fi fi en fi fi fi fi fi en fi fi de fi pt fi fi hu it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt fi fi ur fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi id fi en fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi en tr fi es en en fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi en fi fi fi fi fi
Artificial intelligence (AI) & Big Data
Vaihda kieltä, nykyinen kieli: Finnish FI
Open a VTT clock Main Menu Sulje
Time is not loaded yet
VTT ja Itä-Suomen yliopisto tekevät selvityksen lasten ruokaympäristöstä ja sen vaikutuksista
VTT ja Itä-Suomen yliopisto tekevät selvityksen lasten ruokaympäristöstä ja sen vaikutuksista
Ruokaympäristö vaikuttaa vahvasti lasten ruokatottumuksiin. VTT ja Itä-Suomen yliopisto käynnistivät osana valtioneuvoston selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa Terra-hankkeen, jossa selvitetään lasten ruokaympäristön terveystaloudellisia vaikutuksia, kehitetään ratkaisuja lasten ravitsemuksen seuraamiseksi ja etsitään tehokkaita keinoja parantaa lasten ruokaympäristöä.
Lasten ylipaino on merkittävä ja edelleen kasvava ongelma Suomessa. Joka viides yläkouluun siirtyvä lapsi on ylipainoinen, ylipainoiset lapset ovat todennäköisesti ylipainoisia myös aikuisena ja heillä on suurentunut kroonisten sairauksien vaara. Kodin, päivähoitopaikan ja koulun lisäksi lasten ruokaympäristöä määrittävät myös esimerkiksi kaupan elintarviketarjonta, mainonta ja yleinen asenneilmapiiri.
Kodin ja muun lähipiirin lisäksi valtion ja kuntien päätökset ja ohjaus vaikuttavat voimakkaasti lasten ravitsemukseen. Lasten ravitsemukseen voivat vaikuttaa monet toimijat, mikä on vaikeuttanut toiminnan suuntaamista ja kehittämistä. VTT kartoittaa hankkeessa vaikutusvaltaiset toimijat ja laatii eri politiikkatoimijoille konkreettisia toimenpide-ehdotuksia lasten ruokaympäristön kehittämiseksi. Toimenpiteet voivat liittyä esimerkiksi koulu- ja päivähoitoruokailuun, opetussuunnitelmiin, mainontaan tai tuotteiden esillepanokäytäntöihin.
Suomessa ei ole toistaiseksi järjestelmällisiä käytäntöjä lasten ravitsemuksen seuraamiseksi. Itä-Suomen yliopisto kehittää hankkeessa kouluille ja neuvoloille mittariston lasten ylipainolle altistavien ravitsemustekijöiden tunnistamiseksi. Lisäksi Itä-Suomen yliopisto selvittää, millaisia taloudellisia vaikutuksia lapsuudessa alkavan ylipainon kehityksellä on pitkällä tähtäimellä ja miten erilaisilla politiikkatoimilla voitaisiin parantaa lasten ruokaympäristöä ja ehkäistä ylipainoa.
"Ylipaino ei ole lapsen valinta. Yhteiskuntana meidän täytyy löytää keinoja vaikuttaa koko ruokaympäristöön, jotta se tukee kaikin tavoin lasten terveyttä", toteaa projektin ohjausryhmän puheenjohtaja Minna Huttunenmaa- ja metsätalousministeriöstä.
Yli 20 prosenttia alakoulun päättävistä lapsista ylipainoisia
Lasten ylipaino on merkittävä kansanterveydellinen ja -taloudellinen ongelma. Ylipainon ja lihavuuden ehkäisy ja hoito tulisi aloittaa mielellään jo raskausaikana ja viimeistään varhaislapsuudessa. Leikki-ikäisistä ja koulunkäynnin aloittaneista lapsista 10–20 prosenttia ja alakoulun päättävistä lapsista jo selvästi yli 20 prosenttia on ylipainoisia. Ylipainoiset lapset ovat usein ylipainoisia myös nuoruus- ja aikuisiässä.
Ylipaino on yhteydessä useisiin tyypin 2 diabeteksen ja ateroskleroottisten valtimotautien vaaratekijöihin, kuten sokeri- ja rasva-aineenvaihdunnan häiriöihin. Lapsuusiän ylipaino ja siihen liittyvä vaaratekijöiden kasautuminen ennustaa tyypin 2 diabeteksen ja ateroskleroottisten valtimotautien ilmaantumista aikuisiässä.
VTT:n johtama ja Itä-Suomen yliopiston kanssa toteuttama Terra-hanke päättyy maaliskuussa 2020 ja sen tulokset julkistetaan ensi keväänä. Hankkeen ohjausryhmässä on mukana maa- ja metsätalousministeriön, sosiaali- ja terveysministeriön sekä opetus- ja kulttuuriministeriön asiantuntijoita. Hanke toteutetaan osana valtioneuvoston vuoden 2019 selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa (www.tietokayttoon.fi).
Ruoan kysyntä kasvaa samaa vauhtia kuin maailman väestömäärä. Ruoantuotannon on oltava paitsi tarpeeksi tehokasta myös ympäristöä vähemmän kuormittavaa. Haaste on valtava, mutta harppauksia oikeaan suuntaan on jo otettu.
Digitaalinen terveys ja diagnostiikka
Aiheeseen liittyvät uutiset ja tarinat
Auringonkukkaöljyn tuotannon sivuvirroista saadaan maukkaita vaihtoehtoja lihalle
Sinilevätesti kiinnostaa ympäri maailman – näppärä kesäpäivän pelastaja on loistoesimerkki painetusta älystä
VTT:n analyysimenetelmällä potentiaalia diagnostiikassa – teknologiaa testataan syöpähoidoissa
Lue lisää uutisia ja tarinoita
Strategiamme on luoda eksponentiaalista toivoa tieteeseen perustuvien innovaatioiden avulla
Tuomme yhteen ihmiset, yritykset, tieteen ja teknologian ratkaistaksemme aikamme suurimpia haasteita. Näin luomme kestävää kasvua, työpaikkoja ja hyvinvointia. Synnytämme systeemisiä ja teknologisia läpimurtoja, jotka voivat muuttaa maailmaa. Vaikuttavuus syntyy aina yhteistyössä asiakkaiden kanssa.
Tavoitteemme on tuoda eksponentiaalista toivoa maailmaan, jonka täytyy vastata ilmastokriisiin, taata resurssien riittävyys, uudistaa teollisuutta, taata kokonaisturvallisuus ja mahdollistaa hyvä elämä kaikille.
Tule rakentamaan tulevaisuutta VTT:llä
Haluatko olla mukana luomassa uutta ja ratkomassa aikamme merkittävimpiä globaaleja haasteita? Kiehtooko soveltava tutkimus, tiede ja teknologia? Tule rakentamaan tulevaisuutta VTT:llä.
Näin ratkomme tulevaisuuden haasteita yhdessä
Autamme asiakkaitamme luomaan uutta liiketoimintaa ja ratkomaan globaaleja haasteita tieteen ja teknologian avulla. Yhteistyömme avulla teet kestävää tulevaisuuden bisnestä ja pääset mukaan huippuluokan kotimaisiin ja kansainvälisiin innovaatioverkostoihin.
Löydä lisää tietoa VTT:stä
Tilaamalla uutiskirjeemme saat viimeisimmät tutkimustulokset, teknologiamahdollisuudet ja tulevat tapahtumat suoraan sähköpostiisi.
© Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy 2022