fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi eo cs fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi nb fi fi it fi fi en fi fi fi
Käytettävyysatastrofi, jota käytettävyyden määritelmä ei tunne
Jeff Sauro siteraa blogissaan Gerry McGovernia, joka määrittelee (käytettävyys)katastrofiksi tilanteen, jossa käyttäjä luulee saavuttaneensa oikean aikaansaannoksen mutta ei olekaan saavuttanut sitä.
Mielenkiintoinen tähän liittyvä näkökulma on se, että käytettävyyden ISO-määritelmä ei kata tällaista tilannetta, koska siinä ei ole attribuuttia "koetulle tuloksellisuudelle".
Olenkin standardointityöryhmissä ottanut esiin, että kun käytettävyyden määritelmää tarkastellaan uudelleen, nykyisiä attribuutteja (tuloksellisuus, tehokkuus, miellyttävyys) laajennettaisiin koetulla tuloksellisuudella ja myös koetulla tehokkuudella.
Lähettänyt Timo Jokela klo 12.36 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
torstai 8. joulukuuta 2011
"Yhdessä käyttäjien kanssa" -sudenkuoppa
Huomasin Jaakko Talvitien mielenkiintoisen blogikirjoituksen: http://www.activityblog.fi/2011/12/liikaa-insinooreja/:
"... Entä jos ohjelmistotuotannossa otettaisiin käyttöön laitetuotannon tapa käyttää muotoilijoita? Insinöörit ja muut ohjelmistoammattilaiset keskittyisivät suunnittelemaan ja toteuttamaan tietojärjestelmän, jonka muotoilijat ja käytettävyyden spesialistit ovat hahmotelleet yhdessä käyttäjien kanssa. Tällöin tärkeää ei olisi pelkästään se, mitä ohjelmistolla voi tehdä, vaan myös se, miten sitä käytetään ja erityisesti se, miltä sen käyttäminen (kyllä vaan!) tuntuu."
Jaakon kirjoituksessa on asiaa. Mutta varmuuden vuoksi muutama täsmennys:
Suunnittelu ("hahmottelu") yhdessä käyttäjien kanssa on sudenkuoppa. Käyttäjät ovat kyllä olleet mukana perinteisestikin tietojärjestelmäprojekteissa - huonoin tuloksin. Suunnittelun pitää perustua käyttäjätietoon, mutta pointti on siinä, miten käyttäjätieto saadaan ja miten se otetaan mukaan suunnitteluun. Tässä on mielestäni  monilla "käytettävyysasiantuntijoillakin" erheellisiä käsityksiä (käytettävyysasiantuntija lainausmerkeissä, koska sellaista muodollista pätevyyttä ei kenelläkään ole - ei myöskään minulla...)
Myöskin on erheellisiä käsityksiä, mistä käyttäjälähtöisyyden suunnittelun tulisi lähteä. Itse erityisesti korostan tietoarkkitehtuurin määritystä käyttäjälähtöisesti http://kaytettavyysnavigoija.blogspot.com/2011/05/kayttajalahtoinen-tietorakenne.html
Muotoilulla on selkeä roolinsa, mutta yleensä ei homma siitä kiikasta. Monesti on jopa haittaa siinä mielessä, että homma kuvitellaan ratkaistavan sillä, että laitetaan mainostoimisto asialle.
Mikä on oikea tapa ottaa käyttäjät mukaan? Siitä olen kirjoitellut tässä blogissa aiemmin ja käytettävyysnavigoija-blogissa, samoin kirjassani.
Käytettävyyden aikaansaaminen tietojärjestelmissä on lisäksi - ja erityisen paljon - hankinnallinen ongelma (mihin asiaan tämä blogi on erityisesti keskittynyt).
Yksi aiheeseen liittyvä artikkeli: http://hankikaytettavyytta.blogspot.com/2011/11/timon-vieraskyna-hesarissa-9112011.html
Käyttäminen "tuntuu" hyvältä kun järjestelmä tukee käyttäjän työtä: käyttäjä saa vaivatta aikaiseksi haluamiaan tuloksia.
Lähettänyt Timo Jokela klo 12.57 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
torstai 1. joulukuuta 2011
Esko Aho valtion tietojärjestelmähankinnoista Hesarissa - ja vähän Timokin
Lähettänyt Timo Jokela klo 15.48 1 kommentti:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Uudemmat tekstit Vanhemmat tekstit Etusivu
Positiivinen SUS (System Usability Scale) suomeksi
Positiivisen SUS -skaalan on todettu antavan yhtä luotettavia tuloksia kuin perinteisen SUS -skaalan, mutta on helpompi täyttää (ja sitä kau...
Millaista on käytettävyysasiantuntijan työ Logicalla, Tiedolla ym?
("ym." otsikossa tarkoittaa yleensäkin julkiselle taholle, esimerkiksi terveydenhuollolle, järjestelmiä kehittäviä ja toimittavia ...
P-SUS (positiviinen SUS) -kysely suomeksi: uusi versio
Aiemmassa kirjoituksessani ehdotin käännöstä P-SUS (Positive System Usability Scale) -kyselylle, ja pyysin käännöksestäni palautetta. Ja kii...
Käytettävyysatastrofi, jota käytettävyyden määrite...
"Yhdessä käyttäjien kanssa" -sudenkuoppa
Esko Aho valtion tietojärjestelmähankinnoista Hesa...
Käytettävyyssuunnittelun perusteet. Sähköisenä tai painettuna
Olen ollut käytettävyyden ja käyttäjäkokemuksen suunnittelun alalla 1990-luvun puolesta välistä lähtien käytännön asiantuntijana, tutkijana, opettajana ja hankkeiden johtajana. Olen vienyt käytäntöön, kehittänyt uusia lähestymistapoja ja alan standardeja. Viime aikoina olen keskittynyt erityisesti käytettävyyden varmistamiseen tietojärjestelmien hankinnoissa. Olen kansainvälisestikin ensimmäisiä, joka on tunnistanut alan erityisen haastavaksi käytettävyyden osa-alueeksi. Olen auttanut asiakkaita tällä osa-alueella ja samalla kehittänyt tähän haasteeseen uusia lähestymistapoja: menetelmän, jolla pystyy määrittämään todennettavat ja validit käytettävyysvaatimukset tarjouspyyntöihin sekä käyttäjätutkimusmenetelmän, jolla pystyy nopeasti analysoimaan käyttäjien työn syvällisemmin kuin paljon resursseja vaativilla käyttötapausmäärittelyillä ym. Olen julkaissut aiheesta alan kansainvälisillä foorumeilla.
Teema: Yksinkertainen. Sisällön tarjoaa Blogger.