fi en sv sv sv sv nl sv sv nb de en fr en en en fr en en en en en en en es en en en en en en nb nb nb nb eu sv nb de en pt en en en fr en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi jbo en en en fr en en en nb nb da da nl de it en da en en nb da de en da en en fr en en en de de en de de es en en fr en en ru fi fi fi fi fi fi si fi fi fi si fi fi fi si es fi si fi fi si fi fi si fi fi fi fi nb en sv en nb fi da de fi fi fi sv fi fi fi sv fi fi fi sv fi fi sv fi fi sv fi fi sv it en nb fi da de sv sv sv nl sv sv nb en en en en en en en en en en es en en en en en nb eu nb nb nb nb nb en en en en fi fi fi fi fi fi fi fi en en en en nb nb nb en en en en de de de en ceb en en en en
Mitkä asiat painottuvat julkisella sektorilla ja ravintoloissa vuonna 2022? Me Matilda FoodTechilla olemme selvittäneet ajankohtaisia trendejä. Keskiössä on edelleen kestävyys, ja nyt on tärkeämpää kuin koskaan saada enemmän aikaan vähemmällä, sillä pandemian myötä lannoitteiden, sähkön ja kuljetusten hinnat ovat nousseet ja raaka-aineista on pulaa. Ruokailijat vaativat yhä lisää valinnanvapautta ja tietoa ruoasta, ja tässä yhteydessä digitaalisten apuvälineiden merkitys kasvaa. Kaikkien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kuitenkin dataa!
Vuosi 2030 lähestyy vauhdilla, ja tavoitteiden saavuttamiseksi kestävyystavoitteet on nostettava prioriteettilistan kärkeen. On vain ajan kysymys, että hallitus antaa kestävyystavoitteista uusia suosituksia ja lakeja niin julkiselle sektorille kuin ravintoloillekin. Vuoden aikana painottuvat edelleen ruokahävikin vähentäminen, ilmastoa säästävät ruokalistat ja pandemian aikana vahvistunut lähiruoka- ja kotimaisuustrendi. On tärkeää pitää mielessä myös luomunäkökohta, joka edistää biologista monimuotoisuutta.
Lihan sijaan painopiste on siirtymässä kalaan. Lihan alkuperästä on keskusteltu jo kauan, mutta mistä kala on peräisin? Usein kala pyydystetään yhdessä paikassa, kuljetetaan sen jälkeen kauas perattavaksi ja fileoitavaksi ja lähetetään sitten takaisin.
Tavoitteiden saavuttamiseksi on yhä tärkeämpää asettaa kestävyystavoitteet jo hankintavaiheessa. Julkisissa hankinnoissa volyymit ovat isoja, ja niissä on varmistettava, että verovarat käytetään tehokkaasti. Kansainvälisen selvityksen mukaan Suomen suurimmat haasteet Agenda2030-tavoiteohjelman täytäntöönpanossa liittyvät ilmastotoimiin sekä kestävään kulutukseen ja tuotantoon.
Lannoitteiden, sähkön ja kuljetusten hinnannousu ja Covid-19-pandemiasta johtuvat viivästykset vaikeuttavat raaka-aineiden saatavuutta. Tämä nostaa sekä maanviljelijöille että elintarviketuottajille aiheutuvia kustannuksia ja johtaa todennäköisesti ruoanhintojen nousuun vuonna 2022.
Siksi meidän on hyödynnettävä ja käytettävä tehokkaammin ne resurssit ja raaka-aineet, jotka meillä on. Tästä seuraa uusia ja yksinkertaisesti parempia ideoita. Ruoan hintojen noustessa meidän on käytettävä elintarvikkeet entistä paremmin, jolloin myös ruokahävikki vähenee. Epäluotettavat ja kalliit kuljetukset ovat jo johtaneet siihen, että yhä useammat ostavat kotimaista ja lähellä tuotettua ruokaa. Toivottavasti Suomessa viljellään ja valmistetaan jatkossa yhä enemmän tuotteita, jotka nykyään tuodaan kokonaan muualta. Sähkön hinnannousu edellyttää entistä energiatehokkaampia ratkaisuja. Moni yritys pyrkii jatkossa vähentämän sähköntarvettaan tai löytämään keinoja tuottaa sähköä itse. Ei siis mitään niin huonoa, ettei lopulta jotakin hyvääkin.
Kun asiakas voi tehdä entistä enemmän valintoja, hän kokee osallistuvansa aterian toteutukseen enemmän ja voi mukauttaa sen omiin mieltymyksiinsä. Myös annoskoosta tulee tärkeä tekijä, kun asiakkaalle tarjoillaan sen verran ruokaa kuin hän todellisuudessa jaksaa syödä.
Potilaalle tai ikääntyneelle tämä voi olla ratkaisevaa aliravitsemuksen vähentämiseksi. Kehitys helpottaa myös allergioista sekä puremis- ja nielemisvaikeuksista kärsivien ruokailua.
Kun ruokailijoista tulee entistä tiedostavampia eikä enää riitä, että ruoka maistuu hyvältä, vaan sen on oltava myös ravitsevaa ja kestävästi tuotettua, heille on osattava näyttää oikeat tiedot. Alkuperää, ravintoarvoja, ilmastovaikutusta ja sisältöä koskevat tiedot ovat yhä tärkeämpiä, sillä niiden perusteella asiakkaat päättävät, mitä haluavat syödä.
Markkinoille tulee jatkuvasti uusia elintarvikkeita ja makuja. Lihankorvikkeiden markkinat ovat suuret, ja uusia mielenkiintoisia tuotteita tulee tiuhaan tarjolle. Keittiöiden on pysyttävä mukana kehityksessä ja päivitettävä reseptinsä uusien inspiraatioiden mukaan. Uusia ideoita on poimittava paitsi tukkukauppiailta, ruokabloggareilta ja julkkiskokeilta myös muilta ateriaorganisaatioilta. Jatkamme vihreällä tiellä kohti kestävää tulevaisuutta.
Vaatimusten kasvaessa tarvitaan yhä enemmän ja parempia digitaalisia apuvälineitä, jotka auttavat saavuttamaan korkealle asetetut tavoitteet. Digitaaliseen tilaamiseen, varastonhallintaan ja tuotantoon liittyvien apuvälineiden avulla voidaan tarjota oikeaa ruokaa oikealle asiakkaalle oikeaan aikaan. Tehostaminen edellyttää lisäksi integraatiota muiden järjestelmien, kuten taloushallinto-, työajanseuranta- ja potilasrekisterijärjestelmien kanssa. Sovellusten ja näyttöjen kautta annettavien tietojen avulla asiakas voi tehdä fiksuja valintoja. Seurannan kannalta on tärkeää myös tarjota asiakkaille mahdollisuus antaa palautetta ja arvioita. Markkinoilla kehitetään jatkuvasti uusia ja älykkäitä teknisiä ratkaisuja ruokailun helpottamiseksi, parantamiseksi ja tehostamiseksi.
Data, data ja data!
Jotta asiakkaalle voidaan tuottaa oikeaa laatua, ketjun kaikkien osien on oltava täydellisesti hallinnassa. Onnistumisen avaimena on oikea data. Usein organisaatiolla on jo dataa, mutta sitä ei hyödynnetä. Oikea tieto avaa kaikki mahdollisuudet toiminnan ohjaamiseksi niin, että kustannukset pienenevät ja aterioista tulee entistä terveellisempiä ja kestävämpiä.
Koko ateriaprosessi on hallittava täydellisesti yksityiskohtiin asti, jotta päätöksillä on myönteinen vaikutus kestävyyteen, terveyteen ja talouteen. Vasta, kun näemme prosessin kaikki vaiheet hankinnasta, suunnittelusta ja tuotannosta aina tarjoiluun ja seurantaan asti, voimme tasapainottaa kestävyyden, ravintoarvot ja tehokkuuden digitalisaation avulla.
Edessämme on mielenkiintoinen vuosi, ja meillä on hyvät mahdollisuudet vaikuttaa asioihin ja saavuttaa tavoitteet. Me kaikki tiedämme, että ruoka vaikuttaa paljon terveyteen ja ilmastoon. Ole arjen sankari ja ota vastaan haaste kohti kestävää ja terveellistä vuotta 2022!
Vaudilla nousevat elintarvikkeiden hinnat aiheuttavat kovaa painetta julkisille ateriapalveluille
Rajussa nousussa olevat elintarvikkeiden hinnat aiheuttavat kovaa painetta kunnille ja maakunnille, joiden jo valmiiksi kuormittuneilla määrärahoilla pitäisi pysytä tarjoamaan ravitsevaa ruokaa joka päivä nuorille, vanhoille ja sairaille. Kunnat ja maakunnat ovat jo taitavia tekemään ihmeitä jokaisella eurolla, pitämään kustannukset kurissa, vähentämään ruokahävikkiä ja tekemään järkeviä elintarvikehankintoja. Uudessa tilanteessa meidän on otettava kuitenkin jälleen uusi loikka kustannusten pienentämiseksi.
Mitkä asiat painottuvat julkisella sektorilla ja ravintoloissa vuonna 2022? Me Matilda FoodTechilla olemme selvittäneet ajankohtaisia trendejä. Keskiössä on edelleen kestävyys, ja nyt on tärkeämpää kuin koskaan saada enemmän aikaan vähemmällä, sillä pandemian myötä lannoitteiden, sähkön ja kuljetusten hinnat ovat nousseet ja raaka-aineista on pulaa. Ruokailijat vaativat yhä lisää valinnanvapautta ja tietoa ruoasta, ja tässä yhteydessä digitaalisten apuvälineiden merkitys kasvaa. Kaikkien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kuitenkin dataa!
Seuratkaa ruokahävikkimittauksianne ja kehitelkää parannuksia – tässä parhaat vihjeemme
Oletteko mitanneet ruokahävikkiä jonkin aikaa kunnassanne tai alueellanne ja saaneet tietoa mittausjakson ajalta. Nyt on aika seurata tuloksia ja ryhtyä parannustoimiin. Onko tarjoiluhävikki suurinta, vai löytyvätkö puutteet varastonhallinnasta? Saatte parhaat vinkkimme siihen, miten ruokahävikkiä voidaan dramaattisesti vähentää konkreettisten toimenpiteiden avulla.
5 vihjettä ruokahävikin mittaamiseen
Vähentäkää ruokahävikkiänne mittaamalla. Ruokahävikkiä voidaan vähentää huomattavasti lyhyessä ajassa asettamalla selkeitä tavoitteita, mittaamalla ja luomalla toimintasuunnitelma. Tässä on viisi parasta vihjettämme, joiden avulla onnistutte hävikinmittauksessanne.
Enemmän luomua julkisissa aterioissa – Lund näyttää esimerkkiä
Pohjoismaissa Ruotsi on luomutavoitteiden edelläkävijä, sen julkisten aterioiden luomutavoite on 60 % vuoteen 2030 mennessä. Suomessa tavoite oli 20 % vuoteen 2020 mennessä, mutta uusi luomua koskeva toimintasuunnitelma on parhaillaan käynnissä. Yksi kunta, joka on todella onnistunut luomuosuudessa, on Lundin kunta Ruotsissa, joka on saavuttanut huikeat 83,4 % keskittyen paikallisesti tuotettuun ruokaan.
Sodexo Finland tehostaa ateriapalvelujaan Mashie toiminnonohjausjärjestelmän avulla
Sodexo Finland ateriapalvelut ovat kolmen viimeisen vuoden ajan laajentaneet Mashie toiminnonohjausjärjestelmän käyttöä. Tänään kaikki Sodexon 200 keittiötä Suomessa käyttävät Mashie-toiminnonohjausjärjestelmää ateriatoiminnan tehostamiseksi. Yhdessä Mashien kanssa Sodexo on kehittänyt buffetmallin, jonka avulla ruoantarjoilu buffetmuodossa on helpottunut huomattavasti.
© 2022 Matilda Foodtech AB
© 2021 Matilda Foodtech AB
© 2021 Matilda Foodtech AB
© 2021 Matilda Foodtech AB
© 2022 Matilda Foodtech AB