fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi sv en ceb en fi en fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nn fi fi en fi fi it fi fi fi fi fi fi fi nn fi fi nn fi fi nn fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi ms fr fr et da fi ca de fi fi et fi fi fr en fi fi it fr fr fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi es fi fi fi et fi en fi fi fi fi en en ru fr en en en fr zh fr en fr en fr en fr en fa fi fi en en en en en en en
Myanmarin terveydenhoitojärjestelmä romahtanut vallankaappauksen jälkeen - Lääkärit Ilman Rajoja
Lääkärit Ilman Rajoja alkoi työskennellä maassa ensimmäisen kerran vuonna 1992.
Lääkärit Ilman Rajoja ottaa vastaan hiv- ja hepatiitti C -potilaita toimistonsa terassilla Yangonissa, sillä armeija on vallannut sairaalan, jossa järjestö antoi aiemmin hoitoa näille potilaille. Kuva Ben Small.
Pääsy terveydenhuoltoon varmistettava kaikissa olosuhteissa
Sen jälkeen kun armeija otti vallan Myanmarissa 1. helmikuuta, maan asukkaiden mahdollisuudet saada terveydenhuoltoa ovat huonontuneet merkittävästi.
Monet julkiset sairaalat ja klinikat ovat suljettuja tai ne ovat armeijan käytössä. Avoinna olevissa sairaaloissa on rajoitetusti palveluja, sillä sairaanhoitohenkilöstö on lakossa.
Potilaat joutuvat yleensä valitsemaan, hakevatko he hoitoa yksityisestä laitoksesta, johon heillä ei ole varaa, vai armeijan valvomasta sairaalasta, jossa heidän turvallisuutensa voi olla vaarassa. Erityisessä vaarassa ovat potilaat, jotka ovat osoittaneet mieltään sotilashallitusta vastaan.
Kansalaisjärjestöjen klinikat eivät kykene vastaamaan kaikkiin tarpeisiin, ja sotilasviranomaiset ovat rajoittaneet niiden toimintaa. Turvallisuusjoukot ovat kieltäneet Lääkärit Ilman Rajoja -järjestön (Médecins Sans Frontières, MSF) tukemaa klinikkaa hoitamasta mielenosoittajia ja vaatineet haavoittuneiden viemistä armeijan valvomaan sairaalaan.
Potilaat joutuvat usein Myanmarissa matkustamaan kauas hoitoon. Armeijan tarkastuspisteissä turvallisuusjoukot tutkivat matkustajia, penkovat heidän tavaransa ja pelottelevat heitä. Esim. hiv- tai tuberkuloosipotilaille tai muille pitkäaikaista hoitoa vaativille potilaille jatkuva epävarmuus ja viivästykset lääkkeiden saannissa voivat olla hengenvaarallisia.
Vallankaappauksen alusta alkaen terveydenhoitohenkilöstöä ja -laitoksia kohtaan on hyökätty 179 kertaa. Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan iskuissa kuoli 13 ihmistä.
Mediatietojen mukaan ensihoitajia ja ensiavun työntekijöitä on ammuttu heidän yrittäessään auttaa rauhanomaisissa mielenosoituksissa haavoittuneita.
Lääkärit Ilman Rajoja -järjestön tukemissa laitoksissa työskentelevät ovat myös kertoneet terveydenhuollon henkilöstön pidätyksistä ja kiinniotoista sekä tarvikkeiden tuhoamisesta.
”Terveydenhuollon henkilöstöä ja humanitaarisia järjestöjä on suojeltava väkivallalta ja niille on annettava esteetön pääsy alueille, joilla taistellaan, jotta vaarassa olevat ihmiset voivat saada henkeä pelastavaa hoitoa”, vaatii Linda Konate, Lääkärit Ilman Rajoja -järjestön Suomen toimiston toiminnanjohtaja.
Talouden romahdus vaikeuttaa humanitaarista apua
Myös Myanmarin talous on romahtamassa. Käteistä on yhä vaikeampaa saada ja maan valuutan arvon lasku nostaa tuontitavaroiden kuten ruokaöljyn, riisin ja polttoaineen hintaa.
Likviditeettikriisi vaikuttaa myös humanitaarisiin järjestöihin. Käteisvaje ja kustannusten nousu voivat estää järjestöjä ostamasta tarvikkeita ja lääkkeitä, maksamasta henkilökunnan palkkoja ja siirtämästä tarvikkeita paikasta toiseen.
Ennen vallankaappausta Lääkärit Ilman Rajoja oli siirtänyt hiv-potilaita vähitellen kansallisen aids-ohjelman piiriin. Nämä klinikat eivät kuitenkaan ole enää toiminnassa, joten lähes 2000 potilasta on palannut laitoksiimme tukea ja lääkkeitä etsien.
Jos Myanmarissa leviää uusi covid-19-infektioiden aalto, se tulee olemaan kansanterveydellinen katastrofi, sillä maan kyky testata, hoitaa ja rokottaa on vain murto-osa siitä, mitä se oli ennen kuin armeija otti vallan.
”Sairaiden ja haavoittuneiden on saatava sairaanhoitoa. Terveydenhuollon henkilöstöön kohdistuva väkivalta, vangitseminen ja pelottelu on lopetettava”, Linda Konate sanoo.
Lääkärit Ilman Rajoja on työskennellyt Myanmarissa vuodesta 1992, ja sairaanhoidon ja humanitaariset ohjelmamme ovat kasvaneet ja kehittyneet tänä aikana merkittävästi. Nykyään yli 1100 työntekijäämme tarjoaa maassa korkealaatuista hoitoa terveyslaitoksilla ja liikkuvilla klinikoilla.
Lääkärit Ilman Rajoja kouluttaa Ukrainassa hoitohenkilökuntaa hoitamaan seksuaalista väkivaltaa kokeneita
Lääkintäjunan potilaiden vammat ja kertomukset osoittavat toistuvat hyökkäykset siviilejä vastaan Ukrainassa
Kaikista haavoittuvimmassa asemassa olevat siirtolaiset evakuoitava Libyasta turvallisiin maihin
Lääkärit Ilman Rajoja varoittaa hälyttävästä ravitsemuskriisistä Etiopiassa
Yli 2500 ihmisen pitkittynyt säilöönotto Liettuassa on lopetettava heti
Koronarokotteiden ja -lääkkeiden patenttivapaus halutaan vesittää – vuodettu tekstiluonnos ei lupaa hyvää
Lääkärit Ilman Rajoja todisti sairaalan pommitusta Mykolajivissa, Ukrainassa
Siviilien pääsy sairaanhoitoon taattava – Mariupolin humanitaarinen katastrofi pahenee
Kysymyksiä ja vastauksia humanitaarisesta avusta Ukrainassa
Tutkimuksen mukaan 91 prosenttia suomalaisista pitää ihmishenkien pelastamista voitontavoittelua tärkeämpänä pandemiassa
Humanitaarisen avun tarve on suurempi kuin vuosikymmeniin – Lääkärit Ilman Rajoja täyttää tänään 50 vuotta
Uusi virusmutantti osoitus koronavirusrokotteiden patenttien purkamisen kiireellisyydestä
Lääkärit Ilman Rajoja jatkaa työtä Afganistanissa – potilaiden määrä kasvanut järjestön sairaaloissa
EU:n ja Suomen tulee ottaa mallia Yhdysvalloista: ihmisten terveys lääkeyhtiöiden voittojen edelle
Terveyspalvelut hyökkäyksen kohteena Tigrayssa, Etiopiassa
Syyria: Al-Holin leirillä tapettu Lääkärit Ilman Rajoja -työntekijä
Kokemuksia Gazasta: “Elämme yötä päivää kauhun vallassa.”
Taistelut Israelin armeijan ja palestiinalaisten aseistettujen ryhmien, lähinnä Hamasin, välillä ovat jälleen syttyneet. Tilanne seuraa viikkoja jatkuneita jännitteitä miehitetyssä Itä-Jerusalemissa, jonka Israel on liittänyt itseensä laittomasti. Aymen al Djaroucha on palestiinalainen, joka on asunut Gazassa 20 vuotta. Hän toimii tällä hetkellä projektikoordinaattorina Lääkärit Ilman Rajoja -järjestöllä, ja kertoo jutussa äärimmäisestä väkivallasta eristetyllä erillisalueella. Olen kokenut…
Lääkärit Ilman Rajoja ry
Kumpulantie 5, 5. krs.
FI09 3131 1001 8388 73
RA/2020/1543 ja ÅRL 2020/8617
Media: 044 019 0060
Jos valitset tämän, lähetämme sinulle sähköpostitse tietoa tulevista infoilloista ja avustustyöhön hakemisesta.
Lahjoittaessasi meille sinulle tulee automaattisesti myös uutiskirjeemme tilaus. Uutiskirjeen tilauksen voi helposti lopettaa jokaisesta viestistä. (Tutustu tietosuojaselosteeseemme täällä.)
Kaikki tietosi lähetetään salattuna. Lahjoittamalla hyväksyt henkilötietojesi käsittelyn tietosuojaselosteen mukaisesti.
Nimi: {Name (First):15.3} {Name (Last):15.6}
Sinut ohjataan nyt maksuikkunaan. Jos se ei tapahtu automaattisesti, paina nappulaa "seuraava".
Maksu tapahtuu salatun yhteyden kautta ja kaikki tietosi on salattu.
Confirmation page cover id
Kenttä on validointitarkoituksiin ja tulee jättää koskemattomaksi.