fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Medikalisaatio ja sairauksien ehkäisyn paradoksi - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Kansantaudit
Medikalisaatio on usein mediassa näkyvä termi. Sillä tarkoitetaan prosessia, jossa aiemmin ei-lääketieteellisinä ongelmina pidettyjä ilmiöitä pyritään ratkaisemaan lääketieteen keinoin. Termiä käytetään myös usein negatiivisessä merkityksessä ilmaisemaan sairauksien esiasteiden hoitoa tai riskitekijöihin puuttumista silloin, kun siihen ei kriitikoiden mielestä ole oikeaa tarvetta.
Käsittelin aiemmassa blogissa medikalisaatio-teemaa hoidon yksilötason hyötyjen arvioinnin vaikeuden näkökannalta. Riskitekijöihin puuttuminen varhaisessa vaiheessa tuo hyötyjä, joiden kokonaismerkitys yksilötasolla selviää vasta pidemmän ajan kuluessa.
Medikalisaatiosta puhuttaessa on tärkeää ymmärtää myös ”ehkäisyn paradoksiksi” kutsuttu ilmiö.
Mitä enemmän jollakin yksilöllä on riskitekijöitä ja mitä korkeampi on niiden taso, sitä suurempi on hänen riskinsä sairastua. Koko väestössä sairaustapauksia tapahtuu kuitenkin eniten niiden joukossa, joilla riskitekijät ovat vain hieman koholla. Tämä voi tuntua ristiriitaiselta, mutta johtuu yksinkertaisesti siitä, että henkilöitä joilla riskitekijät ovat hieman koholla on väestössä huomattavasti enemmän kuin heitä, joilla riskitekijät ovat todella korkealla.
Tämän takia ennalta ehkäisevillä toimilla, joilla on vain pieni merkitys yksilön sairastumisriskiin, voi olla suuri kansanterveydellinen merkitys. Ja käänteisesti, on täysin normaalia että hoidoilla, joilla on valtava (esimerkiksi välittömästi hengen pelastava) merkitys yksittäisen henkilön terveyteen, on vain vähäinen merkitys koko väestön terveyteen.
Ilmiö tunnetaan nimellä ”ehkäisyn paradoksi” tai ”Rosen paradoksi”, tunnetun sydäntautiepidemiologi Geoffrey Rosen mukaan.
Tätä paradoksia havainnollistaa hyvin turvavyön käyttö liikennekuolemien ehkäisyssä; useimmat meistä selviäisivät liikenteessä hengissä elämänsä läpi käyttämättä koskaan turvavyötä, eli yksilön turvavyön käytöstä saaman hyödyn voidaan ajatella olevan vähäinen. Mutta silti turvavyön laajamittaisella käytöllä on suuri kansanterveydellinen merkitys; vuosittain vältetään suuri määrä vakavia vammautumisia ja ennenaikaisia kuolemantapauksia.
Esimerkki paradoksin toisesta ääripäästä voisi olla jonkin erittäin harvinaisen ja vakavan sairauden tehokas hoito. Jos tällaisia sairastumisia tapahtuu vain muutama vuosikymmenessä, tehokkaan hoidon merkitys on tietysti yksilölle merkittävä mutta kansanterveydellinen vaikutus tällaisesta hoidosta on vähäinen.
Väestöstrategia vai korkean riskin strategia?
Sairauksien ehkäisyssä hyödynnetään kahta toisiaan tukevaa strategiaa: väestöstrategiaa ja korkean riskin strategiaa. Jälkimmäinen strategia pyrkii löytämään ja hoitamaan ne henkilöt, joiden sairastumisriski on erittäin korkea. Yksilötasolla tällä toiminnalla on usein hyvin suuri vaikutus sairastumiseen ja kuolleisuuteen. Medikalisaatiota kritisoivat tahot väittävät usein, että vain tällainen lähestymistapa on perusteltua.
Väestöstrategialla pyritään siihen, että koko väestön riskitaakka pienenee. Väestöstrategia pyrkii vähentämään sairastumisriskiä ensisijaisesti vaikuttamalla väestön elintapoihin ja elinympäristöön. Tällä pyritään vaikuttamaan siihen suureen joukkoon väestöä, jonka riski sairastua kroonisiin tauteihin on vain kohtalaisesti kohonnut, mutta jossa kroonisten tauteja esiintyy lukumäärällisesti eniten. Lisäksi tehokas väestöstrategia vähentää myös korkeariskisten henkilöiden osuutta väestössä.
Krooniset sairaudet ja niiden riskitekijät ovat useimmiten eteneviä. Jos koko väestön riskitekijätasoja ei kyetä muuttamaan edullisemmiksi, terveydenhuollollamme tulee aina riittämään uusia korkean riskin henkilöitä ja sairaita, jotka täytyy hoitaa. Väestötason strategia tukee siksi korkean riskin strategiaa.
Medikalisaatiosta puhuttaessa tulee huomioida ehkäisevien toimien vaikutukset sekä yksilölle että laajemmin koko väestölle.
Markku Peltonen, Milloin potilas hyötyy hoidosta, ja millainen potilas? THL:n blogi 5.2.2015
Markku Peltonen tutkimusprofessori Kansanterveyden edistäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.