fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Nämä 10 väittämää kertovat, kuinka osallinen olet - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Lapset, nuoret ja perheet, Mielenterveys, Toimintakyky
Ota hetki aikaa ja mieti elämääsi. Pitävätkö seuraavat väittämät paikkansa?
Tunnen, että päivittäiset tekemiseni ovat merkityksellisiä.
Kuulun itselleni tärkeään ryhmään tai yhteisöön.
Pystyn vaikuttamaan oman elämäni kulkuun.
Tunnen, että elämälläni on tarkoitus.
Pystyn tavoittelemaan minulle tärkeitä asioita.
Saan itse apua silloin, kun sitä todella tarvitsen.
Koen, että minuun luotetaan.
Pystyn vaikuttamaan joihinkin elinympäristöni asioihin.
Väittämät kuvaavat osallisuuden kokemusta. Mitä useampaan väitteeseen joudut toteamaan, etteivät ne pidä paikkaansa, sitä todennäköisemmin olet kokenut köyhyyttä ja olet tällä hetkellä vailla työtä.
Tulos käy ilmi tutkimuksesta, jossa tutkimme työelämän ulkopuolella olevien kokemuksia osallisuudesta. Alustavat tulokset näyttävät, että osallisuuden kokemukset ovat vähäisempiä niillä, jotka ovat joutuneet pelkäämään ruoan loppumista tai ovat rahanpuutteen vuoksi jättäneen väliin tärkeiden lääkkeiden ostamisen tai lääkärissä käynnin. Myös muut sosioekonomiset taustatekijät kuten koulutus ja työmarkkina-asema näyttävät olevan vahvasti yhteydessä osallisuuden kokemuksen kanssa.
Uusi indikaattori mittaa osallisuuden kokemusta
Yllä listatut kymmenen väittämää kertovat eri osallisuuden osa-alueista. Olemme THL:n Sokra-hankkeessa kehittäneet kysymyspatteriston avulla indikaattorin, joka mittaa osallisuuden kokemusta.
Indikaattorin tieteellinen validointiprosessi on antanut hyviä tuloksia ja osoittaa indikaattorin toimivan hyvin. Indikaattori on yhteydessä esimerkiksi yksinäisyyteen, koettuun terveyteen, elämänlaatuun ja psyykkiseen kuormittuneisuuteen, eli juuri niihin hyvinvointimittareihin, joihin sen voidaan teoreettisten oletusten perusteella odottaa olevan yhteydessä. Indikaattori on sillä tavalla sukupuolineutraali, etteivät naiset ja miehet saa systemaattisesti erilaisia tuloksia.
Indikaattorin validoinnista kerrotaan lisää myöhemmin tänä vuonna julkaistavassa tieteellisessä artikkelissa.
Tarvitsemme lisää tietoa osallisuuden kokemuksen ja hyvinvoinnin yhteyksistä
Osallisuuden kokemukset, kuten usko omaan toimijuuteen, luottamus ja yhteisöön kuuluminen, ovat merkittäviä tekijöitä meidän jokaisen hyvinvoinnissa ja esimerkiksi mahdollisuuksissa edetä opinnoissa ja työllistyä. Joissain olosuhteissa osallisuus lisää hyvinvointia ja terveyttä, ja toisaalta hyvinvointi ja hyvä terveys voivat lisätä osallisuuden kokemusta. Kun huomioimme edellä mainitut sosioekonomiset erot osallisuuden kokemuksissa, huomaamme, että kyse on myös yhteiskunnallisen eriarvoistumisen mekanismista.
Mitä paremmin ymmärrämme yhteyksiä osallisuuden kokemuksen, sosioekonomisten taustatekijöiden sekä hyvinvoinnin ja terveyden välillä, sitä täsmällisemmillä keinoilla voimme vähentää eriarvoisuutta ja syrjäytymistä.
Osallisuusindikaattori tulisikin lisätä osaksi väestötutkimuksia, jotta saisimme tarkempaa tietoa osallisuuden kokemuksen ja hyvinvoinnin yhteyksistä, ja erityisesti mahdollisista eroista eri väestöryhmien välillä. Kokevatko esimerkiksi pitkään työttömänä olleet tai vaikkapa lastensuojelun asiakkaat tekemisiään merkityksellisiksi? Kuuluvatko he yhteisöön, jossa he saavat arvostusta? Kokevatko he, että heihin luotetaan ja että he pystyvät tavoittelemaan itselleen tärkeitä asioita?
Indikaattori on tänä vuonna ensimmäistä kertaa mukana muun muassa Kouluterveyskyselyssä.
Myös palkkatyötä vailla olevan on voitava olla osallinen
Osalle ihmisistä polku työelämään on mutkikkaampi ja polulla kulku on aloitettava omanarvon ja pystyvyyden tunteen rakentamisesta. Osalle ihmisistä perinteinen työelämä ei edes ole mahdollinen ja olisi tärkeää, että elämän ja tekemisensä voisi tuntea arvokkaiksi myös sen ulkopuolella. Myös työelämän ulkopuolella tulisi olla mahdollista panostaa yhteiseen hyvään ja saada siitä tunnustusta.
Parasta olisi, jos voisimme hämärtää raja-aitoja työelämän ja sen ”ulkopuolisen” elämän välillä ja oppia arvostamaan erilaisia panostuksia yhteisöjen ja yhteiskunnan parhaaksi.
Isola, Anna-Maria ym. (2017) Mitä osallisuus on? Osallisuuden viitekehystä rakentamassa. Työpaperi 33/2017. Helsinki: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
Leemann, Lars ym. (2018) Työelämän ulkopuolella olevien osallisuus ja hyvinvointi. Kyselytutkimuksen tuloksia (THL 2018). Työpaperi 17/2018. Helsinki: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
Osallisuusindikaattorista ja sen validoinnista ss. 14–17. Huom: Validoinnista ollaan julkaisemassa tieteellinen artikkeli myöhemmin tänä vuonna.
Millaisilla EU-hankkeilla köyhyyttä ja syrjäytymistä tulisi torjua vuosina 2021–2027? Seuraa 13.3.2019 järjestettävää valtakunnallista seminaaria videoyhteydellä:
Osallistu ja osallista! Osallisuuden edistäminen ESR+-hankekaudella 2021–2027
Kirjoitus kuuluu sarjaan, jossa THL:n tutkijat ja asiantuntijat pohtivat sosiaalisten tekijöiden roolia hyvinvoinnin ja terveyden edistämisessä. Sarjan muut kirjoitukset:
Merita Jokela, Minna Kivipelto & Minna Ylikännö: Vähimmäisturvan varassa olevilla on moninkertainen riski toimeentulotuen alentamiseen. 7.2.2019.
Sakari Karvonen & Kristiina Manderbacka: Sosiaaliluokka on terveyden riskitekijä. 9.11.2018.
Tuulia Rotko, Tapani Kauppinen & Katri Kilpeläinen: Hyvinvointikertomus on johtamisen työkalu – mutta tehdäänkö tietoon perustuvia johtopäätöksiä? 20.9.2018.
Minna Kivipelto: Sosiaaliset tekijät kuormittavat terveydenhuoltoa – miten kustannuksia voitaisiin saada alas? 4.9.2018.
Lars Leemann, Anna-Maria Isola & Salla Valtari: Työelämän ulkopuolella olevat tuntevat yksinäisyyttä selvästi muita useammin. 23.8.2018
Lars Leemann tutkija Yhdenvertaisuus ja osallisuus, THL
Anna-Maria Isola johtava tutkija Yhdenvertaisuus, THL
Salla Valtari kehittämispäällikkö Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.