fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Onko Suomessa turvakoteja tarpeeksi, ja paljonko on tarpeeksi? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Väkivalta
Turvakodit ovat lainsäädännössä määriteltyjä erityispalveluita ihmisille, jotka ovat kokeneet lähisuhdeväkivaltaa tai sen uhkaa. Laki velvoittaa, että eri puolilla Suomea pitää olla tarjolla ja saatavilla turvakotipalveluja tarpeeseen nähden riittävästi. On perusteltua kysyä, miten näihin lain vaatimuksiin on pystytty vastaamaan.
Vuodesta 2015 lähtien turvakotien määrä on kasvanut 19 turvakodista 27 turvakotiin ja turvakotien perhepaikkoja on lisätty 114 perhepaikasta 179 perhepaikkaan. Suomen jokaisessa maakunnassa on vähintään yksi turvakoti. Samoin kaikissa Suomen kymmenessä suurimmassa kaupungissa on vähintään yksi turvakoti. Vuonna 2018 uudet turvakodit on avattu Seinäjoelle, Tampereelle, Hämeenlinnaan ja Espooseen.
THL selvitti Tilastokeskuksen kanssa, kuinka pitkien ajallisten etäisyyksien päässä ihmiset asuvat lähimmästä turvakodista.
Vuonna 2018 noin 92 prosenttia Suomessa asuvista asuu alle tunnin matkan päästä lähimmästä turvakodista. Yli kaksi tuntia etäisyys lähimpään turvakotiin on noin yhdellä prosentilla Suomessa asuvista.
Lähdeaineisto: Väestöruutuaineisto 2017, Tilastokeskus
Suuret alueet, joista ajalliset etäisyydet lähimpään turvakotiin ovat yli kaksi tuntia, ovat Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Kuusamo ja sen ympäristö. Lapissa ainoa turvakoti sijaitsee Rovaniemellä.
Monessa Rovaniemen yläpuolella olevassa kunnassa etäisyydet lähimpään turvakotiin ovat yli kaksi tuntia. Näistä alueista asukasmääriltään suurimmat ovat Kittilä, Sodankylä ja Inari.
Alueita, joissa etäisyys lähimpään turvakotiin on 90 minuutista kahteen tuntiin, sijaitsee muun muassa Etelä-Savossa Savonlinnassa ja sen ympäristössä sekä Keski-Suomen ja Pohjois-pohjanmaan alueilla maakuntarajojen tuntumassa.
Maantieteellisen saatavuuden lisäksi pitää arvioida, miten olemassa olevien turvakotien kapasiteetti vastaa tarpeeseen. Arvioitaessa tulee huomioida koko turvakotiverkoston paikkamäärä, tilanpuutteen takia muualle ohjattujen asiakkaiden määrä ja alueelliset erot eri puolilla Suomea.
Myönteinen asia on, että jossakin päin Suomea on vuoden jokaisena päivänä vapaita turvakotipaikkoja. Viime vuonna paikkoja oli päivittäin vapaina keskimäärin 49. Vapaita paikkoja täytyykin olla jatkuvasti saatavilla, sillä turvakotipalvelu on kriisipalvelua, johon asiakkaan ei kuulu joutua odottamaan paikan vapautumista.
Laki mahdollistaa asiakkaalle sen, että hän voi mennä mihin vain turvakotiverkoston turvakodeista. Mutta ihmisten tilanteet, liittyen esimerkiksi lasten kouluun ja terveydenhoitoon, ovat usein sellaisia, että ei ole kohtuullista edellyttää siirtymistä vaikkapa Tampereelta Joensuun turvakotiin. Joskus siirtymä kauaksi kotipaikkakunnalta on taas turvallisuussyistä tai muista syistä johtuen perusteltua.
Toinen huomioitava asia on tilanpuutteen takia toiseen turvakotiin ohjatut asiakkaat. Tämä luku oli vuonna 2017 yhteensä 1 723. Luku tulee pilkkoa osiin, jotta sen perusteella voi arvioida todellista tilannetta turvakotia tarvitsevan ihmisen näkökulmasta.
Vuonna 2017 muualle ohjauksista yhteensä yli 900 tapahtui pääkaupunkiseudun turvakodeissa. Jos asiakas hakeutuu yhteen turvakotiin pääkaupunkiseudulla ja hänet ohjataan toiseen pääkaupunkiseudulla sijaitsevaan turvakotiin, eivät etäisyydet muodostu erityisen suuriksi. Siksi pääkaupunkisedun kohdalla on tarpeen arvioida kapasiteetin riittävyyttä sen perusteella, kuinka monena päivänä kaikki alueen turvakodit olivat samanaikaisesti täynnä. Uudellamaalla tarve ylitti kapasiteetin 19 päivänä vuoden aikana ja pääkaupunkisedulla 55 päivänä.
Vuoden 2017 aikana Suomessa oli 23 turvakotia. Maakuntatasolla Keski-Suomen tilanne näyttää kapasiteetin suhteen kriittisimmältä. Vuonna 2017 asiakas ohjattiin toiseen turvakotiin yhteensä 193 kertaa. Pirkanmaalla muualle ohjauksia oli vieläkin enemmän (245), mutta vuoden 2018 aikana avattu uusi turvakoti lisäsi kapasiteettia ja parantaa alueen tilannetta.
Osassa turvakodeista taas kapasiteetti riitti hyvin. Turvakotiverkoston 23 turvakodista 11 turvakotia ohjasi asiakkaan tilanpuutteen takia toiseen turvakotiin 0–10 kertaa.
Suomessa ei ole vielä riittävästi helposti saavutettavia turvakoteja
Jos lähimpään turvakotiin on matkaa yli kaksi tuntia, sitä on vaikea kuvailla helposti saavutettaviksi. Ja jos turvakoti ohjaa 193 asiakasta tilanpuutteen takia muualle, ei sen kapasiteetti ole riittävä.
Turvakotiverkoston maantieteellistä kattavuutta tulee kasvattaa ja samalla kasvattaa niiden alueiden turvakotien kapasiteettia, missä alueen yhden tai useamman turvakodin paikkamäärä ei ole tarpeeseen nähden riittävä.
Turvakotiverkoston systemaattinen kehitystyö on kasvattanut turvakotiverkoston kattavuutta ja kapasiteettiä merkittävästi viime vuosien aikana. Edelleen on kuitenkin matkaa siihen tilanteeseen, että voi sanoa turvakotipalveluja olevan tarjolla ja saatavilla tarpeeseen nähden riittävästi.
Suunta on oikea, mutta matkaa on jäljellä.
Tällä hetkellä on auki rahoitushaku turvakotipalvelujen tuottajille ja tämän myötä turvakotiverkosto tulee laajenemaan myös vuonna 2019.
Joonas Peltonen kehittämispäällikkö Valtion palvelut, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.