fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Pulinat pois, koe on puhunut – satunnaistettu koe on paras tapa selvittää hoidon teho - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Infektiotaudit ja rokotukset, Sote-uudistus, Tiedonhallinta sosiaali- ja terveysalalla
Satunnaistusta ei tule pelätä terveydenhuollon toiminnan vaikutusten arvioinnissa. Se on kiistattomin ja yksiselitteisin tapa selvittää, mikä on paras hoito.
Terveydenhuollon vaikutusten arviointi on SOTE-uudistuksen voimaantuloa odottaessa tärkeämpää kuin ehkä koskaan aiemmin. THL on tiivisti mukana kehittämässä sekä väestön terveyttä ja terveydenhuollon toimintaa kuvaavaa SOTE-tietopohjaa että laatimassa kriteereitä ja indikaattoreita maakuntien sote-palveluiden arvioimiseksi.
Pelkkä tietopohja ja indikaattorit eivät kuitenkaan yksinään riitä: tarvitaan myös terveydenhuollon toimenpiteiden eli ns. interventioiden arviointia.
Silloin on hyvä muistaa, että kokeilut ja erilaiset koeasetelmat ovat kiistatta paras tapa osoittaa, mikä on annetun hoidon (intervention) vaikutus ihmisten terveyteen tai miten se vaikuttaa terveydenhuollon toimintaan.
Kultainen standardi minkä tahansa intervention vaikutusten mittaamiseksi on satunnaistettu ja sokkoutettu koeasetelma. Satunnaistuksella varmistetaan, että kaikki sekoittavat tekijät, niin tunnetut kuin tuntemattomatkin, jakautuvat tasan erilaista hoitoa saavien vertailuryhmien välillä. Silloin vertailuryhmät ovat intervention alkaessa samalla viivalla.
Sokkoutus taas varmistaa, että ryhmät pysyvät vertailukelpoisina koko kokeen ajan. Sokkoutetussa kokeessa osallistujat eivät tiedä, mihin vertailuryhmään he kuuluvat.
Yksi huolellisesti toteutettu satunnaistettu koeasetelma on usein arvokkaampi kuin sata vastaavan kokoista havainnoivaa tutkimusta. Tämä johtuu siitä, että kaikkia sekoittavia tekijöitä on tyypillisesti mahdotonta ottaa huomioon ilman satunnaistusta.
Lääkkeiden vaikutusten arvioinnissa on tunnistettu satunnaistetun kokeen arvo: lääkkeen myyntilupa edellyttää lähes poikkeuksetta tilastollisesti merkitsevää näyttöä sen vaikuttavuudesta satunnaistetussa, sokkoutetussa koeasetelmassa.
Sama kultaisen standardin periaate syy-seuraussuhteen määrittelemiseksi pätee kuitenkin lääkkeiden lisäksi minkä tahansa hoitointervention, diagnostisen intervention tai yhteiskunnallisen toiminnan vaikutusten arviointiin. Valtion taloudellinen tutkimuskeskus esitti hiljattain, että yhteiskuntapolitiikan uudistuksen arvioimiseksi tulisi aina ensisijaisesti pohtia satunnaistettujen koeasetelmien mahdollisuutta.
Satunnaistettuja kokeita ei ole syytä pelätä
Satunnaistus voi tuntua äkkiseltään vieraalta ajatukselta, sillä sen kummemmin potilas kuin hoitoa tarjoava lääkäri, terveysasema tai sairaala eivät voi satunnaistetussa koeasetelmassa päättää annettavaa hoitoa tai tehtävää interventiota: sen päättää satunnaistus tutkimussuunnitelmassa määritettyjen vaihtoehtojen välillä.
On kuitenkin syytä muistaa, että tilanne on tyypillinen useimmissa terveydenhuollon käytännöissä: asioita tehdään hieman eri tavalla eri hoitoyksiköissä, eikä vakiintuneille käytännöille tyypillisesti esitetä vaihtoehtoja. Ja jos vaihtoehtoja on, lääkäriltä puuttuu usein satunnaistetusta kokeesta saatu vahva näyttö, mikä hoitovaihtoehdoista on paras.
Esimerkiksi käypähoitosuositusten yksityiskohdat perustuvat vain harvoin satunnaistetuissa koeasetelmissa saatuun näyttöön.
Terveysrekisterit satunnaistettujen kokeiden tietolähde
Suomen kansainvälisesti poikkeuksellisen hyvät alueelliset ja valtakunnalliset terveysrekisterit antavat erinomaisen mahdollisuuden erilaisten interventioiden tutkimiseen vähäisin lisäkustannuksin, keräämällä tieto interventioiden vaikutuksista suoraan terveysrekistereistä.
Esimerkiksi Suomessa on jo vuosia ollut kansallisen kilpailutusprosessin seurauksena käytössä useampi kuin yksi kausi-influenssarokote, joiden tehon eroista meillä ei ole varmaa tietoa.
Rokotteiden jakaminen aluesatunnaistetussa koeasetelmassa ei olisi kovinkaan vaikea toteuttaa. Tämän lisäksi rokotteiden vaikutusten seuraamiseksi tieto laboratoriovarmistetuista influenssatapauksista olisi mahdollista saada Tartuntatautirekisteristä, kliiniseen diagnoosiin perustuvat erikoissairaanhoidon tapaukset Hoitoilmoitusrekisteristä (Hilmo) ja vastaavat perusterveydenhuollon diagnoosit perusterveydenhuollon avohoidon käyntisyyrekisteristä (Avohilmo).
Influenssarokotteiden tehon vertaaminen satunnaistetussa koeasetelmassa on nykylainsäädännön mukaan kuitenkin haastava toteuttaa: jos rokotteet jaettaisiin satunnaistetusti, jokaiselle rokotettavalle suomalaiselle tulisi esitellä tutkimuksen sisältö henkilökohtaisessa keskustelussa, ja pyytää tutkimukseen osallistumisesta kirjallinen suostumus.
Tämä käytännössä estää rokotusohjelman vaikutusten arvioinnin optimaalisessa tutkimusasetelmassa. Lääke- ja lääketieteellisen tutkimuksen lainsäännön uudistaminen on kuitenkin tuomassa tilanteeseen parannuksia, joiden voimaan tullessa yllä kuvattuja tutkimuksia voisi toteuttaa nykyistä selvästi keveämmällä menettelyllä.
Satunnaistetut koeasetelmat toteuttavat hallitusohjelmaa
Nykyiseen hallitusohjelmaan on kirjattu tavoitteiksi sekä ”Terveydenhuollon kasvustrategia” että ”Digitalisaatio, kokeilut ja normien purkaminen”.
Vahvojen satunnaistettujen koeasetelmien yhdistäminen ainutlaatuisten valtakunnallisten terveysrekistereidemme kanssa toteuttaisi parhaimmillaan näitä tavoitteita. Satunnaistetut ja sokkoutetut koeasetelmat ovat erityisen otollisia julkisten toimijoiden ja yritysten väliselle yhteistyölle, sillä kultaisen standardin mukaisessa koeasetelmassa vaikuttaminen kokeen lopputulokseen on lähes mahdotonta: pulinat pois, koe on puhunut.
Satunnaistamista käyttävien tutkimusten nykyistä paljon laajempi käyttö kehittäisi merkittävästi suomalaista terveydenhuoltoa, sekä parantaisi samalla suomalaisen tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan edellytyksiä.
VATT: Satunnaistaminen on aitoa kokeilukulttuuria, tiedote 21.3.2017
Perusterveyden­huollon avohoidon hoitoilmoitus,Avohilmo, thl.fi
Jukka Jokinen yksikönpäällikkö Vaikutusarviointi, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.