fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et en fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Uudet antibiootit purevat vastustuskykyisiin bakteerikantoihin - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Antibiooteille eli mikrobilääkkeille vastustuskykyisten bakteerikantojen kehittyminen ja leviäminen on iso kansanterveydellinen ongelma. Antibiootteja on ollut käytössämme 1930-luvulta saakka. Olemme tottuneet siihen, että antibiooteilla voidaan hoitaa infektioita.
Varsinkin 1950-luvulla uusia antibiootteja kehitettiin runsaasti. Tilanne alkoi kuitenkin muuttua 1980-luvulla ja sen jälkeen kun lääketeollisuuden kiinnostus uusien antibioottien kehittämiseen väheni.
Bakteerien kyky vastustaa antibiootteja ei sen sijaan vähentynyt, päinvastoin. Ensimmäiset, kaikille käytössä oleville antibiooteille resistentit bakteerikannat ilmaantuivat 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa. Näiden moniresistenttien bakteerien aiheuttamien infektioiden hoito vaatii paljon työtä ja resursseja esimerkiksi sairaaloissa. Euroopan tautiviraston arvioiden mukaan moniresistenttien bakteerien aiheuttamiin infektioihin kuolee vuositta kymmeniä tuhansia ihmisiä.
Moniresistenttien bakteerien ilmaantuminen on kuitenkin herättänyt uudelleen lääketeollisuuden kiinnostuksen. Uusia antibiooteiksi sopivia molekyylejä kehitetään, ja mikä tärkeintä uusia antibiootteja testataan ja tuodaan myös markkinoille.
Esimerkiksi sairaalabakteerina tunnetun MRSA:n aiheuttamien infektioiden hoitoon on viime vuosina saatu uusia antibiootteja. Tällaisia jo hoitokäytössä olevia uusia antibiootteja ovat esimerkiksi keftaroliini ja telavansiini. Toistaiseksi bakteerien vastustuskyky näitä antibiootteja kohtaan on harvinaista.
Aivan uusi ja vasta kehitteillä oleva antibiootti on teixobactin, joka löytämisessä hyödynnettiin aivan uudenlaista maaperän bakteerien kasvattamiseen soveltuvaa tekniikkaa. Teixobactin on alustavissa testauksissa osoittautunut tehokkaaksi mm. MRSA:ta vastaan. Toivottavaa on, että siitä voidaan kehittää toimiva antibiootti.
Valitettavasti tilanne ei kuitenkaan ole yhtä hyvä kaikkien bakteerien kohdalla. Tiettyjen ns. gramnegatiivisten bakteerien soluseinän rakenne on sellainen, että uusien antibioottien kehittäminen niitä vastaan on erityisen vaikeaa. Juuri tähän ryhmään kuuluvat bakteerit ovat viime vuosina kehittäneet vastustuskykyä tärkeitä käytössä olevia antibiootteja kohtaan.
ESBL- ja CPE-bakteerit ovat tulleet tutuiksi myös Suomessa. Niiden aiheuttamien infektioiden hoito on juuri antibioottiresistenssin vuoksi hankalaa. Tällaisten bakteerien määrä lisääntyy maailmalla ja myös Suomessa.
Uusia antibiootteja siis kehitetään edelleen ja on perusteluta sanoa, että tunnelin päässä näkyy valoa. Toisaalta resistenttejä bakteereja esiintyy yhä enemmän ja resistenssin syntyminen myös uusia antibiootteja kohtaan on todennäköistä.
Antibiooteille resistenttien bakteerien leviämisen ehkäisyyn ja vastuulliseen antibioottien käyttöön on siis syytä myös jatkossa panostaa, jotta voidaan voittaa aikaa uudelleen aktivoituneelle antibioottien kehitystyölle.
Mitä ovat Staphylococcus aureus ja MRSA?
Jari Jalava johtava asiantuntija Infektiotautien torjunta ja rokotukset, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.