fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi tr fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Lapsi ei saa jäädä näkymättömäksi hyväksikäytön tai pahoinpitelyn tutkimuksissa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Yleinen
Ensimmäinen signaali lapsen tai nuoren pahoinpitelystä tai seksuaalisesta hyväksikäytöstä voi olla hyvin heikko. Toisinaan jopa niin heikko, että se ei ylitä viranomaisten toiminnan kynnystä. Jos viranomaisten prosessit kuitenkin käynnistyvät, ne saattavat olla lapselle ja perheelle hämmentäviä, jopa pelottavia.
Kun esitutkinta, tarvittavat tutkimukset ja hoidot, lastensuojelun toimenpiteet ja oikeusprosessi käynnistyvät, kukaan ei niiden aikana välttämättä kanna huolta lapsen hyvinvoinnista kokonaisuutena.
Lapsen näkemys ja kokemus jäävät näkymättömiksi.
Lapsen ja nuoren etu olisi, että viranomaiset tekisivät yhteistyötä ja jakaisivat tietoa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, heti kun epäily pahoinpitelystä tai hyväksikäytöstä herää. Silloin viranomaiset voivat reagoida lapsen tilanteeseen mahdollisimman varhain hänen hyvinvoinnistaan huolehtien.
Sen jälkeen, jos viranomaisprosessit käynnistyvät, lapsi ja perhe tarvitsevat jatkuvaa tukea. Lapsen ja perheen osallisuutta kuhunkin prosessiin pitää lisätä ja samalla auttaa selviytymään näihin liittyvistä kriiseistä.
Lapsi ja perhe tarvitsevat tukea neuvotteluissa, joissa voi olla läsnä useita viranomaisia ja eri ammattialojen edustajia. He tarvitsevat tietoa ja ymmärrystä, mitä neuvotteluissa tapahtuu.
Vanhemmalle, perheelle tai muulle lapsen arjesta vastaavalle aikuiselle on myös syytä kertoa, miten asioista voi puhua lapselle.  Lasta ei saa päästää putoamaan eri viranomaisprosessien väliin vaille tarvitsemaansa hoitoa ja tukea.
Turussa pilotoidaan vuoden 2014 alusta ns. LASTA-toimintamallia. Se pyrkii koordinoimaan eri viranomaisten toimintaa ja yhteistyötä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, kun epäily  lapsen kaltoin kohtelusta on herännyt. Tietoa jaetaan moniammatillisessa työryhmässä.
Kokeilussa on lisäksi palkattu työntekijöitä, joiden tehtävänä on tukea lasta ja perhettä läpi kaikkien tilanteen vaatimien viranomaisprosessien.
LASTA-toimintamallin kehittäminen jatkuu tapausten käsittelyn rinnalla vuoden 2016 loppuun asti, ja se laajenee asteittain koko Turun yliopistollisen keskussairaalan erityisvastuualueelle. Tarkoituksena on luoda valtakunnallinen toimintamalli pahoinpitelyn ja seksuaalisen hyväksikäytön tutkintaan.
Valtakunnallisella toimintamallilla voitaisiin poistaa lasten ja nuorten eriarvoisuutta tutkimuksiin pääsyssä ja tutkimusten laadussa. Erityisesti voitaisiin turvata lasten ja nuorten yhtenäinen oikeusturva asuinpaikasta riippumatta.
Lapselle ja nuorelle on tärkeää antaa luottamusta, voimavaroja ja tulevaisuuden toivoa. Tämä onnistuu vain, jos heille annetaan mahdollisuus tulla nähdyiksi ja kuulluiksi, ja he voivat osallistua itseään koskevaan päätöksentekoon.
Toivon, että Suomessa löytyy tahtoa ja resursseja toteuttaa uusi lapsiystävällinen toimintatapa ja turvata lapsen edut ja oikeudet. Me olemme aikuisina siitä vastuussa.
Minna Sinkkonen projektipäällikkö Kansainvälinen toiminta ja tutkimusjohtamisen tuki, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.