fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Moni synnyttäjä on ylipainoinen – nuorten ja nuorten aikuisten ylipainoa ja lihavuutta ehkäistävä ajoissa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Elintavat ja ravitsemus, Lapset, nuoret ja perheet
Synnyttäjien ylipaino on yleistynyt, ja huoli synnyttäjien ylipainon yleisyydestä on herättänyt useat toimijat pohtimaan nuorten ja nuorten aikuisten ylipainon ja lihavuuden ehkäisyä, tehokasta hoitoa ja raskausdiabeteksen hoidon ja seurannan tehostamista.
Uudistetussa lihavuuden Käypä hoito -suosituksessa korostetaan terveydenhuollon resurssien suuntaamista lihavuuden ehkäisyyn ja hoitoon ennen raskautta, koska raskaudenaikaisten interventioiden hyöty raskaus- ja synnytyskomplikaatioiden ehkäisyssä on nykyisen tutkimusnäytön perusteella rajallinen. Suosituksessa painotetaan myös, että onnistuneet ehkäisytoimet edellyttävät laajaa yhteiskunnan eri toimijoiden yhteistyötä.
Yhä useampi ja yhä nuorempi synnyttäjä on ylipainoinen
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) syntyneiden lasten rekisteri kokoaa synnytyksiä hoitavista sairaaloista tiedot synnytyksistä sisältäen myös synnyttäjän painon ennen raskautta. Rekisterin tietojen mukaan synnyttäjien raskautta edeltävä painoindeksi (BMI kg/m2) oli vuonna 2018 keskimäärin 25,2. Ensimmäistä kertaa painoindeksin keskiarvo ylitti ylipainon rajana pidetyn arvon 25. Vielä kymmenen vuotta aiemmin keskiarvo oli 24,2.
Kehitys ei johdu synnyttäjien keski-iän kasvusta, sillä painoindeksi on kasvanut kaikissa ikäryhmissä.
Kun vuonna 2008 ylipainoa osoittava painoindeksi saavutettiin keskimäärin 38-vuotiaana, ylittivät vuonna 2018 tämän rajan jo 24-vuotiaat. Useampi kuin joka kolmas 25–29-vuotias synnyttäjä on vähintään ylipainoinen ja joka seitsemäs lihava. Kuten alla oleva kuvio osoittaa, osuudet ovat lähes samat 20–24-vuotialla.
Kuva: Ylipainoisten (raskautta edeltävä painoindeksi vähintään 25) ja lihavien (painoindeksi vähintään 30) osuus synnyttäjistä iän mukaan, 2016–2018 (Lähde: Syntyneiden lasten rekisteri, THL).
Kun synnyttäjän keskimääräinen painoindeksi nousee, kasvaa myös raskausdiabeteksen riski.
Sokerirasitustestin tulos oli poikkeava 21 prosentilla vuonna 2018 synnyttäneistä, kun kymmenen vuotta aikaisemmin osuus oli alle 10 prosenttia. Raskausdiabetesdiagnoosin O24.4 sai vuonna 2018 lähes 18 prosenttia synnyttäjistä. Kymmenessä vuodessa osuus on kolminkertaistunut.
Raskausdiabeteksen Käypä hoito -suosituksen mukaan riskiä sairastua raskausdiabetekseen voidaan pienentää mahdollisimman varhaisella interventiolla, jolla pyritään parantamaan ruokavalion ravitsemuksellista laatua, lisäämään tai ylläpitämään liikuntaa ja välttämään liiallista painonnousua. Suositus korostaa raskausdiabeteksen ehkäisyä, seurantaa ja hoitoa synnytyksen jälkeen.
Raskausdiabeteksen sairastaneilla on suurentunut riski sairastua myöhemmin tyypin 2 diabetekseen. Lisäksi raskausdiabetes uusiutuu myöhempien raskauksien aikana noin kolmanneksella potilaista, joten seurannassa painonhallintaan ja elintapamuutoksiin tukeva elintapaohjaus on ensisijaisen tärkeää.
Painopiste terveellisten elintapojen edistämiseen riittävän varhain
Lihavuuden Käypä hoito -suosituksessa painotetaan, että elintapaohjausta ja tietoa laihdutuksen ja painonhallinnan edullisista vaikutuksista hedelmällisyyteen sekä raskaus- ja synnytyskomplikaatioiden todennäköisyyteen pitää tarjota kaikille hedelmällisessä iässä oleville ja raskautta suunnitteleville.
Suomalainen terveydenhuoltojärjestelmä – kuten neuvolapalvelut ja opiskeluterveydenhuolto – tarjoavat siihen hyvät mahdollisuudet. Myös käynnit terveydenhuollossa painonhallintaan, perhesuunnitteluun, lapsettomuuteen tai seksuaaliterveyteen liittyvissä asioissa ovat luontevia tilanteita painonhallinnan positiiviselle ja motivoivalle puheeksi ottamiselle.
Terveelliset ravitsemustottumukset, riittävä liikunta ja lepo ovat painonhallinnan kulmakiviä. Elintavat tulisi ottaa puheeksi yksilöllisesti ja elämäntilanne huomioiden.
Terveydenhuoltojärjestelmämme mahdollistaa elintapaohjauksen jatkumon alkaen perhesuunnitteluneuvolasta ja jatkuen äitiys- ja lastenneuvolan kautta koulu- ja opiskeluterveydenhuoltoon ja edelleen työterveyshuoltoon.
Äitiysneuvola tarjoaa lasta odottaville perheille tietoa terveellisen ravitsemuksen, liikunnan ja painonhallinnan tärkeydestä synnyttäjän, syntyvän lapsen ja koko perheen terveyden edistämiseksi sekä tukee perheitä niiden toteuttamisessa. Lastenneuvolassa koko perheen elintavoista on mahdollisuus keskustella lapsen määräaikaisissa terveystarkastuksissa.
Lapsen, nuoren ja koko perheen elintapaohjaus on myös kouluterveydenhuollon keskeinen tehtävä, ja elintapaohjaus jatkuu opiskelu- ja työterveyshuollossa.
Terveydenhuollon resurssit usein rajoittavat neuvonnan ja tuen saamisen mahdollisuuksia. Raskautta suunnitteleville naisille ja perheille on oltava tarjolla palveluja, tukea ja ohjausta painonhallintaan, vaikkei painoindeksin perusteella kyseessä olisikaan vaikea lihavuus eikä henkilöllä olisi lihavuuteen liittyviä sairauksia.
Perheen perustamisen suunnittelu ja raskaus lisäävät usein motivaatiota elintapojen ja mahdollisten muutosten tarkasteluun. Tätä mahdollisuutta ja motivaatiota on tuettava jo ennen raskautta, varsinkin jos raskautta suunnitteleva perhe pyytää siihen apua ja tukea.
Uudenlaisten palveluketjujen kehittäminen terveydenhuollon, kuntien ja järjestöjen yhteistyönä voisi olla yksi mahdollisuus palvelutarjonnan lisäämiseen.
Terveydenhuollon toimet ovat tärkeitä, mutta lihavuuden ehkäisyyn tarvitaan toimia myös muilla sektoreilla ja useiden toimijoiden yhteistyötä.
Terveystiedon, liikunnan ja kotitalouden opetus antavat tietopohjaa terveydestä ja tukevat terveellisten elintapojen omaksumista.
Terveellistä ruokaympäristöä koskevat päätökset ja toimet, kuten terveellisiä elintarvikkeita suosiva hintapolitiikka ja verotus, ravitsemuksellisesti laadukkaiden elintarvikkeiden tuotekehitys ja terveellisen ruuan tarjonta julkisissa ruokapalveluissa, ovat yhteiskunnallisia keinoja lihavuuden ehkäisemiseksi ja elintapoihin liittyvien väestöryhmien välisten erojen kaventamiseksi.
Perinataalitilasto – synnyttäjät, synnytykset ja vastasyntyneet 2018
Lihavuus (lapset, nuoret ja aikuiset), Käypä hoito -suositus
Raskausdiabetes, Käypä hoito -suositus
Päivi Mäki kehittämispäällikkö Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Mika Gissler tutkimusprofessori Tieto ja tiedonhallinnan ohjaus, THL
Tiina Laatikainen tutkimusprofessori Kansanterveyden edistäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.