fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en et en fi fi fi fi fi fi en id en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi
Löydä rauha, ilo ja uudet voimavarat itsestäsi mindfulnessin avulla | Tietoisesti
Positiivisen psykologian yksittäiset koulutukset yrityksille
Positiivisen psykologian ja kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin etäkoulutus
Verkkokurssi: Kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin kehys
Etäkoulutus: Johdatus mindfulnessiin -kurssi
Mindfulnessin suomenkielinen käännös on hyväksyvä tietoinen läsnäolo. Voidaan puhua myös tietoisuustaidoista. Se on kykyä olla läsnä tässä hetkessä, arvostelematta, hyväksyen sen mitä juuri nyt on. Vaikka olemme elossa vain läsnäolevassa hetkessä eli juuri nyt, elettävä hetki kutistuu lähes aina mitättömäksi tapahtumaksi, ajatustemme ja mielemme askarrellessa lähes aina joko menneissä tai tulevissa asioissa ja tapahtumissa. Suremme ja pohdimme jo tapahtuneita asioita, tai pelkäämme etukäteen jotain tulevaa tapahtumaa, ja haaveilemme jostain muusta hetkestä, jolloin asiat ovat paremmin. Tällöin itse elämä unohtuu elämättä, sillä se on nyt, kaikkine hyvine ja huonoine puolineen ja tuntemuksineen. Mindfulness auttaa sinua olemaan läsnä tässä hetkessä, aistimaan sen ja elämään sitä täysillä.
Hyväksyvän tietoisen läsnäolon harjoittaminen on matka syvälle itseesi. Se tarjoaa loputtomasti mahdollisuuksia oppia, kasvaa ja avartua olemaan enemmän oma itsesi, voida paremmin ja olla onnellisempi. Oppia huomamaan, kun jäät kiinni vahingollisiin ajatusmalleihin ja kyvyn nostaa itsesi sieltä pois.  Se laajentaa näkökulmaasi, jolloin voit valita haasteellisissakin tilanteissa kulloinkin viisaimman tavan toimia.
On tärkeä ymmärtää, että mindfulness ei ole uskonto, se on yksinkertaisesti mielesi harjoitusohjelma. Se ei ole monimutkaista, mutta vaatii kyllä jonkun verran kärsivällisyyttä ja sitkeyttä.
Hyväksyvän tietoisen läsnäolon harjoittaminen lievittää tutkitusti stressiä ja stressiperäisten sairauksien oireita. Se tuo lievitystä myös ahdistukseen ja masennukseen. Harjoittaminen lisää keskittymiskykyä ja tyyneyttä, jotka puolestaan auttavat esimerkiksi asioiden ja tehtävien priorisoinnissa. Aivoissa tapahtuu harjoittamisen myötä rakenteellisia muutoksia. Muun muassa oppimiseen ja muistamiseen liittyvä hippokampuksen alue vahvistuu. Samalla limbiseen järjestelmään kuuluva mantelitumake, joka säätelee havaittuihin uhkiin liittyviä pelkoreaktioita, ohenee. Jokaisessa mindfulness-harjoituksessa voi kokea jo suoraan sen fysiologiset vaikutukset. Hiljentyminen hidastaa sykettä ja alentaa verenpainetta. Se laskee kortisolitasoja (kortisoli on stressihomoni) ja vapauttaa mm. serotoniinia, joka on aivojen välittäjäaine, jolla on vaikutusta muun muassa  mielialaan, sekä endorfiinia, joka on hyvän olon hormonimme.
Oheisesta videossa lääketieteen emeritusprofessori ja mindfulness MBSR-menetelmän kehittäjä Jon Kabat-Zinn kertoo mitä mindfulness on.
Kun alamme kiinnittää huomiota mielemme sisältöön, huomaamme nopeasti, että lähes kaikki on jonkinlaista arvostelua tai tuomitsemista. Arvostelua ei tarvitse arvostella, riittää, että sen huomaa. Huomaaminen vahvistaa kykyä nähdä asiat laajemmassa perspektiivissä, sellaisina kuin ne todellisuudessa ovat, ilman arvostelun rajoittavaa vaikutusta.
Meillä kaikilla on voimakas tarve tavoitella aina jotain parempaa hetkeä, parempaa aikaa, jolloin kaikki on juuri kuten minä haluan. Muutumme helposti kärsimättömiksi ja kiireisiksi. Kärsivällisyys auttaa meitä pysymään läsnä tässä hetkessä ja elämään täysillä juuri nyt eikä vain unelmissamme. Näin saamme paljon enemmän aikaa itse elämälle, kiirettä ei ole.
Olemme taipuvaisia ryntäämään nopeisiin johtopäätöksiin ja ratkaisuihin silloin, kun ajatuksemme, mielipiteemme ja asiantuntemuksemme sumentavat kykymme ymmärtää sen, mitä emme vielä tiedä. Aloittelijan mieli on asenne. Se ei tarkoita, ettemme tietäisi yhtään mitään. Se tarkoittaa, että meissä on niin paljon tilaa, ettemme jumiudu siihen, mitä jo tiedämme tai olemme kokeneet.
Hyväksyminen tarkoittaa sen näkemistä, miten asiat oikeasti ovat, ja tilanteen kokonaisvaltaista ymmärtämistä. Se ei tarkoita passiivista vetäytymistä, vaan viisaan suhtautumistavan löytämistä ja toimimista tarkoituksenmukaisella tavalla. Jos et näe, etkä hyväksy asioita sellaisina kuin ne oikeasti ovat, et myöskään tiedä kuinka toimia viisaimmalla tavalla niiden suhteen.
Kun hellitämme ajatuksesta, että asioiden olisi oltava juuri meidän mielemme mukaisia ollaksemme onnellisia, voimme olla tässä hetkessä vailla halua muuttaa sitä. Kun emme takerru siihen mitä haluamme tai mitä vihaamme, se vapauttaa meidät käsittämään koko todellisuuden uudella tavalla. Pehmeästi, arvostaen ja viisaasti, vailla kielteistä energiaa. Mitä enemmän hellitämme, sitä syvempää on hyvinvointimme.
Uskallammeko luottaa nykyhetkeen ja hyväksyä sen, mitä tunnemme, koemme ja näemme, koska juuri se on läsnä nyt? Uskallammeko luottaa siihen, ettei meidän tarvitse korjailla kaikkea tai oikeastaan yhtään mitään? Uskallamme luottaa elämään niin, että annamme sen virrata lävitsemme juuri sellaisena kun se on, iloineen ja suruineen?
Länsimainen kulttuurimme on tekemiseen keskittynyttä, edistyksellistä, haluamme aina päästä jonnekin. Kuitenkin, kun asetumme meditaatioharjoitukseen, meillä ei ole paikkaa minne mennä, ei mitään mitä tehdä, eikä mitään mitä saavuttaa. Ainoa tehtävämme on olla hereillä, sillä tämä hetki on kaikki mitä meillä on. Tämä hetki on täydellinen kaikkine puutteineenkin, sillä olemme elossa. Tämän asian syvällinen ymmärtäminen tuo uskomattoman voiman kaikkeen tekemiseen. Ponnistelemattomuus ei rajoita, eikä vähennä, vaan mahdollistaa täydemmän elämän.
Jos ei ole paikoillaan pysymistä, ei ole hiljaisuutta.
Jos ei ole hiljaisuutta, ei ole oivallusta.
Jos ei ole oivallusta, ei ole selkeyttä.
© 2022 Tietoisesti / Y-tunnus 2944348-9
Facebook: Tietoisesti / Instagram: @tietoisesti