fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Nuorten tulevaisuutta koskevat huolet on otettava vakavasti - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Koronaepidemia, Lapset, nuoret ja perheet
Nuorten elämään liittyy tänä päivänä sen kaltaisia epävarmuustekijöitä, että monen nuoren saattaa olla vaikea katsoa luottavaisin mielin tulevaisuuteen. Työ- ja opiskeluelämän haasteet, pandemioihin liittyvät uhkat, ilmastonmuutos ja digitalisoituneen yhteiskunnan riskit tietoturvan haavoittuvuuksista ovat asioita, jotka horjuttavat nuorten turvallisuudentunnetta.
Juuri pidetyillä valtakunnallisilla Nuorisotutkimuspäivillä pohdittiin myös sitä, onko koronapandemiasta tulossa uusi sukupolvikokemus, joka pysyvästi muokkaa parhaillaan nuoruuttaan elävien ihmisten elämää. Elämmekö nyt aikaa, joka kollektiivisessa muistissa tallentuu myöhemmin huolien vuosiksi?
Nuorten kysymyksiin ja huoliin on vastattava. On annettava selkeä viesti, että heidän näkemyksensä ovat tärkeitä ja että pelkoja voidaan yhdessä purkaa, ratkaisuja etsien.
Nuoruuden kehityksellisiin vaiheisiin kuuluvat suuret tunnemyllerrykset ylä- ja alamäkineen, vanhemmista irtautumisen ja itsenäistymisen prosessit sekä toisista nuorista erottautumisen ja yhteen liittymisen tasapainottelut.
Poikkeavina aikoina, kuten nyt koronapandemian aikana, nämä nuoruusiän tarpeet, kuten halu liittyä toisiin nuoriin, olla merkityksellinen osa kokonaisuutta ja saada vertaistukea, ovat olleet monin tavoin haasteellisia toteuttaa. Kuitenkin liittymisen tarve on nuoruuteen sisäänkirjoitettuna.
Toinen ihminen on toiselle ainutlaatuinen peili ja kasvun mahdollisuus. Nyt suhteissa olo on ollut hankalaa ja vaatinut uudelleen ajattelua monella tapaa.
Koronan vaikutukset nuorten hyvinvointiin
Nuorten mielenterveysongelmista ja avun saamisen puutteista on keskusteltu julkisuudessa viime aikoina paljon. Koronapandemian aikana rajoittuneet ihmiskontaktit, etäopiskelu ja työnsaantivaikeudet ovat aiheuttaneet nuorille sosiaalisen elämän kaventumista ja  ongelmia arjen rytmin hallinnassa.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tuoreen selvityksen mukaan korona-aika on lisännyt myös opiskelijoiden mielenterveys- ja päihdeongelmia. Kyselyyn vastanneista  opiskeluterveydenhuollon toimijoista 40 prosenttia koki huolen opiskelijoiden hyvinvoinnista huomattavasti suuremmaksi kuin vuotta aikaisemmin.
Erityistä huolta eristäytymisen aikana ovat herättäneet erityisesti ne nuoret, joilla oli jo ennen korona-aikaa päihde- ja mielenterveysongelmia tai muita vaikeuksia elämässään.
Kestävän hyvinvoinnin tavoittelu on kaikkien yhteinen asia. Nuorten kanssa elävien ja toimivien aikuisten on varmistettava, että nuorten ajatuksia kuullaan, kunnioitetaan ja niihin tartutaan. Aidot osallisuuden kokemukset synnyttävät puolestaan sitoutumista. Kohtaamisen ja kuulluksi tulemisen varmistaminen on mahdollista lisäämällä läsnä olevien ammattilaisten saatavuutta nuorten arjessa.
Kohtaaminen on erityisen merkityksellistä nuoren elämässä. Parhaimmillaan kohtaaminen tukee nuoren minuuden uudenlaista löytämistä toisen ihmisen hyväksymisen kautta. Tulla hyväksytyksi ja tunnistetuksi omana itsenään, ei työntekijänä, opiskelijana tai harjoittelijana, on kaikille tärkeää. Valitettavasti tämä ei toteudu kaikkien nuorten kohdalla.
Erityisen huolen aiheena ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret. Pahimmillaan nuori kokee ulkopuolisuutta ajatellen, ettei kuulu mihinkään. Mahdollistuuko silloin nuoren osallisuuden kokeminen? Pitäisikö puhua nuorten syrjäytymisen sijaan nuorten syrjäyttämisestä, kuten Katariina Mertanen pohtii tuoreessa väitöskirjassaan.
”Nähkää itsenne tavalla, jota muut eivät voi uskoa” (Kamala Harris)
Meillä aikuisilla on erityinen vastuu  siitä, minkälaista kuvaa me luomme nuorista, marginalisoimmeko nuoria puheillamme entistä enemmän. Puhummeko nuorista ja tietyistä ryhmistä kasvottomana joukkona sen sijaan, että puhuisimme yksittäisistä ihmisistä ja pohtisimme heidän yksilöllisiä avun ja tuen tarpeitaan.
Negatiivisen palautteen sijaan tulisi kiinnittää huomiota pärjäävyyteen ja selviytymiseen. Nuori kasvaa myönteisyydestä ja rakentavasta palautteesta, ei sormella osoittelusta.
Aikuisten tehtävänä on opastaa, innostaa ja auttaa uuden äärelle. Tarjota valintojen paletti ja sopiva sivellin. Kehittää palveluita niin, ettei kukaan pääsisi tippumaan ja  vahvistaa niitä rakenteita, jotka syrjäyttämisen ja eriarvoistamisen sijaan kannattelevat nuoria.
Hakulinen, Tuovi; Hietanen-Peltola, Marke; Hastrup, Arja; Vaara, Sarianna; Jahnukainen, Johanna; Varonen, Päivi (2020) ”Pahin syksy ikinä”: Lasten, nuorten ja perheiden peruspalvelut koronasyksynä 2020. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
Covid19-epidemian vaikutukset hyvinvointiin, palvelujärjestelmään ja kansantalouteen: Asiantuntija-arvio, syksy 2020. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
Nuorten syrjäytymistä ehkäistään yksilötasolla – rakenteelliset ongelmat jäävät huomiotta. Helsingin yliopiston väitösuutinen 23.11.2020.
Päivi Känkänen erikoistutkija Yhdenvertaisuus, THL
Johanna Jahnukainen kehittämispäällikkö Tiedolla johtaminen ja vertaiskehittäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.