fi fi fr fi fi fi fi en fi fi da fi fi nl eo fi et fi fi ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi ru fi ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi de en fi fi fi fi fi en fi fi fi pt fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi de fi de fi de fi de fi de fi de fi de fi de fi de fi fi fi
Osoite: Kylätie 56, 58900 Rantasalmi
12.2.2021RANTASALMEN PAPPILA, historiikki15.10.2020ÄÄNELÄN KUNNOSTUS15.11.2020Savolainen mallisto29.5.2018KARMITETTUJA OVIA20.1.2016Talon tarina
Tämä kuvasarja kertoo, miten epätoivoselta tuntuva korjausurakka kääntyy voiton puolelle.
Kyseessä on yli sata vuotias talovanhus - täysin palvellut rakennus-, jossa vaurioiden määrä oli niin suuri, että talon kunnostamista
harkittiin pitkään. Kun korjaamiseen ryhdyttiin oli selvää, että työ tehdään perusteellisesti ja käyttäen perinteisiä tekniikoita.
Kompromisseihinkin oli tyydyttävä, koska kunnostettavaa oli niin paljon.
Kuva 1. Huttulan kartano odotti autiona ja puretttuna päätöstä korjataanko se
Kuva 2. Kaikki lattiat oli jo purettu. Alkuperäinen alapohjarakenne oli ollut
ristikkäisten järeiden haltijapuiden varassa. Koska ryömintätilaa oli korotet-
ta, eikä vastaavia haltijapuita ollut saatavilla, päätettiin lattiat
perustaa tämän pävän mukaisesti harkopilareiden varaan.
Kuva 3. Ylivuotisten hirsipuiden saatavuus oli heikko. Oli mentävä
Kuva 4. Sahausporukka tuumaustaolla. Etualalla kuvassa kirvesmiehet
pylvästehtaalle Savonlinnaan (Pylväs Heinonen). Huttulassa hirret ovat hoikkia
Osmo  Lyytikäinen ja Pauli Korhonen sekä traktorimies Pauli Jääske.
ja pitkiä, sellaisia tuli uusienkin olla.
Kuva 5. Kenttäsaha tuotiin talon pihamaalle jonne hirsipuut olivat saapuneet päivää aiemmin. Saha oli periaatteessa 9 m puille, mutta miesvoimalla
onnistui pitempienkin puiden sahaus.
Kuva 6. Pisimmät rungot olivat 13 m, niitä oli siirrettävä traktorilla.
Kuva 7. Pelkat laitettiin pihakentälle kuivamaan. Ylivuotisuu-
desta huolimatta pelkat olivat vielä hiukan kosteita.
B. NOSTON VALMISTELU ja KENGITYS:
Kuva 8. Alkuun runko oli oikaistava. Pintaperustainen kivijalka ja - pilarit  olivat
Kuva 9. Talo nousee Oski Lyytikäisen kevyellä tunkkiotteella. Runko natisi,
painuneet jopa 30 cm. Kantavien väliseinien alle lisättiin kantavia harkkopilareita.
mutta pysyi koossa ja pystyssä. Työmaa oli välillä yhtä sekamelskaa.
Kuva 10. Hirret työstettiin pääasiassa konevoimin. Varauksia sahaa puupurua
Kuva 11. Välillä voi jo huilia. Osmo Lyytikäinen.
Kuva 12. Runko on pahoin runneltu. Sitä oli myös korjattu epämääräisin menetel
Kuva 13. Pikkuhiljaa, mutta varmasti työ eteni. Kengitettävää oli
min. Tässä vaiheessa tuennat oli tehty ja kengitys sai alkaa.
yhteensä 160 -180 jm. Työ kesti noin 2 kk.
Kuva 12. Alimman hirren asennus alkamassa.
Kuva 13. Hirret tapitettiin kuten ennen. Asennusvarojen pienuuden
vuoksi tapittaminen oli taiteilua.
Kuva 14. Pahiten lahonnut luoteisnurkka kengitettynä.
Kuva 15. Kengitys jälkeen vuorossa oli alapohjien teko. Lattiaraken
teessa käytetiin mitallistettua pitkää puutavaraa ja luonnonkuitueristettä.
Tiiviyteen kiinnitettiin erityisesti huomiota.
Kuva 16. Isäntä kiertää kairaa näytösluonteisesti
Kuva 17. Osmon ja Paulin kehittämä L-nostoteräksen lisäosa
mahdollisti, että kaksi miestä kykeni liikuttelemaan ylipitkiä hirsiä
kahden miehen voimin niin pituus- kuin sivusuunnassakin.
Kuva 18. Itäpäädyn alimpien vaihdettujen hirsien varausten jälkitilkintä menossa.
Kuva 19. Routa oli kallistanut perustukivet ja se oli rikkonut kaakoisnurkan
salvokset. Routimista vähennettiin mm. salaojituksella.
Kuva 20. Ulkoverhouksen alaosa, rintapanelointi ennallistettuna.
Kuva 21. Ulkoverhouksen detaljeissa otettiin huomioon rakenteelliset seikat,
kuten viisteet, tippanokat, ilmaraot ja ennenkaikkea osien höyläys. Laudat
naulattiin, naulaimia si sallittu. Osat on teetetty entisin dimensioin.
Kuva 21. Kuistin runko alkaa olla valmis.
Kuva 22. Heikki sahaa ammuhämärissä. Sateet, kylmyys ja lumi tekivät
olosuhteista vaativia. Työn laadusta ei silti tingitty. Kaidemalli ja
pyöreät tolpat on tehty tismalleen kuten ennen.
Kuva 23. Kuisti alkaa olla jo viittä vaille valmis. Kantavat alusrakenteet tehtiin
Kuva 24. Kattovasojen päät muotoiltiin oheneviksi ja kaareviksi kuten ennen.
painekyllästetystä puusta, muut osat käsittelemättömästä.
Ne tehtiin yhden parrun sijaan kahdesta toisiinsa naulatusta mitallistetusta
Tekijöiden tinkimättömyys ja vankka ammattitaito teki valvonnasta helppoa.
lankusta, jolloin voitiin harva vasaväli pitää ennallaan.
Kuva 27. Julkisivu ja kuisti valmiina. Työ jatkuu vielä lattioiden ja sisäpintojen osalta.
TUVAT LÄMPIMIKSI - viisi upeaa uunia
© Etelä-Savon Rakennusperintöyhdistys ry // Verkkosivujen suunnittelu ja toteutus: Mediateam Finland Oy 2009