalaitoksen ja muun ydinreaktorilla varustetun ydinlaitoksen normaalista käytöstä väestön yksilön saaman vuosiannoksen rajoitus on 0,1 millisievertiä. Ydinvoimalaitoksen ja muun ydinreaktorilla varustetun ydinlaitoksen suunnitelman mukaisesta käytöstäpoistamisesta väestön yksilön saaman vuosiannoksen rajoitus on 0,01 millisievertiä.
Odotettavissa olevan käyttöhäiriön seurauksena väestön yksilön saaman vuosiannoksen rajoitus on 0,1 millisievertiä.
Väestön yksilön saaman päästöstä aiheutuvan vuosiannoksen rajoitus on luokan 1 oletetuille onnettomuuksille 1 millisievertiä, luokan 2 oletetuille onnettomuuksille 5 millisievertiä ja oletetun onnettomuuden laajennukselle 20 millisievertiä.
Ydinvoimalaitoksen vakavasta onnettomuudesta aiheutuvasta radioaktiivisten aineiden päästöstä ei saa seurata tarvetta väestön laajoille suojautumistoimenpiteille eikä pitkäaikaisille laajojen maa- ja vesialueiden käyttörajoituksille.
Pitkäaikaisvaikutusten rajoittamiseksi ulkoilmaan vapautuvan cesium-137-päästön raja-arvo on 100 terabecquerelia. Raja-arvon ylittymisen mahdollisuuden on oltava erittäin pieni.
Väestön suojautumistoimenpiteitä onnettomuuden aikaisessa vaiheessa edellyttävän päästön mahdollisuuden on oltava erittäin pieni.
22 c § (19.12.2017/1001)
Ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetussa kaivos- ja malminrikastustoiminnassa normaalista käytöstä tai odotettavissa olevan käyttöhäiriön seurauksena väestön yksilön saaman vuosiannoksen rajoitus on 0,1 millisievertiä.
Edellä mainitussa toiminnassa onnettomuustilanteen seurauksena väestön yksilön saaman vuosiannoksen rajoitus on 1 millisievertiä.
Ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetussa kaivos- ja malminrikastustoiminnassa syntyneen ydinjätteen loppusijoituksen jälkeen todennäköisinä pidettävien kehityskulkujen seurauksena ydinjätteistä aiheutuvan väestön yksilön saaman vuosiannoksen rajoitus on 0,1 millisievertiä.
Tilanteissa, joissa loppusijoitusjärjestelmän eristysrakenteet heikentyvät epätodennäköisten tapahtumien tai ihmisen toiminnan seurauksena, 1 momentissa tarkoitetussa kaivos- ja malminrikastustoiminnassa syntyneistä ydinjätteistä aiheutuvan väestön yksilön saaman vuosiannoksen rajoitus on 1 millisievertiä.
22 d § (17.12.2015/1532)
Ydinjätelaitoksen normaalista käytöstä ja suunnitelman mukaisesta käytöstäpoistamisesta väestön yksilön saaman vuosiannoksen rajoitus on 0,01 millisievertiä. (19.12.2017/1001)
Mitä 22 b §:n 2–6 momentissa säädetään ydinvoimalaitoksesta, sovelletaan myös ydinjätelaitokseen.
Loppusijoituslaitoksen sulkemisen jälkeisenä tarkasteluajanjaksona, jona ihmisille aiheutuva säteilyaltistus voidaan riittävän luotettavasti arvioida ja jonka on oltava vähintään usean tuhannen vuoden mittainen, on:
1) eniten altistuvien ihmisten saaman vuosiannoksen jäätävä alle arvon 0,1 millisievertiä; ja
2) muiden ihmisten saamien keskimääräisten vuosiannosten jäätävä merkityksettömän pieniksi.
Edellä 3 momentissa tarkoitetun ajanjakson jälkeisinä tarkasteluajanjaksoina loppusijoitetuista ydinjätteistä peräisin olevien elinympäristöön vapautuvien radioaktiivisten aineiden määrien pitkän ajan keskiarvojen on alitettava enimmäisarvot, jotka Säteilyturvakeskus vahvistaa kunkin radionuklidin osalta erikseen. Enimmäisarvot on asetettava siten, että: (19.12.2017/1001)
1) loppusijoituksesta aiheutuvat säteilyvaikutukset voivat olla enimmillään vastaavansuuruiset kuin maankamarassa olevista luonnon radioaktiivisista aineista aiheutuvat säteilyvaikutukset; ja
2) laaja-alaiset säteilyvaikutukset jäävät merkityksettömän pieniksi.
Ydinlaitoshanke, jota varten haetaan ydinenergialain 11 §:ssä tarkoitettua valtioneuvoston periaatepäätöstä, voi käsittää yhden ydinlaitoksen tai useampia ydinlaitoksia, jotka muodostavat toiminnallisista tai muista syistä yhtenäisen kokonaisuuden. Hakemus voi myös koskea kahta tai useampaa vaihtoehtoista ydinlaitoshanketta.
Periaatepäätöstä koskevassa hakemuksessa on ilmoitettava ainakin:
1) hakijan nimi tai liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka; sekä
2) kunkin ydinlaitoksen osalta:
a) sen suunniteltu sijaintipaikka;
b) sen käyttötarkoitus; sekä
c) siinä harjoitettavan toiminnan laajuus tai, jos kysymyksessä on ydinenergian tuottamiseen tarkoitettu ydinlaitos, sen teholuokka sekä sen suunniteltu toiminta-aika.
Hakemukseen on liitettävä seuraavat selvitykset:
1) virkatodistus tai kaupparekisteriote taikka muu selvitys siitä, että hakija on Suomen kansalainen tai suomalainen yhteisö, säätiö tai valtion viranomainen;
2) jos hakijana on yhtiö, jäljennös yhtiöjärjestyksestä ja yhtiösopimuksesta sekä osakasrekisteristä tai, jos hakijana on muu yhteisö tai säätiö, jäljennös säännöistä;
3) selvitys hakijan käytettävissä olevasta asiantuntemuksesta;
4) selvitys ydinlaitoshankkeen yleisestä merkityksestä sekä sen tarpeellisuudesta, erityisesti maan energiahuollon kannalta sekä sen merkityksestä maan muiden ydinlaitosten käytön ja niiden ydinjätehuollon kannalta;
5) selvitys hakijan taloudellisista toimintaedellytyksistä ja ydinlaitoshankkeen liiketaloudellisesta kannattavuudesta;
6) ydinlaitoshankkeen yleispiirteinen rahoitussuunnitelma.
Kunkin ydinlaitoshankkeen osalta hakemukseen on lisäksi liitettävä:
1) pääpiirteinen kuvaus suunnitellun ydinlaitoksen teknisistä toimintaperiaatteista;
2) selvitys noudatettavista turvallisuusperiaatteista;
3) pääpiirteinen selvitys ydinlaitoksen suunnitellun sijaintipaikan omistus- ja hallintasuhteista;
4) selvitys ydinlaitoksen suunnitellun sijaintipaikan ja sen lähiympäristön asutuksesta ja muista toiminnoista sekä kaavoitusjärjestelyistä;
5) selvitys suunnitellun sijaintipaikan sopivuudesta tarkoitukseensa ottaen huomioon paikallisten olosuhteiden vaikutus turvallisuuteen, turva- ja valmiusjärjestelyt sekä ydinlaitoksen vaikutukset lähiympäristöönsä;
6) ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain (252/2017) mukaisesti laadittu ympäristövaikutusten arviointiselostus ja yhteysviranomaisen perusteltu päätelmä sekä selvitys suunnitteluperusteista, joita hakija aikoo noudattaa ympäristövahinkojen välttämiseksi ja ympäristörasituksen rajoittamiseksi; (19.12.2017/1001)
7) pääpiirteinen suunnitelma ydinpolttoainehuollosta;
8) pääpiirteinen selvitys hakijan suunnitelmista ja käytettävissä olevista menetelmistä ydinjätehuollon järjestämiseksi; sekä
9) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Jos hakijana on toisen Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen tai yhteisö, on hakemukseen liitettävä selvitys hakijan kansalaisuudesta ja 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettuja selvityksiä vastaava selvitys.
Hakijan on lisäksi toimitettava Säteilyturvakeskukselle ydinenergialain 12 §:ssä tarkoitetun alustavan turvallisuusarvion laatimiseksi tarvittavat tiedot ja selvitykset.
Sen lisäksi, mitä ydinenergialaissa säädetään, työ- ja elinkeinoministeriön on pyydettävä periaatepäätöshakemuksesta lausunto ainakin sisäministeriöltä ja puolustusministeriöltä sekä sellaiselta aluehallintovirastolta, elinkeino- liikenne- ja ympäristökeskukselta ja maakunnan liitolta, jonka toimialueella on suunnitellun ydinlaitoksen sijainti- tai naapurikunta. (19.12.2017/1001)
Säteilyturvakeskuksen on liitettävä periaatepäätöshakemuksesta antamaansa alustavaan turvallisuusarvioon ydinenergialain 56 §:n 2 momentissa tarkoitetun neuvottelukunnan lausunto.
Kauppa- ja teollisuusministeriön on toimitettava periaatepäätöksen ratkaisemista varten valtioneuvostolle erityinen katsaus käytössä oleviin ja suunniteltuihin ydinjätehuollon menetelmiin, niiden turvallisuuteen, ympäristövaikutuksiin, taloudellisuuteen ja soveltuvuuteen Suomen oloihin.
Milloin hakemuksen kohteena on ydinenergian tuottamiseen tarkoitettu ydinlaitos, kauppa- ja teollisuusministeriön on toimitettava valtioneuvostolle samassa yhteydessä myös erityinen selvitys ydinlaitoksen merkityksestä maan energiahuollolle.
Kauppa- ja teollisuusministeriön on tarkastettava, että hakijan ministeriölle toimittamassa ydinenergialain 13 §:n 1 momentissa tarkoitetussa yleispiirteisessä selvityksessä on käsitelty ministeriön ohjeissa mainitut asiat, että selvitys vastaa hakemusta ja että se muutenkin on asianmukainen.
Kauppa- ja teollisuusministeriön on varattava hakijalle mahdollisuus muuttaa selvitystä ministeriön 1 momentissa tarkoitetun tarkastuksen perusteella esittämien huomautusten johdosta.
Yleispiirteiseen selvitykseen on ennen sen julkistamista merkittävä tai siihen liitettävä kauppa- ja teollisuusministeriön ohjeiden mukainen ilmoitus, josta käy ilmi:
1) missä ja milloin hakemukseen voi tutustua; sekä
2) jäljempänä 29 §:ssä luetellut seikat tai tieto siitä, missä niistä ilmoitetaan.
Hakijan on toimitettava kauppa- ja teollisuusministeriön tarkastamaa yleispiirteistä selvitystä yleisesti saataville vähintään kuukautta ennen ydinenergialain 13 §:n 2 momentissa tarkoitettua julkista tilaisuutta suunnitellun ydinlaitoksen sijainti- ja naapurikuntien kunnanvirastoihin ja pidettävä selvitystä yleisesti saatavilla pääkonttorissaan. Lisäksi hakijan on jaettava yleispiirteinen selvitys jokaiseen talouteen suunnitellun ydinlaitoksen sijaintikunnassa sekä muihin lähiympäristön talouksiin.
19 § on kumottu L:lla 17.12.2020/1039.
Ydinenergialain 15 §:n 2 momentissa tarkoitettuja toimenpiteitä ovat:
1) hakijaa taloudellisesti sitovan sopimuksen tekeminen ydinlaitoksen tai siihen tarkoitetun keskeisen osan, laitteen tai rakenteen toimittamisesta tai valmistamisesta;
2) hakijan oman, kyseisiä osia, laitteita tai rakenteita koskevan valmistustyön tekeminen; sekä
3) keskeisen maanalaisen tilan louhiminen ydinlaitosta varten.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuja toimenpiteitä eivät kuitenkaan ole toimenpiteet, joista yhteensä aiheutuva taloudellinen menetys, mikäli ydinlaitoshanketta ei toteuteta, on vain vähäinen.
Lupaa ydinlaitoksen rakentamiseen (rakentamislupa) haetaan valtioneuvostolle osoitetulla kirjallisella hakemuksella, jossa on ilmoitettava ainakin:
1) hakijan nimi tai liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka;
3) ydinlaitoksen käyttötarkoitus ja toimintaperiaate;
4) ydinlaitoksessa harjoitettavan toiminnan laatu ja laajuus tai, jos kysymyksessä on ydinenergian tuottamiseen tarkoitettu ydinlaitos, ydinlaitoksen nimellisteho sekä ydinlaitoksen suunniteltu toiminta-aika;
5) rakentamisen aikataulu, erityisesti rakentamisen suunniteltu alkamisajankohta; sekä
6) ydinlaitosta koskeva 4 luvussa tarkoitettu periaatepäätös, milloin sellainen on ollut tarpeen.
Rakentamislupahakemukseen on liitettävä 24 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tai 3 momentissa mainitut hakijaa koskevat selvitykset sekä: (19.12.2017/1001)
1) selvitys hakijan oikeudesta käyttää ydinlaitoksen suunniteltua sijaintipaikkaa;
2) selvitys ydinlaitoksen suunnitellun sijaintipaikan ja sen lähiympäristön asutuksesta ja muista toiminnoista sekä kaavoitusjärjestelyistä;
3) selvitys rakennettavan ydinlaitoksen tyypistä sekä keskeisten osien suunnitellut toimittajat;
4) selvitys ydinlaitoksessa valmistettavien, tuotettavien, käsiteltävien, käytettävien tai varastoitavien ydinaineiden tai ydinjätteiden laadusta ja enimmäismäärästä;
5) pääpiirteinen selvitys teknisistä toimintaperiaatteista ja ratkaisuista sekä muista järjestelyistä, joilla ydinlaitoksen turvallisuus varmistetaan;
6) selvitys turvallisuusperiaatteista, jota hakija aikoo noudattaa, sekä arvio periaatteiden toteutumisesta;
7) selvitys ydinlaitoksen ympäristövaikutuksista sekä selvitys suunnitteluperusteista, joita hakija aikoo noudattaa ympäristövahinkojen välttämiseksi ja ympäristörasituksen rajoittamiseksi;
8) pääpiirteinen selvitys ydinlaitoksen suunnitellusta käyttöorganisaatiosta;
9) selvitys hakijan suunnitelmista ydinpolttoainehuollon järjestämiseksi;
10) selvitys hakijan suunnitelmista ja käytettävissä olevista menetelmistä ydinjätehuollon järjestämiseksi mukaan luettuina ydinlaitoksen purkaminen ja ydinjätteiden loppusijoitus sekä selvitys ydinjätehuollon aikataulusta ja arvioiduista kustannuksista;
11) selvitys ydinlaitoshankkeen liiketaloudellisesta kannattavuudesta ja sen muista taloudellisista edellytyksistä;
12) ydinlaitoshankkeen kustannusarvio ja rahoitussuunnitelma;
13) hakijan tilinpäätösasiakirjat viimeisten viiden vuoden ajalta;
14) selvitys hakijan käytettävissä olevasta asiantuntemuksesta ja ydinlaitoksen rakentamishankkeen toteutusorganisaatiosta; sekä
15) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Lupaa ydinlaitoksen käyttämiseen (käyttölupa) haetaan valtioneuvostolle osoitetulla kirjallisella hakemuksella, jossa on ilmoitettava ainakin:
1) hakijan nimi tai liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka;
4) ydinlaitoksessa harjoitettavan toiminnan laatu ja laajuus tai, jos kysymyksessä on ydinenergian tuottamiseen tarkoitettu ydinlaitos, ydinlaitoksen nimellisteho sekä ydinlaitoksen suunniteltu toiminta-aika; sekä
5) ydinlaitoksen rakentamislupa tai aikaisempi käyttölupa.
33 a § (19.12.2017/1001)
Lupaa ydinlaitoksen käytöstä poistamiseen haetaan valtioneuvostolle osoitetulla kirjallisella hakemuksella, jossa on ilmoitettava ainakin:
1) hakijan nimi tai liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka;
2) ydinlaitoksen yksilöintitiedot ja sijaintipaikka;
3) ydinlaitoksen aikaisempi käyttötarkoitus;
4) ydinlaitoksen käytöstäpoiston suunniteltu toteutusaikataulu ja -laajuus;
5) ydinlaitoksen aikaisempi käyttölupa.
Käyttölupahakemukseen on liitettävä 24 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tai 3 momentissa mainitut hakijaa koskevat selvitykset sekä: (19.12.2017/1001)
1) selvitys ydinlaitoksen sijaintipaikan ja sen lähiympäristön asutuksesta ja muista toiminnoista sekä kaavoitusjärjestelyistä;
2) selvitys ydinlaitoksessa valmistettavien, tuotettavien, käsiteltävien, käytettävien tai varastoitavien ydinaineiden tai ydinjätteiden laadusta ja enimmäismäärästä;
3) pääpiirteinen selvitys teknisistä toimintaperiaatteista ja ratkaisuista sekä muista järjestelyistä, joilla turvallisuus on varmistettu;
4) selvitys noudatetuista turvallisuusperiaatteista sekä arvio periaatteiden toteutumisesta;
5) selvitys toimenpiteistä ydinlaitoksen ympäristörasituksen rajoittamiseksi;
6) selvitys hakijan käytettävissä olevasta asiantuntemuksesta ja ydinlaitoksen käyttöorganisaatiosta;
7) selvitys hakijan suunnitelmista ja käytettävissä olevista menetelmistä ydinjätehuollon järjestämiseksi mukaan luettuna ydinlaitoksen purkaminen ja ydinjätteiden loppusijoitus sekä selvitys ydinjätehuollon aikataulusta ja arvioiduista kustannuksista;
8) selvitys hakijan rahoitusasemasta, ydinlaitoksen rahoituksen hoitosuunnitelma sekä ydinlaitoksen tuotannollinen suunnitelma;
9) hakijan tilinpäätösasiakirjat kaikilta 32 §:n 13 kohdassa mainittuja vuosia seuraavilta vuosilta tai jos ydinlaitokselle on aikaisemmin myönnetty käyttölupa, edellisen käyttöluvan hakemisvuodelta ja sitä seuraavilta vuosilta;
10) selvitys siitä, miten mahdollisia rakentamisluvan ehtoja on noudatettu tai jos ydinlaitokselle on aikaisemmin myönnetty käyttölupa, miten mahdollisia edellisen käyttöluvan ehtoja on noudatettu; sekä
11) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
34 a § (19.12.2017/1001)
Käytöstäpoistolupaa koskevaan hakemukseen on liitettävä 24 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tai 3 momentissa mainitut hakijaa koskevat selvitykset sekä:
1) selvitys ydinlaitoksen sijaintipaikan ja sen lähiympäristön asutuksesta ja muista toiminnoista;
2) selvitys ydinlaitoksen käytöstäpoistossa kertyvien, käsiteltävien ja varastoitavien ydinaineiden ja ydinjätteiden laadusta ja enimmäismäärästä;
3) pääpiirteinen selvitys käytöstäpoiston teknisistä periaatteista ja ratkaisuista sekä muista järjestelyistä, joilla turvallisuus varmistetaan sekä arvio periaatteiden toteutumisesta;
4) käytöstäpoistohankkeelle tehty ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain mukainen ympäristövaikutusten arviointiselostus ja yhteysviranomaisen perusteltu päätelmä sekä täydentävät tiedot ydinlaitoksen käytöstäpoiston ympäristörasituksen rajoittamiseksi;
5) selvitys hakijan käytettävissä olevasta asiantuntemuksesta ja ydinlaitoksen käytöstäpoistovaiheen organisaatiosta;
6) selvitys hakijan suunnitelmista ja käytettävissä olevista menetelmistä käytöstäpoistovaiheessa käsiteltävien ydinjätteiden ydinjätehuollon järjestämiseksi mukaan luettuna ydinjätteiden loppusijoitus sekä selvitys ydinjätehuollon aikataulusta ja arvioiduista kustannuksista;
7) selvitys hakijan rahoitusasemasta sekä ydinlaitoksen käytöstäpoiston rahoituksen hoitosuunnitelma;
8) hakijan tilinpäätösasiakirjat käytöstäpoistoluvan hakemisvuodelta ja sitä edeltäviltä viideltä vuodelta tai tieto siitä, mistä asiakirjat ovat sähköisesti saatavilla;
9) selvitys siitä, miten mahdollisia ydinjätehuoltoon liittyviä käyttöluvan ehtoja on noudatettu;
10) viranomaisen 1–9 kohdassa tarkoitettujen selvitysten lisäksi tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Hakijan on toimitettava Säteilyturvakeskukselle rakentamislupaa hakiessaan:
1) alustava turvallisuusseloste, jonka tulee sisältää ainakin ydinlaitoksen yleiset suunnittelu- ja turvallisuusperiaatteet, yksityiskohtainen kuvaus laitospaikasta ja ydinlaitoksesta, selvitys ydinlaitoksen käytöstä, selvitys ydinlaitoksen käyttäytymisestä onnettomuustilanteissa, yksityiskohtainen selvitys ydinlaitoksen käytön vaikutuksista ympäristössä sekä muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys;
2) suunnitteluvaiheen todennäköisyysperusteinen riskianalyysi;
3) ehdotus luokitusasiakirjaksi, jossa esitetään ydinlaitoksen turvallisuuden kannalta tärkeiden rakenteiden, järjestelmien ja laitteiden luokittelu niiden turvallisuusmerkityksen perusteella;
4) ydinlaitoksen rakentamisen laadunhallintaa koskeva selvitys, jossa esitetään ne järjestelmälliset menettelytavat, joita ydinlaitoksen suunnitteluun ja rakentamiseen osallistuvat organisaatiot noudattavat laatuun vaikuttavissa toiminnoissaan;
5) määräaikaistarkastusten periaatesuunnitelma; (31.10.2013/755)
6) alustavat suunnitelmat turva- ja valmiusjärjestelyiksi; (31.10.2013/755)
7) suunnitelma ydinaseiden leviämisen estämiseksi tarpeellisen valvonnan järjestämisestä; (31.10.2013/755)
8) selvitys ydinenergialain 19 §:n 7 kohdassa tarkoitetuista järjestelyistä; (31.10.2013/755)
9) ydinlaitoksen ympäristön perustilan selvittämistä koskeva ohjelma; (31.10.2013/755)
10) ydinlaitoksen käytöstä poistamista koskeva suunnitelma. (31.10.2013/755)
Luvanhakijan on lisäksi toimitettava Säteilyturvakeskukselle muut Säteilyturvakeskuksen tarpeelliseksi katsomat selvitykset.
Hakijan on toimitettava Säteilyturvakeskukselle käyttölupaa hakiessaan:
3) luokitusasiakirja, jossa esitetään ydinlaitoksen turvallisuuden kannalta tärkeiden rakenteiden, järjestelmien ja laitteiden luokittelu niiden turvallisuusmerkityksen perusteella;
4) ydinlaitoksen käytön laadunhallintaohjelma;
5) turvallisuustekniset käyttöehdot, joissa määritellään ainakin ydinlaitoksen turvallisuuteen vaikuttavia prosessisuureita koskevat rajat eri käyttötiloissa, annetaan määräyksiä laitteiden vikaantumisen aiheuttamista käyttörajoituksista sekä esitetään vaatimukset turvallisuuden kannalta tärkeiden laitteiden koestuksille;
7) suunnitelmat turva- ja valmiusjärjestelyiksi;
8) selvitys ydinaseiden leviämisen estämiseksi tarpeellisen valvonnan järjestämisestä;
10) selvitys ympäristön säteilyn perustilasta ja ydinlaitoksen ympäristön säteilyvalvontaa koskeva ohjelma; (31.10.2013/755)
11) selvitys turvallisuusvaatimusten täyttymisestä; (17.12.2015/1532)
12) ikääntymisen hallintaohjelma; sekä (17.12.2015/1532)
13) ydinlaitoksen käytöstä poistamista koskeva suunnitelma. (17.12.2015/1532)
Milloin käyttölupaa haetaan sellaista ydinlaitosta varten, joka on jo ollut käytössä, 1 momentissa tarkoitetut asiakirjat on tarpeen toimittaa säteilyturvakeskukselle vain niiltä osiltaan, joilta niitä ei aiemmin ole toimitettu.
Luvanhakijan on lisäksi toimitettava säteilyturvakeskukselle muut säteilyturvakeskuksen tarpeellisiksi katsomat selvitykset.
Säteilyturvakeskuksen on ydinlaitoslupia koskevissa lausunnoissaan annettava lupaviranomaiselle erityinen selvitys 35 §:ssä ja tämän pykälän 1 momentissa mainituista asiakirjoista.
36 a § (19.12.2017/1001)
Luvanhakijan on toimitettava Säteilyturvakeskukselle käytöstäpoistolupaa hakiessaan:
1) ydinlaitoksen käytöstäpoistamista koskeva lopullinen käytöstäpoistosuunnitelma;
4) luokitusasiakirja, jossa esitetään ydinlaitoksen turvallisuuden kannalta tärkeiden rakenteiden, järjestelmien ja laitteiden luokittelu niiden turvallisuusmerkityksen perusteella;
7) käytöstäpoiston aikana ydinlaitoksen turvallisuuden kannalta tärkeiden rakenteiden, järjestelmien ja laitteiden määräaikaistarkastusten yhteenveto-ohjelma;
8) suunnitelmat turva- ja valmiusjärjestelyiksi;
9) selvitys ydinaseiden leviämisen estämiseksi tarpeellisen valvonnan järjestämisestä;
11) selvitys ydinlaitoksen ympäristön säteilyn tilasta ja ympäristön säteilyvalvontaa koskeva ohjelma;
12) selvitys turvallisuusvaatimusten täyttymisestä;
13) selvitys laitoksen ikääntymisen hallinnasta;
14) viranomaisen 1–13 kohdassa tarkoitettujen selvitysten lisäksi tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Käytöstäpoistoluvan ehtoja muutettaessa 1 momentissa tarkoitetut asiakirjat on toimitettava Säteilyturvakeskukselle vain niiltä osin, kuin niitä ei ole aiemmin toimitettu ja vain muuttuneilta osin.
Säteilyturvakeskuksen on käytöstäpoistolupaa koskevassa lausunnossaan annettava lupaviranomaiselle erityinen selvitys 1 momentissa mainituista asiakirjoista.
Sen lisäksi, mitä ydinenergialaissa säädetään, työ- ja elinkeinoministeriön on pyydettävä rakentamis-, käyttö- ja käytöstäpoistolupahakemuksesta lausunto ainakin sisäministeriöltä sekä sellaiselta aluehallintovirastolta ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselta, jonka toimialueella on ydinlaitoksen sijainti- tai naapurikunta. Rakentamislupahakemuksesta on pyydettävä lausunto myös sosiaali- ja terveysministeriöltä.
Hakemuksesta, jolla haetaan lupaa muun kuin ydinenergialain 11 §:ssä tarkoitetun yleiseltä merkitykseltään huomattavan ydinlaitoksen rakentamiseen, työ- ja elinkeinoministeriön on pyydettävä ydinlaitoksen sijaintikunnan lausunto.
Säteilyturvakeskuksen on pyydettävä sisäministeriöltä lausunto 35 §:n 1 momentin 6 kohdassa, 36 §:n 1 momentin 7 kohdassa ja 36 a §:n 1 momentin 8 kohdassa tarkoitetuista suunnitelmista.
Säteilyturvakeskuksen on liitettävä ydinlaitoslupia koskeviin lausuntoihinsa ydinenergialain 56 §:n 2 momentissa tarkoitetun neuvottelukunnan lausunto.
37 a § (20.6.1996/473)
Ennen rakentamislupaa koskevan päätöksen tekemistä kauppa- ja teollisuusministeriön on varmistauduttava siitä, että ydinlaitoshankkeesta on saatu Euratom-sopimuksen IV luvussa tarkoitettu Euroopan yhteisöjen komission lausunto ja että hakija on noudattanut Euratom-sopimuksen IV luvun ja sen nojalla annettuja määräyksiä.
Rakentamis-, käyttö- ja käytöstäpoistolupapäätöksestä on käytävä ilmi ainakin:
1) luvansaaja ja ydinlaitoksen yksilöintitiedot;
2) paikka, jossa toimintaa saadaan harjoittaa;
3) ydinlaitoksessa harjoitettavan toiminnan luonne ja laajuus;
5) tarpeellisiksi katsottavat lupaehdot kuten turva- ja valmiusjärjestelyjä, vahingonkorvausvastuuta ydinvahingon varalta, Suomen kansainvälisten sopimusvelvoitteiden täyttämistä, ympäristönsuojelua sekä ydinjätehuoltoa koskevat ehdot.
Rakentamisluvasta on käytävä ilmi ne rakenteen piirteet ja käyttöluvasta lisäksi ne käytön ja laitoksessa harjoitettavan toiminnan piirteet, joita ydinlaitoksen rakenteen, käytön tai siellä harjoitettavan toiminnan on vastattava.
Käyttöluvasta on käytävä ilmi, millaisia ja kuinka suuria määriä ydinlaitoksen toiminnassa tarvittavia ydinaineita, ydinjätteitä sekä ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettuja aineita, laitteita ja laitteistoja ydinlaitoksessa saa pitää hallussa, valmistaa, tuottaa, käsitellä, käyttää ja varastoida ydinlaitosta koskevan luvan nojalla ilman erillistä tämän asetuksen 6 luvun mukaista lupaa.
Käytöstäpoistoluvasta on käytävä ilmi, millaisia ja kuinka suuria määriä ydinlaitoksen käytöstäpoistossa kertyviä, käsiteltäviä ja varastoitavia ydinjätteitä sekä ydinlaitoksen käytöstäpoistossa tarvittavia ydinaineita sekä ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettuja aineita, laitteita ja laitteistoja ydinlaitoksessa saa pitää hallussa, valmistaa, tuottaa, käsitellä, käyttää ja varastoida ydinlaitosta koskevan luvan nojalla ilman erillistä tämän asetuksen 6 luvun mukaista lupaa. Lisäksi käytöstäpoistoluvasta on käytävä ilmi tästä ydinlaitoksen elinkaaren vaiheesta johtuvat jätehuoltovelvollisen velvollisuuksia koskevat mahdolliset muutokset.
Työ- ja elinkeinoministeriön on ilmoitettava ydinlaitosta koskevan rakentamis-, käyttö- ja käytöstäpoistoluvan myöntämisestä Säteilyturvakeskukselle, sisäministeriölle, ympäristöministeriölle, sosiaali- ja terveysministeriölle, ulkoasiainministeriölle, asianomaisille aluehallintovirastoille ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksille sekä ydinlaitoksen sijaintikunnalle.
Ilmoituksen saaneen aluehallintoviraston tehtävänä on omalla toimialueellaan edelleen ilmoittaa luvan myöntämisestä muille asianomaisille kunnille sekä asianomaisille vesi-, ympäristö-, terveys-, rakennus-, työsuojelu-, pelastus- ja poliisiviranomaisille.
Haettaessa muutosta ydinlaitoksen rakentamis-, käyttö- tai käytöstäpoistolupaan noudatetaan samoja säännöksiä kuin uutta lupaa haettaessa.
6 lukuYdinaineita, ydinjätteitä sekä ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettuja aineita, laitteita ja laitteistoja koskevat luvat (19.12.2017/1001)
41 § on kumottu A:lla 31.10.2013/755.
Toimintalupaa koskevassa hakemuksessa on ilmoitettava ainakin:
1) hakijan nimi tai liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka;
2) mihin toimintaan lupa haetaan;
3) paikka, jossa toimintaa on tarkoitus harjoittaa;
4) aiotun toiminnan laajuus;
5) toiminnan aikataulu, erityisesti toiminnan suunniteltu alkamisajankohta sekä toiminta-aika;
6) hakijan hallussa mahdollisesti olevien muiden ydinaineiden määrä ja laatu; sekä
7) hakijalla olevat ydinenergialain mukaiset luvat sekä eri toiminnoille hyväksytyt vastuulliset johtajat.
Ydinenergialain 16 §:n 2 momentin mukaiseen lupahakemukseen on liitettävä virkatodistus tai kaupparekisteriote taikka muu vastaava selvitys hakijasta ja hakijan kansallisuudesta sekä, ellei se ole suunnitellun toiminnan luonteen vuoksi ilmeisen tarpeetonta: (31.10.2013/755)
1) 36 §:ssä tarkoitettuja selvityksiä vastaavat selvitykset;
2) selvitys toiminnan suunnittelu- ja toteutusorganisaatiosta;
3) selvitys hakijan oikeudesta käyttää toiminnan vaatimaa paikkaa tai toiminnan vaatimia alueita;
4) selvitys toimintapaikan ja sen lähiympäristön asutuksesta ja muista toiminnoista sekä kaavoitusjärjestelyistä;
5) selvitys toiminnasta aiheutuvista ympäristövaikutuksista sekä selvitys suunnitteluperusteista, joita hakija aikoo noudattaa ympäristövahinkojen välttämiseksi ja ympäristörasituksen rajoittamiseksi;
6) selvitys hakijan suunnitelmista ja käytettävissä olevista menetelmistä toiminnasta aiheutuvien ydinjätteiden huollon järjestämiseksi mukaan luettuna ydinjätteiden loppusijoitus sekä selvitys ydinjätehuollon aikataulusta ja arvioiduista kustannuksista;
7) selvitys siitä, mitä ja kuinka suuria määriä ydinaineita ja ydinjätteitä toiminnan kohteena on suunniteltu olevan; (31.10.2013/755)
7 a) ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain mukainen ympäristövaikutusten arviointiselostus ja yhteysviranomaisen perusteltu päätelmä, jos mainitussa laissa edellytetään arviointimenettelyä; (19.12.2017/1001)
8) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys. (31.10.2013/755)
Säteilyturvakeskuksen on hankittava toimintalupaa koskevasta hakemuksesta lausunto ympäristöministeriöltä ja ydinenergialain 56 §:n 2 momentissa tarkoitetulta neuvottelukunnalta, ellei se ole ilmeisen tarpeeton.
Toimintalupaa koskevan päätöksen sisällöstä on soveltuvin osin voimassa, mitä 38 §:ssä on säädetty.
Luvan myöntämisestä on ilmoitettava ainakin asianomaiselle aluehallintovirastolle ja sille kunnalle, jossa luvassa tarkoitettu toiminta tapahtuu. (31.10.2013/755)
Ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettujen aineiden, laitteiden tai laitteistojen hallussapitoa koskevassa lupahakemuksessa on ilmoitettava ainakin: (31.10.2013/755)
1) hakijan nimi tai liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka;
2) toiminta, johon aineiden, laitteiden tai laitteistojen hallussapito liittyy,
3) haetaanko lupaa itse valmistettavien vai toiselta henkilöltä vastaanotettavien aineiden, laitteiden tai laitteistojen hallussapitoon;
4) hakemuksen kohteena olevien aineiden, laitteiden tai laitteistojen laatu ja määrä sekä alkuperä;
5) keneltä ja milloin aineet, laitteet tai laitteistot on tarkoitus vastaanottaa tai sellaisten valmistusaikataulu;
6) paikka, jossa aineita, laitteita tai laitteistoja on tarkoitus pääasiallisesti säilyttää ja käyttää tai sellaisia valmistaa; sekä
7) hakijalla olevat ydinenergialain mukaiset luvat.
Hakemukseen on liitettävä virkatodistus tai kaupparekisteriote taikka muu vastaava selvitys hakijasta tai hakijan kansallisuudesta. (20.6.1996/473)
Ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettujen aineiden, laitteiden tai laitteistojen hallussapitoa koskevassa lupapäätöksessä on yksilöitävä ainakin: (31.10.2013/755)
2) millaisia ja kuinka suuria määriä aineita, laitteita tai laitteistoja lupa koskee;
3) luvan voimassaoloaika; sekä
4) tarpeellisiksi katsottavat lupaehdot.
Ydinaineiden, ydinjätteiden tai ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettujen aineiden, laitteiden tai laitteistojen luovutusta koskevassa lupahakemuksessa on ilmoitettava ainakin: (31.10.2013/755)
1) hakijan nimi tai liikkeen harjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka:
2) se toimintalupa tai ydinlaitosta koskeva rakentamis- tai käyttölupa tahi se 46 §:ssä tarkoitettu lupa, jonka nojalla hakija pitää luovutettavaa ainetta, jätettä, laitetta tai laitteistoa hallussaan;
3) vastaanottajan nimi tai liikkeen harjoittamisessa käytettävä toiminimi sekä kotipaikka;
4) mitä ja kuinka suuria määriä aineita, jätteitä, laitteita tai laitteistoja hakemus koskee sekä millaisten alkuperämaarajoitusten alaista aine tai jäte on;
5) mistä ja mihin aineet, jätteet, laitteet tai laitteistot on luovutuksen yhteydessä tarkoitus siirtää; sekä
6) luovutuksen suunniteltu ajankohta.
Hakemukseen on liitettävä 24 §:n 1 ja 2 kohdassa mainitut hakijaa koskevat selvitykset sekä:
1) selvitys vastaanottajan halukkuudesta ottaa luovutus vastaan ja, jos ydinenergialaki sellaista edellyttää, vastaanottajalle myönnetystä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetusta luvasta tai sellaista koskevasta hakemuksesta;
2) jos hakemus koskee ydinjätteen luovutusta, selvitys siitä, miten luovutus liittyy hakijan viimeksi viranomaiselle toimittamaan, 74 §:ssä tarkoitettuun ydinjätehuoltosuunnitelmaan; sekä
3) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Ydinaineiden, ydinjätteiden tai ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettujen aineiden, laitteiden tai laitteistojen luovutusta koskevassa lupapäätöksessä on yksilöitävä ainakin: (31.10.2013/755)
2) luvassa sallittu luovutustapahtuma;
3) luvan voimassaoloaika; sekä
4) tarpeellisiksi katsottavat lupaehdot.
7 LUKU on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
53 § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
53 a § (27.11.2008/732)
Säteilyturvakeskus myöntää hakemuksesta luvan A liitteessä mainittujen ydinaineiden, muiden aineiden, laitteiden, laitteistojen ja alkuperämaarajoituksen kohteena olevan tietoaineiston sekä uraania tai toriumia sisältävän malmin tuontiin.
53 b § (27.11.2008/732)
Edellä 53 a §:ssä tarkoitettua lupaa koskevaan hakemukseen on liitettävä virkatodistus tai kaupparekisteriote taikka muu vastaava selvitys hakijasta ja hakijan kansallisuudesta sekä seuraavat tiedot:
1) maahan tuotavien ydinaineiden, muiden aineiden, laitteiden, laitteistojen, tietoaineistojen tai malmin määrä ja laatu sekä näihin mahdollisesti kohdistuva alkuperämaarajoitus tai valvontasitoumus;
2) ydinaineiden, muiden aineiden, laitteiden, laitteistojen, tietoaineistojen tai malmin käyttötarkoitus;
3) maa, josta tuonti tapahtuu;
4) tuontiajankohta sekä tiedot pakkauksen tunnistamiseksi;
6) muu Säteilyturvakeskuksen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
53 c § (27.11.2008/732)
53 c § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
53 d § (20.6.1996/473)
Lupapäätöksessä on ilmaistava ainakin:
1) luvansaaja ja maahan tuotavien ydinaineiden, muiden aineiden, laitteiden, laitteistojen, tietoaineiston tai malmin laatu ja määrä; (27.11.2008/732)
2) toimitustapa ja -ajankohta:
3) luvan voimassaoloaika; sekä
4) muut tarpeelliset lupaehdot.
Jos 1 momentissa tarkoitettu lupa koskee ydinenergian tuottamiseen tarvittavien malmien, lähtöaineiden tai erityisten halkeamiskelpoisten aineiden tuontia, kyseisten aineiden hankinnassa on noudatettava Euratom-sopimuksen VI luvun ja sen nojalla annettuja määräyksiä. (27.11.2008/732)
7 b lukuVientiluvat ja luvat siirtoihin Suomen alueen kautta
54 § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
54 a § (27.11.2008/732)
Luvan uraania tai toriumia sisältävän malmin vientiin myöntää hakemuksesta Säteilyturvakeskus.
54 b § (27.11.2008/732)
Edellä 54 a §:ssä tarkoitettua lupaa koskevaan hakemukseen on liitettävä virkatodistus tai kaupparekisteriote taikka muu vastaava selvitys hakijasta ja hakijan kansallisuudesta sekä seuraavat tiedot:
1) maasta vietävän malmin määrä, laatu ja alkuperämaa;
2) kohdemaa ja vastaanottaja;
4) vientiajankohta ja tiedot pakkauksen tunnistamiseksi; sekä
5) muu Säteilyturvakeskuksen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
54 c § (27.11.2008/732)
54 c § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
54 d § (27.11.2008/732)
Lupapäätöksessä on ilmaistava ainakin:
1) luvansaaja ja maasta vietävän malmin laatu ja määrä;
2) vastaanottaja ja kohdemaa;
3) luvan voimassaoloaika; sekä
4) muut tarpeelliset lupaehdot.
54 e § (27.11.2008/732)
54 e § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
54 f § (27.11.2008/732)
Jos Suomeen tuotava uraania tai toriumia sisältävä malmi on tarkoitettu vietäväksi Suomen alueen kautta kolmanteen maahan, lupa tuontiin myönnetään samalla kuin lupa vientiin.
1 momentissa tarkoitettua lupaa koskevan hakemuksen sisältöön, hakemusmenettelyyn ja luvan sisältöön sovelletaan soveltuvin osin 53 b §:n, 53 d §:n 1 momentin, 54 a, 54 b ja 54 d §:n säännöksiä.
7 c lukuYdinjätteiden tuonti ja vienti
Luvan ydinjätteiden tuontiin ja vientiin myöntää hakemuksesta Säteilyturvakeskus.
55 a § (27.11.2008/732)
55 a § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
55 b § (27.11.2008/732)
Ennen tuontilupaa koskevan päätöksen tekemistä Säteilyturvakeskuksen on varmistauduttava siitä, että ydinjätteen tuonti täyttää 7 a §:n edellytykset ja ydinenergialain 21 §:ssä mainitun radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta annetun neuvoston direktiivin (2006/117/Euratom) edellytykset.
Ennen ydinjätteen vientilupaa koskevan päätöksen tekemistä Säteilyturvakeskuksen on varmistauduttava siitä, että ydinjätteen vienti täyttää 1 momentissa mainitun direktiivin edellytykset.
55 c § (20.6.1996/473)
Ydinjätteen tuonti- ja vientilupa voidaan myöntää enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan.
55 d § (27.11.2008/732)
Tuonti- ja vientilupahakemukseen on liitettävä 55 b §:n 1 momentissa mainitun neuvoston direktiivin 6, 13, 14 tai 15 artiklan mukaisessa lupahakemuksessa edellytetyt tiedot ja lisäasiakirjat. Jos ydinjätteen siirto kuuluu mainitun direktiivin soveltamisalaan, hakemuksessa on käytettävä direktiivin 17 artiklan mukaista vakioasiakirjaa.
Tuontilupahakemuksessa on lisäksi oltava selvitys siitä, miten ydinjätteisiin liittyvä ydinenergialain 9 §:n 3 momentin mukainen huolehtimisvelvollisuus tullaan täyttämään.
Vientilupahakemuksessa on lisäksi oltava selvitys siitä, että kyse on 7 b §:n 1, 3 tai 4 momentissa tarkoitetusta tapauksesta.
55 e § (27.11.2008/732)
Tuonti- ja vientilupapäätöksessä on ilmaistava ainakin 55 b §:n 1 momentissa mainitun neuvoston direktiivin 10, 13, 14 ja 15 artiklan mukaisessa siirtoluvassa edellytetyt tiedot ja ehdot. Jos ydinjätteen siirto kuuluu mainitun direktiivin soveltamisalaan, lupapäätöksessä on käytettävä direktiivin 17 artiklan mukaista vakioasiakirjaa.
Lisäksi tuontilupapäätöksen tulee sisältää selvitys siitä, miten ydinjätteisiin liittyvä ydinenergialain 9 §:n 3 momentin mukainen huolehtimisvelvollisuus tullaan täyttämään.
Luvan ydinaineiden ja ydinjätteiden kuljettamiseen Suomessa tai Suomen alueen kautta myöntää säteilyturvakeskus. (20.6.1996/473)
2 momentti on kumottu A:lla 20.6.1996/473.
Kuljetuslupaa koskevassa hakemuksessa on ilmoitettava ainakin:
1) hakijan nimi tai liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka;
2) kuljetuksen kohteena olevien aineiden laatu ja määrä; sekä
3) missä ja milloin kuljetus on suunniteltu tapahtuvaksi.
Hakemukseen on liitettävä virkatodistus tai kaupparekisteriote taikka vastaava selvitys hakijasta ja hakijan kansallisuudesta sekä:
1) selvitys hakijan asiantuntemuksesta hakemuksessa tarkoitettujen aineiden kuljetuksessa;
3) yleispiirteinen selvitys turva- ja valmiusjärjestelyistä;
4) selvitys vahingonkorvausvastuun järjestämisestä ydinvahingon varalta; sekä
5) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
2 momentti on kumottu A:lla 20.6.1996/473.
Sen, joka kuljettaa toiseen Euroopan unionin jäsenvaltioon ydinainetta, jonka käyttötarkoitus perustuu ydinaineen säteilyominaisuuksiin, on tehtävä radioaktiivisten aineiden siirroista jäsenmaiden välillä annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 1493/93 määrätyt ennakkovarmistukset ja jälki-ilmoitukset.
Lupapäätöksessä on ilmaistava ainakin:
2) kuljetuksen kohteena olevien aineiden laatu ja määrä;
3) missä kuljetusta saadaan harjoittaa;
4) luvan voimassaoloaika; sekä
5) tarpeellisiksi katsottavat lupaehdot.
9 lukuLuvat kaivos- ja rikastustoimintaan
Lupaa kaivos- tai malmirikastustoimintaan, jonka tarkoituksena on uraanin tai toriumin tuottaminen, haetaan valtioneuvostolta hakemuksella, jossa on ilmoitettava ainakin:
1) hakijan nimi ja liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka;
2) kaivoksen tai rikastuslaitoksen sijaintipaikka;
3) toiminnan laatu ja laajuus;
4) toiminnan aloittamisen suunniteltu ajankohta; sekä
Hakemukseen on liitettävä 24 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tai 2 momentissa mainitut hakijaa koskevat selvitykset sekä: (20.6.1996/473)
1) selvitys maankäyttöoikeudesta ja jäljennös hakijalle annetusta kaivoslain (621/2011) mukaisesta malminetsintäluvasta; (31.10.2013/755)
2) selvitys alueen geologiasta sekä siinä olevan uraani- tai toriummalmin määrästä ja pitoisuudesta;
3) selvitys kaivoksen tai rikastuslaitoksen suunnitellun sijaintipaikan ja sen lähiympäristön asutuksesta ja muista toiminnoista sekä kaavoituksesta;
4) selvitys suunnitelluista louhinta- tai rikastusmenetelmistä;
5) pääpiirteinen selvitys säteilysuojelujärjestelyistä sekä teknisistä ratkaisuista ja muista järjestelyistä, joilla kaivoksen ja rikastuslaitoksen turvallisuus varmistetaan;
6) selvitys kaivoksen tai rikastuslaitoksen ympäristövaikutuksista sekä selvitys suunnitteluperusteista, joita hakija aikoo noudattaa ympäristövahinkojen välttämiseksi ja ympäristörasituksen rajoittamiseksi;
7) selvitys hakijan taloudellisista toimintaedellytyksistä ja hankkeen liiketaloudellisesta kannattavuudesta;
8) pääpiirteinen selvitys kaivoksen tai rikastuslaitoksen omistus- ja hallintasuhteista;
9) selvitys tuotettavien, käsiteltävien ja varastoitavien malmien, ydinaineiden ja ydinjätteiden laadusta ja määrästä; (27.11.2008/732)
10) selvitys toiminnan aiheuttamien malmi-, ydinaine- ja ydinjätekuljetusten vaatimista järjestelyistä; (27.11.2008/732)
11) selvitys hakijan suunnitelmista ja käytettävissä olevista menetelmistä ydinjätehuollon järjestämiseksi mukaan lukien kaivoksen tai rikastuslaitoksen poisto käytöstä tai purkaminen ja ydinjätteiden loppusijoitus sekä selvitys ydinjätehuollon aikataulusta ja kustannuksista sekä ydinenergialain 7 luvun mukaisen varautumisen järjestämisestä;
12) selvitys hakijan käytettävissä olevasta säteilysuojelu- ja muusta asiantuntemuksesta ja kaivoksen tai rikastuslaitoksen käyttöorganisaatiosta; sekä
13) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
62 a § (31.10.2013/755)
Hakijan on toimitettava Säteilyturvakeskukselle samanaikaisesti, kun 61 §:ssä tarkoitettua lupaa haetaan valtioneuvostolta:
1) turvallisuusseloste, johon sisältyy selvitys toiminnassa noudatettavista turvallisuusperiaatteista, kuvaus suunnitellusta kaivoksesta tai malminrikastuslaitoksesta sekä yksityiskohtaiset selvitykset toiminnassa noudatettavista säteilysuojelujärjestelyistä, toiminnassa kertyvien jätteiden huollosta sekä toiminnan ympäristövaikutuksista;
2) kaivoksen tai malminrikastuslaitoksen ympäristön säteilyvalvontaohjelma;
4) suunnitelma ydinaseiden leviämisen estämiseksi tarpeellisen valvonnan järjestämisestä;
5) muu Säteilyturvakeskuksen edellyttämä selvitys sen tarkistamiseksi, että toimintaa voidaan harjoittaa ydinenergialaissa ja sen nojalla asetetut turvallisuusvaatimukset täyttävällä tavalla.
Sen lisäksi, mitä laissa säädetään, työ- ja elinkeinoministeriön on pyydettävä hakemuksesta lausunto ainakin sellaiselta lääninhallitukselta, maakunnan liitolta ja alueelliselta ympäristökeskukselta, jonka toimialueella on suunnitellun kaivoksen tai rikastuslaitoksen sijainti- tai naapurikunta, sosiaali- ja terveysministeriöltä, turvatekniikan keskukselta sekä kaivoksen tai rikastuslaitoksen sijainti- ja naapurikunnalta. (27.11.2008/732)
Säteilyturvakeskuksen on liitettävä lausuntoonsa ydinenergialain 56 §:n 2 momentissa tarkoitetun neuvottelukunnan lausunto.
63 a § (20.6.1996/473)
Ennen kaivos- tai rikastustoimintaa koskevan lupapäätöksen tekemistä kauppa- ja teollisuusministeriön on varmistauduttava siitä, että investointihankkeesta on saatu Euratom-sopimuksen IV luvussa tarkoitettu Euroopan yhteisöjen komission lausunto ja että hakija on noudattanut Euratom-sopimuksen IV luvun ja sen nojalla annettuja määräyksiä.
Ydinenergialain 13 §:ssä tarkoitetusta yleisestä kuulemisesta on soveltuvin osin voimassa mitä 28 ja 29 §:ssä on säädetty.
Kaivos- tai rikastustoimintaan myönnettävästä luvasta on voimassa mitä edellä 38 ja 39 §:ssä on säädetty.
10 lukuKulkuvälineessä olevaa ydinlaitosta koskevat luvat
Haettaessa valtioneuvostolta lupaa kulkuvälineessä käytettävän ydinlaitoksen rakentamiseen tai kulkuvälineessä tai sen voimanlähteenä käytettävän ydinlaitoksen käyttämiseen noudatetaan soveltuvin osin mitä 5 luvussa on säädetty ydinlaitoksen rakentamis- ja käyttöluvasta.
Jos ydinenergialain 22 §:n 1 momentissa tarkoitettu ydinlaitos viedään maasta tai tuodaan maahan, noudatetaan soveltuvin osin mitä 7 a ja 7 b luvussa säädetään. (20.6.1996/473)
Haettaessa kauppa- ja teollisuusministeriöltä lupaa kulkuvälineessä olevan ydinlaitoksen tilapäiseen käyttöön Suomen alueella on hakemukseen liitettävä 24 §:n 1 ja 2 kohdassa mainitut hakijaa koskevat selvitykset sekä:
1) selvitys kulkuvälineen käyttötarkoituksesta, maassaoloajasta ja reittisuunnitelmasta sekä käynnin tarkoituksesta;
2) selvitys turva- ja valmiusjärjestelyistä maassaoloaikana;
3) selvitys siitä, miten ydinlaitoksen haltijan vahingonkorvausvastuu ydinvahingon varalta on järjestetty;
4) selvitys siitä, miten valvontaviranomaisen pääsy kulkuvälineeseen on järjestetty;
5) selvitys hakijan käytettävissä olevasta asiantuntemuksesta ja kulkuvälineen käyttöorganisaatiosta;
6) pääpiirteinen kuvaus ydinlaitoksen teknisistä toimintaperiaatteista sekä teknisistä ratkaisuista ja muista järjestelyistä, joilla ydinlaitoksen turvallisuus varmistetaan; sekä
7) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Jos hakijana on ulkomaalainen yhteisö tai viranomainen, on hakemukseen liitettävä selvitys hakijan kansallisuudesta sekä 24 §:n 2 kohdassa tarkoitettuja selvityksiä vastaava selvitys.
Jos hakijana on vieraan valtion viranomainen, on hakijan toimitettava 1 momentin 4–6 kohdassa tarkoitettujen selvitysten sijasta sellaiset tiedot, joiden perusteella valvontaviranomainen voi todeta, että kulkuvälineen käyttö Suomen alueella on turvallista.
Työ- ja elinkeinoministeriön on pyydettävä kulkuvälineessä olevan ydinlaitoksen tilapäistä käyttöä Suomen alueella koskevasta hakemuksesta lausunto ainakin sisäasiainministeriöltä, ulkoasiainministeriöltä, puolustusministeriöltä, merenkulkulaitokselta ja Säteilyturvakeskukselta. (27.11.2008/732)
Säteilyturvakeskuksen on liitettävä lausuntoonsa ydinenergialain 56 §:n 2 momentissa tarkoitetun neuvottelukunnan lausunto.
Lupapäätöksessä, joka koskee kulkuvälineessä olevan ydinlaitoksen tilapäistä käyttöä Suomen alueella, on ilmaistava ainakin:
2) kulkuvälineen reittisuunnitelma aikatauluineen;
5) tarpeellisiksi katsottavat lupaehdot kuten turva- ja valmiusjärjestelyjä, vahingonkorvausvastuuta sekä Suomen kansainvälisten sopimusvelvoitteiden täyttämistä koskevat ehdot; sekä
6) säteilyturvakeskuksen valvontaa ja valvontaoikeuksia koskevat ehdot.
Kulkuvälineessä olevan ydinlaitoksen tilapäistä käyttöä Suomen alueella koskevan luvan myöntämisestä työ- ja elinkeinoministeriön on ilmoitettava sisäasiainministeriölle, ulkoasiainministeriölle, puolustusministeriölle, ympäristöministeriölle, Liikenteen turvallisuusvirastolle, Säteilyturvakeskukselle sekä sille elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselle, jonka alueella kulkuvälineen reitti sijaitsee.
11 lukuTietoaineistoa ja sopimuksia koskevat luvat
Haettaessa säteilyturvakeskukselta lupaa tässä asetuksessa tarkoitetun tietoaineiston hallussapitoon tai luovutukseen taikka kauppa- ja teollisuusministeriöltä lupaa yksityisoikeudellisen sopimuksen tekemiseen ja toteuttamiseen on hakemuksessa ilmoitettava ainakin:
1) hakijan nimi tai liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka; sekä
2) mihin toimintaan lupa haetaan.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu sopimus voidaan tehdä ennen luvan hakemista, jos siihen liitetyn ehdon mukaan sopimuksen voimaantulo edellyttää kauppa- ja teollisuusministeriön lupaa.
Hakemukseen on liitettävä virkatodistus ja kaupparekisteriote tai muu vastaava selvitys hakijasta ja hakijan kansallisuudesta. (20.6.1996/473)
Tietoaineiston hallussapitoa tai luovutusta koskevaan hakemukseen on lisäksi liitettävä:
1) selvitys tietoaineiston luovuttajasta tai vastaanottajasta; sekä
2) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Sopimusta koskevaan hakemukseen on 1 momentissa mainitun lisäksi liitettävä:
1) selvitys toisesta sopijapuolesta;
2) selvitys siitä, missä maassa sopimus on tarkoitus toteuttaa;
3) selvitys toteutettavasta hankkeesta kokonaisuudessaan ja siitä, millä tavalla hakija aikoo osallistua hankkeen toteuttamiseen, sekä sen muut mahdolliset toteuttajat; sekä
4) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Jos hakemus koskee 71 §:n 2 momentissa tarkoitettua sopimusta, on oikeaksi todistettu jäljennös sopimuksesta liitettävä hakemukseen. Edellä 3 momentin 1–3 kohdassa mainitut selvitykset on liitettävä hakemukseen vain siltä osin kuin ne eivät ilmene sopimuksesta. Jos lupa on myönnetty ennen sopimuksen tekemistä, on sopimuksesta toimitettava jäljennös kauppa- ja teollisuusministeriölle välittömästi sen jälkeen, kun se on tehty.
Päätöksessä, jolla lupa tietoaineiston hallussapitoon tai luovutukseen myönnetään, on ilmaistava ainakin:
1) luvan alaisen tietoaineiston jäljentämisen rajoittamista koskevat määräykset;
2) salassapitoa koskevat määräykset; sekä
3) muut tarpeellisiksi katsottavat lupaehdot.
Päätöksessä, jolla lupa sopimuksen tekemiseen ja toteuttamiseen myönnetään, on ilmaistava ainakin:
1) valtiot, joiden alueella yksityisoikeudellinen sopimus saadaan toteuttaa;
2) ehdot, joilla sopimus voidaan tehdä; sekä
3) muut tarpeellisiksi katsottavat lupaehdot.
Ydinenergialain 28 §:ssä säädetyn tarkoituksen toteuttamiseksi jätehuoltovelvollisen on toimitettava kolmen vuoden välein syyskuun loppuun mennessä mainitussa pykälässä tarkoitetulle viranomaiselle ydinjätehuoltotoimenpiteistään seuraavat selvitykset: (27.11.2008/732)
1) selvitys siitä, miten jätehuoltovelvollinen on suunnitellut toteuttaa ydinjätehuoltoon kuuluvat toimenpiteet ja niiden valmistelun; selvityksen tulee sisältää ainakin seuraavat osat:
a) kokonaissuunnitelma ydinjätehuollon hoitamiseksi asianmukaisine aikatauluineen ja erittelyineen mukaan lukien tarpeelliset valmistelut ja tutkimustoimenpiteet sekä huolehtimisvelvollisuuden edellyttämät hallintojärjestelyt ja muut tehtävät;
b) arvio tutkimus-, kehitys- ja suunnittelutyön senhetkisestä tilasta sekä yksityiskohtainen suunnitelma seuraavien kolmen vuoden aikana toteutettaviksi aiotuista toimenpiteistä; sekä
c) yleispiirteinen suunnitelma seuraavien kuuden vuoden aikana toteutettaviksi suunnitelluista toimenpiteistä;
2) selvitys jätehuoltovelvollisen tekemistä ydinjätehuollon järjestämistä koskevista sopimuksista tai muista järjestelyistä; sekä
3) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja seikkoja koskevan suunnitelman voi ydinenergialain 28 §:ssä mainittu viranomainen vaatia tehtäväksi muulloinkin, milloin aihetta siihen katsotaan olevan. Jos ydinjätehuollossa tapahtuu merkittäviä muutoksia, on jätehuoltovelvollisen ilmoitettava niistä viipymättä edellä tarkoitetulle viranomaiselle.
Milloin ydinjätehuoltovelvollisuus käsittää ydinlaitoksen käytöstä poistamisen tai kaivos- tai rikastustoiminnan lopettamisen, tulee jätehuoltovelvollisen 74 §:n mukaisessa ydinjätehuoltosuunnitelmassa olla selvitys:
1) käytöstä poistamisen tai toiminnan lopettamisen menetelmästä ja aikataulusta;
2) käytöstä poistamiseen tai toiminnan lopettamiseen liittyvän ydinjätteen varastoinnista ennen loppusijoitusta ja loppusijoittamisesta; sekä
3) muu viranomaisen tarpeelliseksi katsoma selvitys.
Päätettäessä periaatteista, joihin huolehtimisvelvollisuuden on nojauduttava, päätöksen on perustuttava siihen, että Suomessa tapahtuneen ydinenergian käytön yhteydessä tai seurauksena syntyneet ydinjätteet käsitellään, varastoidaan ja sijoitetaan pysyväksi tarkoitetulla tavalla Suomeen ydinenergialain 6 a §:n 2 momentissa säädetyin poikkeuksin. Nämä poikkeukset on otettava huomioon päätettäessä edellä tarkoitetuista periaatteista, jos niillä on merkitystä jätehuoltovelvollisen huolehtimisvelvollisuuden kannalta.
Päätöksessä huolehtimisvelvollisuutta koskevista periaatteista on mainittava, milloin ydinjätehuollon toimenpiteet on viimeistään suoritettava.
Jätehuoltovelvollisen on lisäksi kalenterivuosittain maaliskuun loppuun mennessä toimitettava ydinenergialain 28 §:ssä tarkoitetulle viranomaiselle selvitys niistä toimenpiteistä, jotka jätehuoltovelvollinen on suorittanut.
Kauppa- ja teollisuusministeriön on pyydettävä 74 ja 75 §:n mukaisista suunnitelmista ja selvityksistä lausunto säteilyturvakeskukselta.
Milloin ydinjätehuollon valvonta ei sitä edellytä, ydinenergialain 28 §:ssä mainittu viranomainen voi vapauttaa jätehuoltovelvollisen toimittamasta edellä 74 §:n 1 momentissa ja 77 §:ssä tarkoitettuja selvityksiä.
79 a § (19.12.2017/1001)
Ydinlaitoksella on oltava sisällöltään riittävän yksityiskohtainen, laitoksen tyyppiä ja tilaa vastaava käytöstäpoistosuunnitelma. Käytöstäpoistosuunnitelmasta on käytävä ilmi ainakin:
1) laitoksen käytöstäpoistostrategia sekä perustelut strategian valinnalle;
2) käytöstäpoistamisen suunnitellut toteutusvaiheet aikatauluineen;
3) purkamis- ja ydinjätehuoltoratkaisut pääpiirteissään;
4) arvio käytöstäpoiston ja siihen liittyvän ydinjätehuollon kustannuksista;
5) laitosalueen suunniteltu lopputila.
79 b § (17.12.2020/1039)
Työ- ja elinkeinoministeriö huolehtii käyttöluvan aikaisen toiminnan kestäessä käytöstäpoistosuunnitelman teknisen toteutuskelpoisuuden, turvallisuusperiaatteiden noudattamisen ja kustannusarvioiden luotettavuuden varmistamisesta ja pyytää siitä arvioinnin teknistaloudellisten laskelmien arvioimiseen perehtyneeltä riippumattomalta asiantuntijalta tai yhteisöltä.
Lisäksi työ- ja elinkeinoministeriö pyytää käytöstäpoistosuunnitelman päivityksestä käyttöluvan mukaisen toiminnan kestäessä lausunnon Säteilyturvakeskukselta.
Säteilyturvakeskus huolehtii käytöstäpoistoluvan aikaisen toiminnan kestäessä käytöstäpoistosuunnitelman ajantasaisuuden, lupaehtojen ja suunnitelmien sekä turvallisuusperiaatteiden noudattamisen varmistamisesta.
79 c § (19.12.2017/1001)
Ydinenergialain 27 b §:ssä tarkoitetussa kansallisessa ydinjätehuollon ohjelmassa on oltava vähintään seuraavat tiedot:
1) käytetyn ydinpolttoaineen ja muun radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevan kansallisen toimintapolitiikan yleiset tavoitteet;
2) merkittävimmät välitavoitteet ja selkeät aikataulut näiden välitavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon kansallisen ohjelman yleiset tavoitteet;
3) ydinenergian käytön seurauksena syntyneen käytetyn ydinpolttoaineen, muun ydinjätteen ja muun radioaktiivisen jätteen kokonaismäärät sekä arviot tulevista määristä, mukaan lukien käytöstäpoistosta syntyvät jätteet; kokonaismäärien yhteydessä on ilmoitettava selvästi muun ydinjätteen, muun radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen sijaintipaikka sekä määrä jätteen asianmukaisen luokituksen mukaisesti;
4) suunnitelmat sekä tekniset ratkaisut käytetyn ydinpolttoaineen, muun ydinjätteen sekä muun radioaktiivisen jätteen huoltoa varten jätteiden syntymisestä niiden loppusijoitukseen;
5) loppusijoituslaitoksen sulkemisen jälkeistä aikaa koskevat suunnitelmat, ajanjakso, jolloin loppusijoituksen valvonta jatkuu sekä keinot, joiden avulla kyseessä olevaa laitosta koskeva tietämys säilytetään pidemmällä aikavälillä;
6) käytetyn ydinpolttoaineen, muun ydinjätteen sekä muun radioaktiivisen jätteen huollon toteuttamiseksi tarvittavat tutkimus-, kehittämis- ja havainnollistamistoimet;
7) vastuu kansallisen ohjelman toteuttamisesta sekä toteuttamisvastuun seurantaa koskevat mittarit, joilla voidaan seurata kansallisen ydinjätehuollon ohjelman edistymistä;
8) arvio kansallisen ohjelman kustannuksista sekä tieto siitä, mihin arvio perustuu;
9) kuvaus sovellettavasta rahoitusjärjestelystä ydinjätehuollon ja muun radioaktiivisen jätteen huollon toteuttamiseksi;
10) tiedot ohjelman julkisuudesta sekä avoimuuden varmistamisesta;
11) Suomen muiden valtioiden kanssa tekemät ydinjätteitä tai muita radioaktiivisia jätteitä koskevat sopimukset.
Ennen ydinenergialain 29 §:ssä tarkoitetun määräyksen antamista kauppa- ja teollisuusministeriön on pyydettävä lausunto säteilyturvakeskukselta pakollisen jätehuoltoyhteistyön vaikutuksesta ydinjätehuollon turvallisuuteen.
Ennen 1 momentissa tarkoitetun määräyksen antamista kauppa- ja teollisuusministeriön on kuultava jätehuoltoyhteistyön osapuolia, jollei määräyksen antaminen perustu näiden hakemukseen.
Kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksessä, jossa jätehuoltovelvolliset määrätään hoitamaan jätehuoltotoimenpiteitä yhteisesti, on määrättävä ainakin:
1) mitä ydinjätteitä ja jätehuoltotoimenpiteitä yhteistoiminta koskee ja miten se järjestetään;
2) ydinjätehuollosta aiheutuvien kustannusten jako jätehuoltovelvollisten kesken; sekä
3) yhteisen ydinjätehuollon päättymisestä.
Hakemus huolehtimisvelvollisuuden siirtämisestä ydinenergialain 30 §:ssä tarkoitetulla tavalla on toimitettava kauppa- ja teollisuusministeriön ratkaistavaksi samassa yhteydessä kuin hakemus, joka koskee ydinlaitoksen, uraanin tai toriumin tuottamiseen tarkoitetun kaivoksen tai rikastuslaitoksen taikka ydinjätteen toiselle luovuttamista.
Hakemus on luovuttajan ja luovutuksensaajan yhteisesti tehtävä.
Hakiessaan 81 §:ssä tarkoitettuja lupia jätehuoltovelvollisen on esitettävä selvitys siitä, miten ydinenergialain 7 luvun mukainen varautuminen on luovutuksensaajalle siirtyvän huolehtimisvelvollisuuden osalta tarkoitettu järjestettäväksi, sekä suunnitelmat luovutuksensaajalle siirtyvien jätteiden ydinjätehuollon toteuttamisesta sen mukaan kuin ydinenergialaissa ja muualla tässä asetuksessa säädetään.
Edellä 81 §:n 1 momentissa tarkoitetut hakemukset on ratkaistava samanaikaisesti.
Ydinenergialain 30 §:ssä tarkoitetun päätöksen voimaantulon ehdoksi on pantava, että varautuminen ydinjätehuollon kustannuksiin on ydinenergialain 7 luvun tarkoittamalla tavalla järjestetty.
Jätehuoltovelvollisen on haettava ydinenergialain 32 §:n mukaista määräystä huolehtimisvelvollisuutensa päättymisestä sen jälkeen kun sanotussa pykälässä mainitut toimenpiteet on suoritettu.
Milloin työ- ja elinkeinoministeriö määrää huolehtimisvelvollisuuden päättyneeksi, Säteilyturvakeskuksen on 1 momentissa tarkoitettua hakemusta varten annettava pyynnöstä todistus loppusijoituksen tai ydinlaitoksen käytöstä poistamisen toteuttamisesta. (27.11.2008/732)
Hakemus voidaan tehdä samassa yhteydessä kuin huolehtimisvelvollisuuden siirtämistä koskeva hakemus.
Säteilyturvakeskuksen on ilmoitettava ydinjätteiden loppusijoituspaikka samoin kuin ydinenergialain 63 §:n 1 momentin 6 kohdassa tarkoitettu toimenpidekielto merkittäväksi kiinteistörekisteriin, maarekisteriin tai tonttikirjaan.
13 lukuVarautuminen ydinjätehuollon kustannuksiin
Jätehuoltovelvollisen varautumisen perustana tulee olla erityinen jätehuoltokaavio ja siihen perustuvat jätehuollon kustannuslaskelmat. Jätehuoltovelvollisen tulee tehdä ehdotus jätehuoltokaavioksi ja siihen perustuvaksi laskelmaksi.
Jätehuoltokaaviossa on esitettävä ja vastuumäärän laskemista varten riittävällä tarkkuudella kuvattava kaikki jätehuollon edellyttämät toimenpiteet. Kaaviossa kuvattuja suunnitelmia on muutettava ja korjattava sen mukaan kuin teknologinen tai muu kehitys vaatii.
Tulevan jätehuoltovelvollisen on esitettävä jätehuoltokaavio työ- ja elinkeinoministeriön hyväksyttäväksi ensimmäisen kerran riittävän ajoissa ennen ydinjätteitä tuottavan toiminnan aloittamista ja viimeistään tätä toimintaa koskevan lupahakemuksen yhteydessä.
Jätehuoltovelvollisen on myöhemmin täydennettävä hyväksyttyä jätehuoltokaaviota ja siihen liittyviä laskelmia joka kolmas vuosi kesäkuun loppuun mennessä ydinenergialain 43 §:n 2 momentissa tarkoitettujen vastuumäärien ja rahastotavoitteiden vahvistamiseksi. Täydennyksestä on ilmettävä ydinjätehuollon toimenpiteiden kustannus- ja hintatiedot, tiedot huolehtimisvelvollisuuteen sisältyvien ydinjätteiden määristä ja tarvittavista ydinjätehuollon toimenpiteistä sekä näiden perusteella tehty laskelma ydinjätehuollon kokonaiskustannuksista kunkin vuoden lopun tilanteessa ja kustannustasossa.
Jätehuoltovelvollisen on 2 momentissa tarkoitettuun täydennykseen liitettävä selvitys niistä toimenpiteistä, jotka jätehuoltovelvollinen on suorittanut edellisen kolmen kalenterivuoden aikana, sekä näiden toimenpiteiden vaikutuksesta asianomaisen kalenterivuoden vastuumäärään. Jos työ- ja elinkeinoministeriö on kuitenkin tehnyt jätehuoltovelvollisen vastuumäärää ja rahastotavoitetta koskevan päätöksen ydinergialain 43 §:n 2 momentin 2 kohdan mukaan, jätehuoltovelvollisen on toimitettava ministeriölle kesäkuun loppuun mennessä kolmen vuoden välein täydennettyyn jätehuoltokaavioon liittyvät päivitetyt laskelmat vastuumäärien ja rahastotavoitteiden vahvistamiseksi. (29.4.2021/361)
Työ- ja elinkeinoministeriö huolehtii 88 §:n 2 momentissa tarkoitettuja ydinjätehuollon toimenpiteiden kustannus- ja hintatietoja sekä ydinjätehuollosta tulevaisuudessa aiheutuvia kustannuksia koskevan laskelman oikeellisuuden ja luotettavuuden varmistamisesta ja pyytää siitä tätä varten arvioinnin teknistaloudellisten laskelmien arvioimiseen perehtyneeltä riippumattomalta asiantuntijalta tai yhteisöltä.
Edellä 88 §:n 3 momentissa tarkoitetut päivitetyt laskelmat on arvioitava 1 momenttia noudattaen tarvittaessa.
Ennen 86 §:ssä tarkoitetun jätehuoltokaavion hyväksymistä kauppa- ja teollisuusministeriön on pyydettävä lausunto säteilyturvakeskukselta jätehuoltokaaviossa esitettyjen toimenpiteiden turvallisuuteen liittyvistä seikoista.
Ennen ydinenergialain 43 §:n 2 momentissa tarkoitetun vastuumäärän vahvistamista kauppa- ja teollisuusministeriön on pyydettävä säteilyturvakeskukselta vahvistus edellä 88 §:ssä tarkoitetuista huolehtimisvelvollisuuteen sisältyvien ydinjätteiden määristä ja tarvittavista ydinjätehuollon toimenpiteistä.
Jätehuoltovelvollisen on toimitettava kauppa- ja teollisuusministeriölle ehdotuksensa ydinenergialain 45 §:n nojalla luovutettaviksi vakuuksiksi sekä haettava valtioneuvostolta ydinenergialain 45 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaisen vakuuden hyväksymistä maaliskuun loppuun mennessä.
Milloin ydinenergialain 45 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaiseksi vakuudeksi esitetään kiinteistökiinnitystä, on sen hyväksymistä koskevaan hakemukseen liitettävä seuraavat selvitykset:
1) selvitys kiinteistön omistusoikeudesta;
2) selvitys niistä veloista ja maksuista, joista kiinteistön on vastattava, mukaan lukien maksamattoman kauppahinnan panttioikeus;
3) ote kiinteistö- tai maarekisteristä tai tonttikirjasta;
4) kartta, josta selviää kiinteistön sijainti ja rakennukset;
5) selvitys kiinteistön käyttötarkoituksesta ja alueen kaavoituksesta;
6) luotettava arvio kiinteistön todennäköisestä luovutushinnasta;
7) kiinteistön omistajan antama kirjallinen panttaussitoumus; sekä
8) muu erikseen vaadittava selvitys.
Milloin ydinenergialain 45 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaiseksi vakuudeksi esitetään suomalaisen yhteisön antamaa omavelkaista takausta, on sen hyväksymistä koskevaan hakemukseen liitettävä seuraavat takaajaa koskevat selvitykset:
1) kaupparekisteriote tai muu vastaava rekisteriote;
2) jäljennös yhtiöjärjestyksestä tai säännöistä;
3) osakasluettelo tai muu selvitys yhteisön omistussuhteista;
4) yhteisön viiden viimeisen vuoden tilinpäätösasiakirjat;
5) yhteisön antama kirjallinen takaussuostumus; sekä
6) muu erikseen vaadittava selvitys.
Ydinenergialain 45 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaiseksi vakuudeksi ei voida hyväksyä kiinteistökiinnitystä, joka on vahvistettu ydinlaitoskiinteistöön.
Vakuutena käytettävä kiinteistökiinnitys ei saa ylittää kolmea neljättäosaa kiinteistön todennäköisestä luovutushinnasta.
Jätehuoltovelvollisen on kesäkuun loppuun mennessä luovutettava ydinenergialain 45 §:ssä tarkoitetut vakuudet valtiokonttorille.
Kauppa- ja teollisuusministeriön on vuosittain tarkastettava ydinenergialain 45 §:ssä tarkoitetut vakuudet ja arvioitava, onko niiden vakuusarvoa edelleen pidettävä riittävänä sekä tarpeen vaatiessa vietävä asia valtioneuvoston ratkaistavaksi.
Jos vakuutta ei enää voida pitää riittävänä, kauppa- ja teollisuusministeriöllä on oikeus vaatia lisävakuus tai uusi vakuus ja asettaa määräaika, jonka kuluessa sellainen vakuus on annettava.
Kauppa- ja teollisuusministeriöllä on oikeus määrätä, missä järjestyksessä ydinenergialain 45 §:ssä tarkoitettuja vakuuksia muutetaan rahaksi.
Jos vakuuksia palautetaan jätehuoltovelvolliselle, kauppa- ja teollisuusministeriöllä on oikeus määrätä jätehuoltovelvollista kuultuaan, missä järjestyksessä ja mitä vakuuksia kulloinkin palautetaan.
Ydinenergialain 7 luvun säännöksiä ei sovelleta jätehuoltovelvolliseen, jonka toiminnan seurauksena syntyneiden tai syntyvien ydinjätteiden ydinjätehuollosta tulevaisuudessa aiheutuvien menojen määrän kauppa- ja teollisuusministeriö arvioi olevan enintään 40 000 euroa.
14 lukuValtion ydinjätehuoltorahaston varat
99 § on kumottu A:lla 20.12.1996/1224.
100 § on kumottu A:lla 26.11.1999/1069.
1 momentti on kumottu A:lla 29.4.2021/361.
Jos jätehuoltovelvollinen tai tämän osakkeenomistaja on laiminlyönyt maksaa valtion ydinjätehuoltorahastolle erääntyneen lainan tai lainan koron, ei tälle jätehuoltovelvolliselle tai osakkeenomistajalle saa myöntää lainaa valtion ydinjätehuoltorahastosta ennen kuin se on maksanut erääntyneen lainan tai lainan koron.
Ennen kuin Valtion ydinjätehuoltorahasto siirtää ydinenergialain 52 a §:n 3 momentin mukaisesti varoja valtiovarastoon, niistä on erotettava rahaston hallinnon hoitamiseen tarvittavat varat.
Milloin valtion ydinjätehuoltorahasto siirtää varoja valtiovarastoon, on varojen siirtämisestä tehtävään sopimukseen otettava ehto, jonka mukaan valtion tulo- ja menoarvioon voidaan ottaa määräraha valtiovarastoon otettujen varojen siirtämiseksi takaisin rahastolle ennen sovitun määrärajan päättymistä, jos se on tarpeen rahastolle ydinenergialain 7 luvussa säädettyjen tehtävien täyttämiseksi.
Työ- ja elinkeinoministeriön on laadittava kolmen vuoden välein Valtion ydinjätehuoltorahastolle arvio jätehuoltovelvollisten vastuumääristä ja rahastotavoitteista seuraavilta viideltä vuodelta. Jätehuoltovelvollisen on toimitettava ministeriölle 88 §:n 2 momentissa tarkoitetun täydennyksen yhteydessä alustava arvio ydinjätehuollon kokonaiskustannuksista kunkin vuoden lopun tilanteessa ja kustannustasossa täydennyksessä käsiteltyä ajanjaksoa seuraavalta kahdelta vuodelta.
Valtion ydinjätehuoltorahaston on valvottava, että ydinenergialain 52 §:n 1 momentissa tarkoitettujen turvaavien vakuuksien vakuusarvoa on edelleen pidettävä riittävänä.
Jos vakuutta ei enää voida pitää riittävänä, valtion ydinjätehuoltorahastolla on oikeus vaatia lisävakuus tai uusi vakuus ja asettaa määräaika, jonka kuluessa sellainen vakuus on annettava.
Valtion ydinjätehuoltorahastolla on oikeus määrätä, missä järjestyksessä ydinenergialain 52 §:n 1 momentissa tarkoitettuja turvaavia vakuuksia muutetaan rahaksi.
Jos vakuuksia palautetaan jätehuoltovelvolliselle tai jätehuoltovelvollisen osakkeenomistajalle, rahastolla on oikeus määrätä velallista kuultuaan, missä järjestyksessä ja mitä vakuuksia kulloinkin palautetaan.
Ydinenergialain 45 §:ssä ja 52 §:n 1 momentissa tarkoitetut vakuudet säilytetään valtiokonttorissa. Valtiokonttorin on huolehdittava hallussaan olevien vakuuksien voimassaolosta.
Ydinlaitoksen rakentamisen eri vaiheet saa aloittaa vasta kun säteilyturvakeskus on todennut 35 §:ssä mainittujen asiakirjojen sekä muiden edellyttämiensä yksityiskohtaisten suunnitelmien ja asiakirjojen perusteella kunkin vaiheen osalta, että turvallisuuteen vaikuttavat tekijät ja turvallisuutta koskevat määräykset on otettu riittävästi huomioon.
Rakentamisluvan myöntämisen jälkeen säteilyturvakeskus valvoo yksityiskohtaisesti laitoshankkeen toteuttamista. Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että rakentamisluvan ehtoja ja hyväksyttyjä 35 §:ssä tarkoitettuja suunnitelmia noudatetaan ja että ydinlaitos tehdään muutoinkin ydinenergialain nojalla annettujen määräysten mukaisesti.
Ydinlaitoksen käyttöönoton eri vaiheet saa aloittaa vasta, kun Säteilyturvakeskus on todennut 36 §:ssä mainittujen asiakirjojen sekä muiden edellyttämiensä yksityiskohtaisten suunnitelmien ja asiakirjojen perusteella kunkin vaiheen osalta, että turvallisuuteen vaikuttavat tekijät ja turvallisuutta koskevat määräykset on otettu riittävästi huomioon. Vastaavat vaatimukset koskevat myös ydinlaitoksen uudelleen tapahtuvaa käyttöönottoa erityisen merkittävän laitosmuutoksen jälkeen.
110 a § (31.10.2013/755)
Ydinpolttoainetta saa tuoda rakenteilla olevalle ydinvoimalaitokselle vasta kun Säteilyturvakeskus on todennut, että polttoaineen siirtoon ja varastointiin on turvalliset järjestelyt.
Säteilyturvakeskus valvoo ydinlaitoksen käyttöä sen varmistamiseksi, että laitoksen käyttö on turvallista ja että sen käytössä noudatetaan lupaehtoja ja hyväksyttyjä suunnitelmia ja että käyttö on muutoinkin ydinenergialain ja sen nojalla annettujen määräysten mukaista. Ydinlaitoksen käytön valvonta kohdistuu myös ydinlaitoksen järjestelmien, rakenteiden ja laitteiden huoltoon, korjauksiin, tarkastuksiin ja testauksiin.
Jos luvanhaltija aikoo tehdä sellaisia turvallisuuteen vaikuttavia muutoksia ydinlaitoksen järjestelmissä, rakenteissa, ydinpolttoaineessa tai laitoksen käyttötavassa, jotka merkitsevät muutoksia Säteilyturvakeskuksen hyväksymiin suunnitelmiin tai asiakirjoihin, luvanhaltijan on saatava tällaisille muutoksille Säteilyturvakeskuksen hyväksyminen ennen niiden tekemistä. Luvanhaltijan on lisäksi huolehdittava 35, 36 ja 36 a §:ssä mainittujen Säteilyturvakeskukselle toimitettujen asiakirjojen muuttamisesta vastaavasti.
112 a § (31.10.2013/755)
Jos luvanhaltija aikoo tehdä sellaisia turvallisuuteen vaikuttavia muutoksia kaivos- ja malminrikastustoiminnassa, jotka merkitsevät muutoksia Säteilyturvakeskuksen hyväksymiin asiakirjoihin, luvanhaltijan on saatava tällaisille muutoksille Säteilyturvakeskuksen hyväksyntä ennen niiden tekemistä. Säteilyturvakeskuksen on vastaavasti hyväksyttävä kaivoksen tai malminrikastuslaitoksen käytöstä poistamiseen liittyvät säteilyturvallisuuteen vaikuttavat toimenpiteet. Luvanhaltijan on huolehdittava siitä, että 62 a §:ssä tarkoitetut asiakirjat muutetaan vastaavasti.
112 b § (19.12.2017/1001)
Säteilyturvakeskus valvoo ydinenergialain 55 ja 63 §:n mukaisesti ydinlaitoksen käytöstäpoistoa sen varmistamiseksi, että laitoksen käytöstäpoistamisessa noudatetaan lupaehtoja ja hyväksyttyjä suunnitelmia ja että toiminta on muutoinkin ydinenergialain ja sen nojalla annettujen säädösten ja määräysten mukaista. Ydinlaitoksen käytöstäpoiston valvonta kohdistuu myös ydinlaitoksen järjestelmien, rakenteiden ja laitteiden huoltoon, korjauksiin, tarkastuksiin ja testauksiin.
Ydinlaitoksen käytöstäpoiston keskeiset vaiheet saa aloittaa vasta, kun Säteilyturvakeskus on todennut 36 a §:ssä mainittujen asiakirjojen sekä muiden edellyttämiensä yksityiskohtaisten suunnitelmien ja asiakirjojen perusteella kunkin keskeisen vaiheen osalta, että turvallisuuteen vaikuttavat tekijät ja turvallisuutta koskevat määräykset on otettu riittävästi huomioon. Vaiheita voidaan toteuttaa rinnakkain.
Ydinturvallisuuden kannalta merkittävien ydinlaitoksen rakenteiden ja laitteiden rikkomatonta aineenkoetusta saa suorittaa vain Säteilyturvakeskuksen hyväksymä testauslaitos. (31.10.2013/755)
Luvanhaltijan on haettava kirjallisesti 1 momentissa tarkoitetun testauslaitoksen hyväksymistä tehtäväänsä. (17.12.2015/1532)
113 a § (31.10.2013/755)
Säteilyturvakeskus määrittelee ydinturvallisuuden kannalta vähemmän merkittävät ydinlaitoksen laitteiden ja rakenteiden tarkastukset, jotka luvanhaltija voi osoittaa omatarkastuslaitoksen suoritettaviksi.
Muut kuin 1 momentissa tarkoitetut ydinlaitoksen laitteiden ja rakenteiden tarkastukset luvanhaltijan on pyydettävä Säteilyturvakeskukselta tai auktorisoidulta tarkastuslaitokselta.
Auktorisoidun tarkastuslaitoksen tarkastusalan ja tarkastuksen laajuuden määrittelee Säteilyturvakeskus hyväksyntäpäätöksessään.
113 b § (31.10.2013/755)
Ydinturvallisuuden kannalta merkittävien ydinlaitoksen rakenteiden ja laitteiden rikkomatonta testausta saa määräaikaistarkastuksissa tehdä vain Säteilyturvakeskuksen hyväksymän pätevöintielimen pätevöimillä testausjärjestelmillä.
Säteilyturvakeskus määrittelee edellä 1 momentissa tarkoitetut ydinturvallisuuden kannalta merkittävät rakenteet ja laitteet sekä niiden testausjärjestelmät.
Luvanhaltijan on haettava kirjallisesti pätevöintielimen hyväksymistä tehtäväänsä.
Säteilyturvakeskus valvoo, että ydinpolttoaine suunnitellaan, valmistetaan ja varastoidaan sekä että sitä käsitellään ja käytetään annettujen säännösten ja määräysten mukaisesti. Ydinpolttoainetta saa sijoittaa reaktoriin vasta kun säteilyturvakeskus on hyväksynyt aineen otettavaksi käyttöön.
Säteilyturvakeskus valvoo, että ydinaineiden ja ydinjätteiden kuljetuksissa noudatetaan ydinenergialain nojalla annettuja määräyksiä sekä muita radioaktiivisten aineiden kuljetuksia koskevia määräyksiä.
Kuljetukseen saa ryhtyä vasta kun säteilyturvakeskus on todennut, että kuljetuskalusto ja kuljetusjärjestelyt sekä turva- ja valmiusjärjestelyt täyttävät niille asetetut vaatimukset ja että vahingonkorvausvastuu ydinvahingon varalta on järjestetty,
Säteilyturvakeskuksen on tarpeen vaatiessa ilmoitettava ydinaineiden tai ydinjätteiden kuljetuksesta sille aluehallintovirastolle, jonka alueella kuljetus tapahtuu. (31.10.2013/755)
115 a § (27.11.2008/732)
Kun ydinaineita, ydinjätteitä, 8 §:ssä mainittuja aineita, laitteita, laitteistoja tai tietoaineistoja taikka uraania tai toriumia sisältäviä malmeja tuodaan Euroopan yhteisöjen ulkopuolelta taikka ydinjätteitä tai uraania tai toriumia sisältäviä malmeja viedään yhteisöjen ulkopuolelle, niiden laatu ja määrä sekä luvanvaraisuus on ilmoitettava selvästi tulli-ilmoituksessa tai siihen liitetyssä selvityksessä. Tulli-ilmoitukseen on lisäksi merkittävä kyseiseen vientiin tai tuontiin oikeuttavan ydinenergialain mukaisen luvan numero. Jos tuontiin tai vientiin ei tarvita lupaa, tulli-ilmoitukseen on liitettävä 132 ja 133 §:ssä mainituissa tapauksissa 136 §:n 3 momentissa tarkoitettu jäljennös Säteilyturvakeskukselle tehdystä ilmoituksesta Säteilyturvakeskuksen merkinnällä varustettuna.
115 b § (20.6.1996/473)
Luovutettaessa yhteisöjen ulkopuolelta tuleva lähetys tullitoimipaikasta tulliviranomaisen on tarkastettava, että luovutuksensaajalla tai hänen valtuuttamallaan asiamiehellä on 7 a, 7 b tai 7 c luvussa tarkoitettu lupa maahantuontiin, jollei maahantuontia ole 3 luvun perusteella vapautettu luvanvaraisuudesta.
2 momentti on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
Säteilyturvakeskus valvoo, että ydinjätehuoltoon kuuluvat toimenpiteet ja niiden valmistelu suoritetaan annettujen säännösten ja määräysten sekä ydinenergialain 28 §:n nojalla annettujen päätösten mukaisesti.
Säteilyturvakeskuksen tehtävänä on lisäksi vahvistaa, miten jätehuoltovelvollisen tulee pitää kirjaa ydinenergian käytössä syntyneistä ydinjätteistä.
Säteilyturvakeskuksen tehtävänä on painelaitteiden osalta erityisesti:
1) asettaa ydinteknisten painelaitteiden turvallisuutta koskevat yksityiskohtaiset vaatimukset;
2) valvoa ja tarkastaa, että ydinteknisten painelaitteiden suunnittelu, valmistus, sijoitus, asennus, käyttö, kunnossapito ja korjaus täyttävät turvallisuutta koskevat vaatimukset ja määräykset;
3) asettaa ydinteknisten painelaitteiden valmistusta ja siihen liittyvää laadunvarmistusta koskevat tarkemmat vaatimukset;
4) valvoa ja tarkastaa, että tavallisten painelaitteiden sijoitus, asennus, käyttö, kunnossapito ja korjaus täyttävät turvallisuutta koskevat vaatimukset; sekä
5) asettaa vaatimukset, jotka koskevat luvanhaltijalle kuuluvia toimenpiteitä ja menettelyjä ydinlaitosten painelaitteiden turvallisuuden varmistamiseksi, sekä valvoa vaatimusten toteutumista.
117 a § (26.11.1999/1069)
Ydinlaitoksissa olevien painelaitteiden asennukselta, käytöltä ja sijoitukselta vaadittavan turvallisuustason perusteet ovat ydinenergialain 6 §:ssä säädetyn mukaiset.
Ydinteknisten painelaitteiden valmistajan on vaadittaessa voitava osoittaa, että painelaite sekä sen suunnittelu ja valmistus täyttävät ydinenergian käytön turvallisuutta koskevat vaatimukset.
117 b § (31.10.2013/755)
Hyväksyessään auktorisoidun tarkastuslaitoksen tehtäväänsä Säteilyturvakeskuksen tulee määritellä laitoksen tarkastusoikeudet sekä asettaa toimintaa koskevat vaatimukset ja ehdot. Hyväksymispäätöksessä tulee todeta päätöksen voimassaoloaika, laitoksen raportointivelvollisuus Säteilyturvakeskukselle sekä velvollisuus noudattaa laissa säädettyä vaitiolovelvollisuutta.
Edellä 1 momentissa säädettyä sovelletaan myös ydinenergialain 60 a §:ssä tarkoitettuun testauslaitokseen ja pätevöintielimeen.
Säteilyturvakeskus ylläpitää ydinmateriaalien valvontajärjestelmää, jonka tarkoituksena on huolehtia ydinaseiden leviämisen estämiseksi tarpeellisesta ydinenergian käytön valvonnasta sekä sellaisiin ydinenergia-alan kansainvälisiin sopimuksiin, joissa Suomi on sopimuspuolena, liittyvästä valvonnasta. Säteilyturvakeskus valvoo, että luvanhaltijalla on tarpeellinen asiantuntemus ja valmiudet valvonnan järjestämiseksi ja että luvanhaltija omalta osaltaan toteuttaa edellä tarkoitettua valvontaa annettujen määräysten mukaisesti.
1 momentissa tarkoitettua valvontajärjestelmää ylläpitäessään Säteilyturvakeskuksen tulee ottaa huomioon Euratomin ydinmateriaalivalvonnan täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (Euratom) N:o 302/2005 mukaiset velvoitteet. Asetuksessa tarkoitettuna laitosalueen edustajana kaikille laitosalueille toimii Säteilyturvakeskus. (27.11.2008/732)
118 a § (20.6.1996/473)
Säteilyturvakeskus hyväksyy Euratom-sopimuksen 81 artiklassa ja Euroopan unionin ydinaseettomien jäsenvaltioiden, Euroopan atomienergiayhteisön ja kansainvälisen atomienergiayhteisön välillä ydinsulkusopimuksen III artiklan 1 ja 4 kohdan täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen (SopS 55/95) 9 artiklassa tarkoitetut tarkastajat. Säteilyturvakeskuksen on hyväksyttävä tarkastaja, ellei arvioida hänen toimintansa voivan vaarantaa ydinenergian käytön turvallisuutta tai ydinaseiden leviämisen estämistä. Säteilyturvakeskuksen on ennen tarkastajien hyväksymistä pyydettävä ainakin ydinlaitosten rakentamis- ja käyttölupien haltijoiden lausunnot ehdotetuista tarkastajista.
Jos säteilyturvakeskus katsoo, ettei se voi hyväksyä 1 momentissa tarkoitettua tarkastajaa, sen on siirrettävä tarkastajien hyväksymistä koskeva asia kauppa- ja teollisuusministeriön ratkaistavaksi.
118 b § (31.10.2013/755)
Ydinenergian käyttö on suunniteltava ja toteutettava siten, että ydinenergialaissa ja sen nojalla säädetyt sekä Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksessa ja sen nojalla määrätyt ydinmateriaalivalvontaa koskevat velvoitteet täytetään. Ydinlaitoksessa tai muussa ydinenergian käyttöpaikassa ei saa olla ilmoitettuihin tietoihin sisältymättömiä ydinmateriaalivalvonnan kannalta merkityksellisiä tiloja, materiaaleja eikä toimintoja. Luvanhaltijalla tai muulla ydinenergian käyttäjällä on oltava ydinaineen ja muun ydinmateriaalin kirjanpito- ja raportointijärjestelmä, jolla varmistetaan tietojen oikeellisuus, kattavuus ja jatkuvuus ydinaseiden leviämisen estämiseksi tarpeellisen valvonnan toteuttamiseksi.
Säteilyturvakeskus valvoo, että luvanhaltijan käytettävissä oleva organisaatio on tarkoituksenmukainen ja riittävä, että ydinenergian käyttöön osallistuvat henkilöt täyttävät asetetut kelpoisuusehdot ja että näille on järjestetty asianmukainen koulutus.
Ydinenergian käyttöä harjoittavan on tehtävä tämän toiminnan lopettamisesta ilmoitus säteilyturvakeskukselle.
Säteilyturvakeskuksen on kerran vuodessa annettava kauppa- ja teollisuusministeriölle selvitys ydinenergia-alan valvontatoiminnasta sekä muutoinkin riittävästi annettava tietoja kauppa- ja teollisuusministeriölle valvontatoiminnastaan.
Säteilyturvakeskuksen on pidettävä luetteloa ratkaisemistaan lupa-asioista. Kauppa- ja teollisuusministeriölle annettavaan vuosittaiseen selvitykseen on liitettävä luettelo kuluneen vuoden aikana ratkaistuista lupa-asioista.
16 lukuVastuullinen johtaja ja muu ydinenergian käytössä tarvittava henkilökunta
Ydinlaitoksen vastuullisen johtajan, tämän varahenkilön sekä ydinlaitoksen käytössä tarvittavan muun henkilökunnan tehtävät, toimivalta ja vastuu on määrättävä Säteilyturvakeskuksen hyväksymässä johtosäännössä.
Mitä 1 momentissa säädetään, on Säteilyturvakeskuksen niin vaatiessa sovellettava myös muuhun ydinenergian käyttöön.
123–124 § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
Vastuulliseksi johtajaksi hyväksyttävältä henkilöltä on vaadittava, paitsi jos se suunnitellun toiminnan luonteen vuoksi on ilmeisen tarpeetonta, että:
1) hän on Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen, jos lupa toimintaan voidaan myöntää vain Euroopan unionin jäsenvaltion lainkäyttövallan alaiselle luonnolliselle henkilölle, yhteisölle tai viranomaiselle;
2) hän on suorittanut tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon, jos kysymyksessä on ydinlaitoksen käytön vastuullinen johtaja, ja muissa tapauksissa, että hänellä on tehtävään soveltuva koulutus;
3) hänellä on tehtävän edellyttämä ydinenergia-alan tekninen asiantuntemus ja erityisesti ydinenergian käytön turvallisuutta koskeva asiantuntemus;
4) hänellä on riittävä käytännön kokemus alalta;
5) hän hallitsee riittävästi ydinenergia-alan lainsäädäntöä sekä sen nojalla annettuja määräyksiä; sekä
6) hän on muutoin tehtävään soveltuva.
126–130 § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
130 a § (27.5.2004/430)
Ydinenergialain 8 §:n 2 momentin perusteella tehtävän ilmoituksen tulee sisältää ilmoituksen tekijän nimi tai liikkeen harjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka sekä seuraavat tiedot:
1) paikka, jossa toimintaa harjoitetaan;
3) tieto siitä, mihin 9 a §:n 1 momentissa tarkoitettuun polttoainekierron vaiheeseen toiminta liittyy; sekä
4) muut säteilyturvakeskuksen tarpeelliseksi katsomat tiedot.
Luvanvaraisuudesta vapautetun toiminnan harjoittajan on tässä luvussa tarkoitetuissa tapauksissa tehtävä säteilyturvakeskukselle ilmoitus, jonka tulee sisältää ilmoituksen tekijän nimi tai liikkeen harjoittamisessa käytettävä toiminimi ja kotipaikka sekä jäljempänä 132–135 c §:ssä tarkoitetut tiedot.
Jos kysymyksessä on 14 §:n 2 momentissa tarkoitettu vienti, 131 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen tulee sisältää lisäksi seuraavat tiedot:
1) viennin kohteena olevan malmin määrä, laatu ja alkuperä;
2) maa, johon malmi on tarkoitus viedä; sekä
3) yhteenveto saman kalenterivuoden aikana toiminnanharjoittajan tähän maahan viemien malmien määristä.
Jos kysymyksessä on 12 §:n 1 momentissa, 13 §:n 1 momentissa, 14 §:n 1 momentissa tai 18 §:n 1 momentissa tarkoitettu maahantuonti, 131 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen tulee sisältää seuraavat tiedot: (27.5.2004/430)
1) aineiden tai tuotteiden määrä, laatu ja alkuperä;
3) aineiden tai tuotteiden käyttötarkoitus;
4) yhteenveto maahantuojan hallussa olevien muiden ydinenergialain 2 §:ssä tarkoitettujen aineiden ja tuotteiden määristä; sekä
5) paikka, jossa maahantuotuja aineita tai tuotteita varastoidaan, käsitellään tai käytetään.
Jos kysymyksessä on 12 §:n 1 momentissa, 13 §:n 1 momentissa, 15 §:ssä, 18 §:n 1 momentissa tai 21 §:ssä tarkoitettu luovutus, 131 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen tulee sisältää lisäksi seuraavat tiedot: (27.11.2008/732)
1) aineiden tai tuotteiden määrä, laatu ja alkuperä;
2) vastaanottajan nimi tai liikkeenharjoittamisessa käytettävä toiminimi sekä kotipaikka;
4) yhteenveto saman kalenterivuoden aikana samalle vastaanottajalle luovutettujen aineiden ja tuotteiden määristä.
134 a § (31.10.2013/755)
Jos kysymyksessä on 17 §:n 1 momentissa tarkoitettu kuljetus, 131 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen tulee sisältää lisäksi seuraavat tiedot:
1) lähettäjä ja vastaanottaja;
2) kuljetettavan aineen laatu ja määrä;
5) muut Säteilyturvakeskuksen tarpeellisiksi katsomat tiedot.
Jos kysymyksessä on 12 §:n 2 momentissa, 13 §:n 1 momentissa tai 18 §:n 2 momentissa tarkoitettu hallussapito, varastointi, käsittely, käyttö tai valmistus, 131 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen tulee sisältää lisäksi seuraavat tiedot: (27.5.2004/430)
1) aineiden tai tuotteiden määrä, laatu ja alkuperä;
3) aineiden tai tuotteiden käyttötarkoitus; sekä
4) paikka, jossa toimintaa harjoitetaan.
135 a–135 b §
135 a–135 b § on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
135 c § (27.5.2004/430)
Jos kysymyksessä on 18 a §:n 1 momentissa tarkoitettujen aineiden, laitteiden tai laitteistojen valmistaminen ja kokoaminen, 131 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen tulee lisäksi sisältää kuvaus toiminnan laajuudesta sekä muut säteilyturvakeskuksen tarpeelliseksi katsomat tiedot.
Edellä 132 ja 133 §:ssä tarkoitetut ilmoitukset on toimitettava Säteilyturvakeskukselle kaksi viikkoa ennen maastavientiä tai maahantuontia. Lisäksi Säteilyturvakeskukselle on toimitettava kahden viikon kuluessa maastaviennistä tai maahantuonnista vahvistus vienti- tai tuontipäivämäärästä sekä viedyn tai tuodun ydinmateriaalin taikka uraania tai toriumia sisältävän malmin määrästä, jos nämä poikkeavat ilmoituksesta. (27.11.2008/732)
2 momentti on kumottu A:lla 27.11.2008/732.
Säteilyturvakeskuksen on annettava ilmoituksen tekijälle tulliviranomaisia varten jäljennös ilmoituksesta varustettuna säteilyturvakeskuksen tekemällä merkinnällä siitä, että kysymyksessä olevaa vientiä tai tuontia varten ei tarvita ydinenergialain mukaista lupaa. (20.6.1996/473)
Edellä 134 ja 135 §:ssä tarkoitetut ilmoitukset on toimitettava säteilyturvakeskukselle kahden viikon kuluessa vastaanottamisesta tai luovutuksesta. (20.6.1996/473)
Edellä 130 a ja 135 c §:ssä tarkoitetut ilmoitukset on toimitettava säteilyturvakeskukselle vuosittain helmikuun loppuun mennessä. (27.5.2004/430)
136 a § (31.10.2013/755)
Yksittäistä 17 §:n 1 momentissa tarkoitettua kuljetusta koskeva 134 a §:ssä tarkoitettu ilmoitus on toimitettava Säteilyturvakeskukselle kaksi viikkoa ennen kuljetusta. Jos kuljetus on toistuva, ensimmäisestä kuljetuksesta on ilmoitettava kuukautta ennen ja kustakin seuraavasta kuljetuksesta viikkoa ennen kuljetusta.
Vahvistettaessa tämän asetuksen voimaantultua ensimmäisen kerran jätehuoltovelvollisen kalenterivuoden rahastotavoitetta ydinenergialain 40 §:n 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa, on rahastotavoite määrättävä yhtä suureksi kuin jätehuoltovelvollisen ydinjätehuoltovaraus oli sen tilivuoden tilinpäätöksessä, joka välittömästi edelsi tämän asetuksen voimaantuloa. Vahvistettaessa saman jätehuoltovelvollisen rahastotavoitetta tämän jälkeen lähinnä seuraavan joulukuun viimeisen päivän vastuumäärän perusteella, on rahastotavoitteen lisäys määrättävä vähintään 75 prosentiksi siitä, mitä se muutoin olisi ydinenergialain ja edellä tässä asetuksessa säädetyn nojalla.
Tämän asetuksen voimaantulon jälkeen 137 §:ssä säädetyn perusteella ensimmäisen kerran vahvistettu ydinjätehuoltomaksu on suoritettava valtion ydinjätehuoltorahastolle ydinjätehuoltomaksun vahvistamista seuraavan kesäkuun loppuun mennessä.
Joka tämän asetuksen voimaan tullessa on jätehuoltovelvollinen, saa silloin kulumassa olevan kalenterivuoden aikana:
1) antaa 99 §:n 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen valtion ydinjätehuoltorahastolle maaliskuun loppuun mennessä;
2) toimittaa 88 §:n 2 momentissa tarkoitetut kulumassa olevan kalenterivuoden lopun vastuumäärän arvioimiseksi tarpeelliset tiedot kauppa- ja teollisuusministeriölle huhtikuun loppuun mennessä;
3) hakea 91 §:ssä tarkoitettua hyväksymistä syyskuun loppuun mennessä; sekä
4) toimittaa 95 §:ssä tarkoitetut vakuudet valtiokonttorille marraskuun loppuun mennessä.
Tämän asetuksen 89 §:ssä tarkoitettu päätös kuluvan kalenterivuoden rahastotavoitteen vahvistamisesta on asetuksen voimaan tullessa kuluvan kalenterivuoden osalta tehtävä voimaantuloa lähinnä seuraavan huhtikuun loppuun mennessä.
Tämän asetuksen 89 §:ssä tarkoitettu päätös jätehuoltovelvollisen kuluvan kalenterivuoden lopun arvioidusta vastuumäärästä on asetuksen voimaan tullessa kuluvan kalenterivuoden osalta tehtävä voimaantuloa lähinnä seuraavan kesäkuun loppuun mennessä.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa tehdyt atomienergia-asetuksen (75/58) 16 §:ssä tarkoitettua johtajaa ja tämän varamiestä koskevat hyväksymispäätökset jäävät voimaan yhtä pitkäksi ajaksi kuin ne atomienergialain (356/57) mukaiset luvat, joihin hyväksymispäätöksessä viitataan.
Edellä 128 ja 129 §:ssä tarkoitettuja hyväksymisiä on haettava kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.
Ydinenergialain 8 §:n 3 momentin mukaista ennakkotietoa haetaan työ- ja elinkeinoministeriöltä kirjallisella hakemuksella, johon on liitettävä virkatodistus ja kaupparekisteriote taikka vastaava selvitys hakijasta ja hakijan kansallisuudesta ja jonka tulee sisältää riittävä kuvaus siitä toiminnasta, jota ennakkotietohakemus koskee.
142 a § (20.6.1996/473)
Kauppa- ja teollisuusministeriö voi vahvistaa vienti-, tuonti- ja kuljetuslupia koskevissa hakemuksissa käytettävien lomakkeiden kaavoja, joilla korvataan kokonaan tai osittain 7 a, 7 b, 7 c ja 8 luvussa tarkoitetut hakemukseen liittyvät selvitykset ja tiedot.
Ydinenergialain 80 §:n 2 momentissa tarkoitetun ydinlaitoksen, aineen, esineen tai tietoaineiston säilytyksestä huolehtii säteilyturvakeskus.
144 § on kumottu A:lla 17.12.2015/1532.
Jos ydinenergian käytössä ei ole noudatettu ydinenergialaissa tai sen nojalla annettuja 118 §:n 1 momentissa tarkoitettua valvontaa koskevia säännöksiä, määräyksiä tai lupaehtoja, on ydinenergialain 65 §:n 2 momentissa tarkoitettu viranomainen säteilyturvakeskus. (20.6.1996/473)
Muissa kuin ydinenergialain 65 §:n 1 momentissa tai edellä 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa toimivaltainen viranomainen on kauppa- ja teollisuusministeriö.
Suunnitteluperusteuhan määrittelemisestä vastaa Säteilyturvakeskus. Ennen suunnitteluperusteuhan vahvistamista Säteilyturvakeskus kuulee sisäministeriötä, ydinenergialain 56 §:n 2 momentissa tarkoitettua neuvottelukuntaa sekä luvanhaltijoita, joiden turvajärjestelyvelvoitteisiin suunnitteluperusteuhka saattaa vaikuttaa.
Ydinenergian käyttöön kohdistuvan lainvastaisen toiminnan uhkakuvan määrittelemisestä vastaa Suojelupoliisi. (19.12.2017/1001)
147 § on kumottu L:lla 17.12.2020/1039.
Ydinvoimalaitoksen valmiussuunnitelman mukainen valmiuspäällikkö johtaa omatoimiseen varautumiseen liittyviä pelastustoimenpiteitä. Pelastustoimintaa johtaa pelastusviranomainen saatuaan tiedon onnettomuudesta tai muusta vaaratilanteesta.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1988.
Tässä liitteessä esiintyvät luetelmakohdat ovat pääosin otsikkotasolla tehtyjä lyhennelmiä kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 muuttamisesta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1382/2014 I liitteen ryhmän 0 (seuraavassa luettelon) luetelmakohdista. (17.12.2015/1532)
1.1.1 Uraani, jonka rikastusaste uraani 235- ja uraani 233-isotooppien suhteen on suurempi kuin 0,20 (20 %) sekä erotettu plutonium.
1.2. Laitteet ja laitteistot sekä niiden komponentit
1.2.1 Laitokset luonnonuraanin, köyhdytetyn uraanin ja erityisten halkeamiskelpoisten aineiden isotooppien erotusta varten ja niitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit siten kuin ne on määritelty luettelossa tuotenumeron 0B001 kohdalla.
1.2.2 Edellä 1.2.1 kohdassa määriteltyjä isotooppierotuslaitoksia varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut, UF6-korroosiota kestävistä aineista tehdyt tai niillä suojatut apujärjestelmät, laitteet ja komponentit siten kuin ne on määritelty luettelossa tuotenumeron 0B002 kohdalla.
1.2.3 Raskaan veden, deuteriumin ja deuteriumyhdisteen tuotanto- tai konsentrointilaitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit siten kuin ne on määritelty luettelossa tuotenumeron 0B004 kohdalla.
1.2.4. Plutoniumia sisältävien ydinreaktorin polttoaine-elementtien valmistukseen erityisesti suunniteltu laitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet siten kuin ne on määritelty luettelossa tuotenumeron 0B005 kohdalla.
1.2.5. Ydinreaktorin säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit siten kuin ne on määritelty luettelossa tuotenumeron 0B006 kohdalla.
1.2.6. Plutoniumin konversiolaitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet siten kuin ne on määritelty luettelossa tuotenumeron 0B007 kohdalla.
1.3. Kohtiin 1.1 ja 1.2 liittyvät tietoaineistot
1.3.1. Tietokoneohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muokattu edellä 1.1 ja 1.2 kohdissa määriteltyjen tuotteiden kehittämistä, tuotantoa tai käyttöä varten siten kuin ne on määritelty luettelossa tuotenumeron 0D001 kohdalla.
1.3.2. Teknologia edellä 1.1 ja 1.2 kohdissa määriteltyjen tuotteiden kehittämistä, tuotantoa tai käyttöä varten siten kuin teknologia on määritelty luettelossa tuotenumeron 0E001 kohdalla.
2.1.2 Muu kuin edellä 1.1 kohdassa tarkoitettu erityinen halkeamiskelpoinen aine.
2.2.1. Deuterium, raskas vesi (deuteriumoksidi) ja muut deuteriumyhdisteet sekä deuteriumia sisältävät seokset ja liuokset, joissa deuterium-vety-isotooppisuhde ylittää arvon 1:5 000 (tuotenumero 0C003) ja jotka on tarkoitettu ydinenergian käyttöön.
2.2.2. Reaktoriluokan grafiitti, jonka puhtaustaso on vähemmän kuin 5 miljoonasosaa "booriekvivalenttia" ja jonka tiheys on suurempi kuin 1,5 g/cm, siten kuin se on tarkemmin määritelty luettelossa tuotenumeron 0C004 kohdalla.
M1 3 000 kg
M2 30 000 kg
2.2.3. Kaasudiffuusiokalvojen valmistukseen erityisesti valmistetut UF6-korroosiota kestävät yhdisteet tai jauheet siten kuin ne on tarkemmin määritelty luettelossa tuotenumeron 0C005 kohdalla.
2.3. Laitteet ja laitteistot sekä niiden komponentit
2.3.1. Ydinreaktorit ja niitä varten erityisesti suunnitellut ja valmistetut komponentit siten kuin ne on tarkemmin määritelty luettelossa tuotenumeron 0A001 kohdalla.
2.3.2. Uraanin konversiolaitos ja erityisesti sitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet siten kuin ne on tarkemmin määritelty luettelossa tuotenumeron 0B003 kohdalla.
2.3.3. Ydinreaktorin polttoaine-elementtien (muunlaisten kuin plutoniumia sisältävien elementtien) valmistukseen erityisesti suunniteltu laitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet siten kuin ne on tarkemmin määritelty luettelossa tuotenumeron 0B005 kohdalla.
2.3.4. Säteilytetyn ydinpolttoaineen säiliöt, joilla tarkoitetaan sellaista säteilytetyn polttoaineen kuljetukseen ja/tai varastointiin tarkoitettua astiaa, joka suojaa kemiallisilta, lämpö tai säteilyhaitoilta ja haihduttaa hajoamislämmön käsittelyn, kuljetuksen ja varastoinnin aikana.
2.3.5. Kuumakammiot, joilla tarkoitetaan kaukokäsittelylaitteilla varustettua kammiota tai toisiinsa kytkettyjä kammioita, joiden kokonaistilavuus on vähintään 6 m3 ja joiden suojaus vastaa vähintään 0,5 metrin paksuista betonia, jonka tiheys on vähintään 3,2 g/cm3.
2.4. Kohtiin 2.1 ja 2.2 ja 2.3 liittyvät tietoaineistot
2.4.1. Tietokoneohjelmistot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muokattu edellä 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdissa määriteltyjen tuotteiden kehittämistä, tuotantoa tai käyttöä varten, siten kuin ne on tarkemmin määritelty luettelossa tuotenumeron 0D001 kohdalla.
2.4.2. Teknologia edellä 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdissa määriteltyjen tuotteiden kehittämistä, tuotantoa tai käyttöä varten siten kuin teknologia on määritelty luettelossa tuotenumeron 0E001 kohdalla.
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 1992.
Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä maaliskuuta 1993.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1994.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1995.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1996.
Komission asetus (EURATOM) N:o 3227/76; EYVL N:o L 363, 31.12.1976 s. 1, Neuvoston direktiivi N:o 92/3/EURATOM; EYVL N:o L 35, 12.12.1992 s. 24, Neuvoston asetus (EURATOM) N:o 1493/93; EYVL N:o L 148, 19.6.1993 s. 1, Neuvoston asetus (EY) N:o 3381/94; EYVL N:o L 367, 31.12.1994 s. 1
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997.
Neuvoston päätös 96/613/YUTP; EYVL N:o L 278, 30.10.1996, s. 1
Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä marraskuuta 1999.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa jätettyihin lupahakemuksiin sovelletaan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Tämä asetus tulee voimaan 31 päivänä toukokuuta 2004.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa jätettyihin lupahakemuksiin sovelletaan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Mikäli sellainen tämän asetuksen 135 b §:ssä tarkoitettu vienti, josta ei ole tarvinnut tehdä ilmoitusta ennen tämän asetuksen voimaantuloa, tapahtuu kahden viikon kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, 136 §:n 2 momentin mukainen ilmoitus on tehtävä kahden viikon kuluessa vientitapahtumasta.
Tämän asetuksen 135 c §:n mukainen ilmoitus toiminnasta, josta ei ole tarvinnut tehdä ilmoitusta ennen tämän asetuksen voimaantuloa, on tehtävä säteilyturvakeskukselle ensimmäisen kerran 60 päivän kuluessa asetuksen voimaantulosta.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2008. Sen 74 § tulee kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2009 sekä 88 ja 89 § 1 päivänä helmikuuta 2010.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa voidaan ryhtyä asetuksen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
Tämä asetus tulee voimaan 31 päivänä lokakuuta 2013.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.
Tämän asetuksen voimaan tullessa vireillä oleviin ydinenergian käyttöä koskeviin asioihin sovelletaan tätä asetusta. Suomessa käytetyn tutkimusreaktorin käytöstäpoistamista koskevaan asiaan, jota koskeva hakemus lupapäätöstä varten on tullut vireille ennen tämän asetuksen voimaantuloa, sovelletaan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Ydinvoimalaitokseen, joka on rakennettu ja jonka käyttämiseen on myönnetty lupa ensimmäisen kerran ennen vuotta 1990, ei sovelleta 22 b §:n 4–6 momenttia, ellei soveltaminen ole kyseessä olevan ydinvoimalaitoksen tekniset ratkaisut huomioon ottaen ydinenergialain (990/1987) 7 a §:ssä säädetyn periaatteen mukaisesti perusteltua.
Neuvoston direktiivi 2014/87/Euratom (32014L0087); EUVL L 219, 25.7.2014, s. 42, Neuvoston direktiivi 2011/70/Euratom (32011L0070); EUVL L 199, 2.8.2011, s. 48, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/52/EU (32014L0052); EUVL N:o L 124, 16.4.2014, s. 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU (32011L0092); EUVL N:o L 26, 28.1.2012, s. 1
Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä joulukuuta 2020.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2021. Sen 88 §:n 3 momentti sekä 102 ja 104 § tulevat kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2022.