fi en en fi en en fi en en zh fi fi en fi en fi en fi en en zh en en fr ru fi eo fi en fi jbo ru fi en fr en en es en fi jbo en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi pl fi en fi uk it war hbs_lat jbo war en es fi fi jbo fi en es es fi jbo es en es fi en es fi fi jbo fi fi jbo fi en es en en en en jbo fi ca en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en en en it en ja id de en en sl en en en fi nl fi fi fi fi fi fi en fi fi en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Jumalhahmoja, hedelmänpoimijoita ja karhunkaatajia : Suomesta ja suomalaisista rakennettu kuva 1920-luvun kansainvälisissä näyttelyissä (full record)
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Itsenäistymisen jälkeen Suomen kansallista identiteettiä rakennettiin kahden, toisiinsa nähden osittain ristiriitaisen näkemyksen mukaan. Toisaalla oli kansallisia ominaisuuksia korostava näkemys, jonka mukaan oman maan erityispiirteet ja sen ainutkertainen historia erottivat sen kaikista muista maista. Toisaalla oli Eurooppaa ja kansainvälistä yhteisöä korostava näkemys, jonka mukaan Suomen kaltaiselle uudelle valtiolle oli tärkeää osoittaa, että se itsestään selvästi kuului modernien, länsimaalaisten teollisuusvaltioiden joukkoon.    Suomen ulkoasianministeriö myönsi 1920-luvun alussa propagandamäärärahoja lähetystöilleen ympäri maailmaa ja kehotti vuonna 1924 käyttämään osan rahoista erilaisten näyttelyiden järjestämiseen. Lähetystöt eivät kuitenkaan pystyneet organisoimaan sellaisia itse, mutta ne tekivät Suomea tunnetuksi asemamaassaan ja auttoivat mahdollisuuksiensa mukaan näyttelyiden kokoajia.     Tässä tutkimuksessa tarkastellaan Suomi-kuvan rakentumista 1920-luvun kansainvälisissä näyttelyissä. Aihetta tarkastellaan kahden näyttelyn kautta: Pariisin taideteollisuusnäyttely vuonna 1925 ja Barcelonan maailmannäyttely vuonna 1929. Keskeistä on selvittää se, mitä näyttelyissä oli esillä ja millaista kuvaa esineet, tuotteet ja teokset rakensivat Suomesta, mitkä tahot ja toimijat päättivät, mitä näyttelyssä esiteltiin ja mitä esineitä ja asioita näyttelyihin valittiin. Näyttelyosastojen ja sitä kautta Suomi-kuvan rakentaminen ja rakentuminen ei ollut vahingossa tuotettua, vaan tietoisten valintojen tulos.
1 verkkoaineisto (109 sivua)
This publication is copyrighted. You may download, display and  print it for Your own personal use. Commercial use is  prohibited.
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Jumalhahmoja, hedelmänpoimijoita ja karhunkaatajia : Suomesta ja suomalaisista rakennettu kuva 1920-luvun kansainvälisissä näyttelyissä
Suomesta ja suomalaisista rakennettu kuva 1920-luvun kansainvälisissä näyttelyissä
Historian ja etnologian laitos
Department of History and Ethnology
Files in this item
This item appears in the following Collection(s)
Pro gradu -tutkielmat [24074]
Show simple item record
Showing items with similar title or keywords.
Urheilumenestyksen merkitys kansalliselle identiteetille globalisaation aikana : tutkimus suomalaisista huippu-urheilun strategioista
Huippu-urheilu ja kansallinen identiteetti liittyvät läheisesti toisiinsa. Urheilumenestyksellä on kyky nostattaa voimakkaita tunteita katsojissaan ja kansallisvaltio on perinteisesti ollut ihmisille erittäin merkittävä ...
Keränen, Marja (Jyväskylän yliopisto, 1998)
Brändätty maa : Suomi 19:llä vuosisadalla, Maabrändiraportti ja This Is Finland kansakunnan näyteikkunoina
Hiltunen, Kaisa; Saresma, Tuija; Sääskilahti, Nina; Vallius, Antti (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017)
Kotimaani ompi Suomi : Laulumerkki-hankkeen suomikuva
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.