fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Turvallinen arki hoitaa sotaa paenneen lapsen mielenterveyttä - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Maahanmuutto ja kulttuurinen moninaisuus, Mielenterveys
Uutisvirta Ukrainasta ja muualta maailmasta tuo sodasta kärsivät lapset lähelle ja herättää tarpeen suojella heitä.
Huoli lasten hyvinvoinnista ja jaksamisesta on aiheellinen. Vaikka sota-alueelta pakeneminen saattaa turvata lapsen hengissä pysymisen, lasten mielenterveys vaatii huomiota ja tukea myös paon jälkeen.
Pakolaislapset ovat kohdanneet kuormittavia tapahtumia. He ovat joutuneet lähtemään pakoon ja jättämään taakseen tutut asiat: oman kodin ja ohi kolisevan raitiovaunun, Pokemon-korttikokoelman, tutut ruoat ja hedelmäpuiden tuoksut. Monet ovat joutuneet eroon vanhemmastaan tai muista tutuista aikuisista. Osa on kohdannut tilanteita, joissa oma tai läheisen terveys tai henki on ollut uhattuna.
Lasten vaikeista kokemuksista huolimatta voimme tehdä paljon heidän mielenterveytensä tukemiseksi myös ilman erityistä mielenterveysosaamista tai suuria rahamääriä.
Varhainen mielenterveyden tuki uudessa maassa auttaa lasta eteenpäin
Lasten mielenterveyden kannalta on erityisen tärkeää, millaiseksi arki uudessa maassa muodostuu. Lapsiystävälliset kohtaamiset arjessa tulisi turvata kaikkialla, missä pakolaislapset yksin tai perheineen kulkevat, esimerkiksi poliisiasemilla, virastoissa, vastaanottokeskuksissa ja kotimajoituksessa.
Yksinkertaisimmillaan tämä tarkoittaa, että lapset otetaan vastaan kaikissa palveluissa aina ensisijaisesti lapsina – ei pakolaisina, turvapaikanhakijoina tai tietyn kansalaisuuden edustajina.
Lapsiystävällinen ja turvallinen, kehitystä tukeva arkiympäristö rutiineineen on jo itsessään pakolaislasten mielenterveyden ongelmien ehkäisyä ja hoitoa. Se myös auttaa lasta eteenpäin kehityksessä ja ehkäisee jo syntyneitä mielenterveyden ongelmia pahenemasta entisestään.
Pakolaislasten arjessa tulisi mielenterveyden näkökulmasta huomioida ainakin seuraavat kolme asiaa:
Kaikille lapsille tulisi turvata mahdollisuus iänmukaiseen toimintaan, leikkiin ja oppimiseen kehitykselle soveltuvassa ympäristössä. Kouluikäisten lasten tulee päästä kouluun ja alle kouluikäisten varhaiskasvatukseen tai muuhun vastaavaan toimintaan. Lapsille tulee tarjota mahdollisuus leikkiin ja turvalliseen ympäristön tutkimiseen siellä missä he asuvat, myös vastaanottokeskuksissa.
Epävarmuuden keskellä on ensisijaista tukea vanhemmuutta. Vanhempien on tärkeää voida muodostaa sosiaalisia suhteita ja saada muilta aikuisilta tukea vanhemmuuteensa. Vanhemmille tulisi tarjota mahdollisuus arkisten rutiinien ja päivärytmin luomiseen, sillä ne vahvistavat lasten ja aikuisten turvallisuuden ja kuulumisen tunteita.
Perheille tulisi tarjota asuinympäristö, jossa vanhemmuuden tehtävät, kuten lapsen suojeleminen, lämmön ja rakkauden osoittaminen sekä rajojen asettaminen, ovat mahdollisia toteuttaa. Laitosmuotoinen asuminen tai majoittuminen toisten kotona voi vaarantaa nämä tehtävät monella tavalla: esimerkiksi perheen yksityisyyden menetys, yhteisasumisen mahdollinen levottomuus ja uhkakuvat sekä vaikeus asettaa lapselle perheen määrittelemiä rajoja voivat haastaa vanhemmuutta entisestään pakolaistaustaisissa perheissä.
Turvallinen arki mahdollistaa ja tehostaa myös psykiatrista hoitoa
Osa lapsista tarvitsee lisäksi strukturoidumpaa mielenterveyden tukea ja esimerkiksi interventioita traumaperäisen oireilun hoitamiseksi. Myös vanhempien tulee saada asianmukaista hoitoa mahdollisiin mielenterveyden ongelmiinsa, sillä vanhemman hyvä mielenterveys ja jaksaminen ovat tärkeitä lapsen mielenterveyttä suojaavia tekijöitä.
Vanhempien on tärkeä saada tietoa lapsen mahdollisista mielenterveyden oireista ja siitä, miten lapset saattavat oireilla järkyttävien kokemusten jälkeen.
Usein mielenterveyden interventiot tai muu psykiatrinen hoito eivät kuitenkaan ole toteutettavissa ilman riittävää arjen vakautta ja vanhempien jaksamista tai niiden hyöty jää toivottua pienemmäksi.
Enemmän kuin lastenpsykiatrisen erikoissairaanhoidon tutkimus- ja hoitojaksoja tai lasten psykoterapiaa, tarvitsemmekin nyt ihmisiä, jotka pysähtyvät laittamaan lapsiystävälliset silmälasit nenälleen ja tarkastelemaan tilanteita lapsen näkökulmasta.
Miltä juuri tämä tilanne lapsesta näyttää tai tuntuu? Lisääkö se lapsen turvallisuuden tunnetta ja tukeeko se lapsen ikätasoista kehitystä? Mitä ajatuksia tai toiveita lapsella itsellään on? Millaista tukea vanhemmat kaipaavat?
Suuren hädän keskellä on tärkeä muistaa, että avun ei tarvitse aina olla suuritöistä. Kaikissa palveluissa on mahdollisuus lapsiystävälliseen kohtaamiseen. Se ei vaadi paljon vaivaa, mutta hyödyt ovat korvaamattoman suuret.
THL:n seminaari 26.4. klo 12–15: Miten autan sotaa pakenevia lapsia? Tietoa pakolaislapsia ja -perheitä kohtaaville ammattilaisille.
THL-blogi 31.3.2022: Lasten ja nuorten turvallisuuden tunteesta ja ihmisoikeuksien toteutumisesta on huolehdittava Ukrainan kriisissä – huomioi nämä seikat
Heidi Parviainen vieraileva tutkija, lastenpsykiatri Yhdenvertaisuus, THL
Saija-Liisa Kankaanpää erikoistutkija, psykologian tohtori Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.