fi ceb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Vuonna 1705 eli sinä vuonna, kun maanmittaaja Niklas Avander vieraili Toivolan kylässä ja piirsi sitä esittävän maakirjakartan…
Suomessa asui ehkä noin 400 000 ihmistä; koko maailman väkiluvun on arvioitu olleen tuolloin noin 600–700 miljoonaa ihmistä
vastasyntyneen eliniän odote oli alle 40 vuotta; vaikka moni eli vanhemmaksikin, lapsikuolleisuus oli suurta
tuskin kukaan suomalainen oli nähnyt perunaa, saati syönyt sitä
Suomi oli osa Ruotsin valtakuntaa, jonka valtapiiri käsitti myös alueita Karjalasta, Baltiasta ja Itämeren eteläosista
Ruotsin (ja Suomen) kuninkaana oli Kaarle XII, joka oli kuitenkin sotimassa vierailla mailla; suuri Pohjan sota oli käynnissä viidettä vuotta
lainsäädännön ydin perustui keskiajalla säädettyihin ruotsalaisiin lakeihin; toki niitä oli aika ajoin täydennetty esivallan asetuksilla; kaupungeissa oli osin erilainen lainsäädäntö ja oikeuskulttuuri kuin maaseudulla
periaatteessa kaikkien yli 15–63-vuotiaiden piti maksaa valtiolle henkiveroa, joskin verosta vapautettuja oli paljon, heidän joukossaan mm. aatelisia, irtolaisia, piispoja, professoreita ja opiskelijoita
matkaa taitettiin jalan, suksin, ratsain, vaunuilla, reellä, soutaen ja purjehtien, joten ihmiset, tavarat ja kirjeet kulkivat hitaammin kuin nykyisin: Helsingin ja Turun välillä kirje saattoi ehtiä perille kahdessa päivässä, mutta Itä-Suomesta pääkaupunkiin Tukholmaan lähetetty kirje saattoi viipyä matkalla kuusikin viikkoa
periaatteessa kaikkien konfirmoitujen luterilaisen kirkon jäsenten tuli käydä ehtoollisella neljästi vuodessa
papit järjestivät seurakunnissaan kuulusteluja, joissa he mittasivat maallikoiden tietoja kristinuskosta; tavallisesti näitä kuulusteluja kutsuttiin kinkereiksi, mutta Hämeessä (ja todennäköisesti Toivolassakin) lukusiksi ja Varsinais-Suomessa lukuvuoroiksi
kinkereillä mitatun ulkoa osaamisen lisäksi useimmat suomalaiset eivät osanneet todella lukea eivätkä kirjoittaa; talonpojat korvasivat nimikirjoituksen puumerkillä
suomen kielellä julkaistiin enimmäkseen vain hengellistä kirjallisuutta ja hallinnon asetuksia ja lakitekstejä; sanomalehtiä ei vielä ilmestynyt; pääasiallinen kirjakieli Suomessa oli ruotsi, joskin Turun Akatemiassa tieteellisten julkaisujen kielenä käytettiin latinaa
Turun akatemiassa ja ulkomaillakin opiskellut, myöhemmin professoriksi ja piispaksi valittu Laurentius Tammelinus eli Lars Tammelin julkaisi ensimmäisen suomenkielisen almanakan
ensimmäisiin tunnettuihin suomenkielisiin kansanrunoilijoihin lukeutunut Antti Keksi kuoli kotiseudullaan Ylitorniossa
Pietarin kaupunkia rakennettiin Nevan suistoon kolmatta vuotta
englantilainen astronomi Edmond Halley laski erään komeetan tulevan ilmestymisajankohdan; myöhemmin tuo komeetta nimettiin hänen mukaansa Halleyn komeetaksi
Lontoossa julkaistiin tieteisromaani nimeltä The Consolidator or, Memoirs of Sundry Transactions from the World in the Moon; sen kirjoittaja Daniel Foe tunnetaan paremmin Daniel Defoena ja Robinson Crusoen seikkailujen laatijana
Massachusettsin siirtokunta kielsi erirotuisten väliset avioliitot; muissakin Englannille kuuluvissa Pohjois-Amerikan siirtokunnissa säädettiin lakeja, jotka sallivat orjuuden ja antoivat valkoiselle väestölle erityisaseman
Georg Friedrich Händel julkaisi 8. tammikuuta Hampurissa ensimmäisen oopperansa eli Almiran
Suomen papisto oli koolla pappeinkokouksessa Turussa 20.–22. tammikuuta
Venäjän sotajoukot polttivat Sortavalan kaupungin 28. tammikuuta
Paimion kirkkoherra Henrik Florinus, joka oli julkaissut suomenkielistä kirjallisuutta, mm. kokoelman vanhoja suomalaisia sananlaskuja, kuoli 12. huhtikuuta
Viipurin piispa Peder Laurbecchius kuoli 16. huhtikuuta; uudeksi piispaksi valittiin David Lund
Englannin kuningatar Anne aateloi tiedemies Isaac Newtonin 16. huhtikuuta
saamelaisia kristinuskoon käännyttänyt Alatornion kirkkoherra Gabriel Tuderus kuoli 18. huhtikuuta
Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Leopold I kuoli 5. toukokuuta, ja hänen seuraajakseen kruunattiin hänen poikansa Joosef I
Oulun kaupungissa riehui kahteen otteeseen iso tulipalo: 20. heinäkuuta ja 28. elokuuta
käytiin suureen Pohjan sotaan liittyvä Varsovan eli Rakowitzin taistelu, jossa Ruotsin armeija voitti Puolan, Liettuan ja Saksin sotajoukot 31. heinäkuuta
Englannin joukot miehittivät Barcelonan kaupungin Espanjan perimyssodan yhteydessä 19. lokakuuta
Euroopan ulkopuolelle suuntautuva luterilainen lähetystyö käynnistyi, kun Bartolomaeus Ziegenbalg ja Heinrich Plütschau lähtivät marraskuussa Kööpenhaminasta purjehtimaan kohti Intian itärannikolla sijaitsevaa tanskalaisten siirtokuntaa; Kiinassa katolinen lähetystyö puolestaan kohtaa vastustusta
Itävallan joukot surmasivat yli tuhat kapinaan noussutta mutta aseensa laskenutta talonpoikaa Sendlingenin kylässä Baijerissa joulupäivänä 25. joulukuuta; tämän vuoden aikana tukahdutettiin verisesti kapinoita mm. myös Ranskassa ja Venäjän yhteyteen kuuluvassa Astrakanissa.
© Jyväskylän yliopisto 2010