fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Taidetoiminta vahvistaa lasten osallisuutta varhaiskasvatuksessa ja koulussa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Lapset, nuoret ja perheet
Vietämme parhaillaan maailmanlaajuista lapsen oikeuksien viikkoa. Tämän vuoden teemana on lapsen oikeus hyvään kohteluun. Lapsen hyvä ja arvostava kohtelu on yhdenvertaisuutta, kuulluksi tulemista sekä mahdollisuutta osallistua ja kuulua yhteisöön.
Taidetoiminta on osallisuuden ja yhteisöllisyyden ytimessä. Siksi taidetoimintaa tulisi hyödyntää paljon nykyistä laajemmin varhaiskasvatuksen, koulujen ja oppilaitosten toiminnassa niin pedagogisena välineenä kuin itseisarvoisena, hyvinvointia ja osallisuuden kokemusta lisäävänä elementtinä.
Luovuuden ja taiteellisen toiminnan vahvistaminen kouluyhteisöissä auttaa lasta ja nuorta kohti henkilökohtaisen taidesuhteen syntymistä. Liekki ei synny ilman kipinää.
Koronapandemia on heikentänyt lasten ja nuorten hyvinvointia
Koronapandemian vaikutukset ovat kärjistyneet oppimisvajeen pohtimiseen. Erityinen huoli on kasvanut niistä lapsista ja nuorista, joilla on ollut haasteita tai oppimisen vaikeuksia jo ennen pandemia-aikaa.
Pandemia on heikentänyt lasten ja nuorten hyvinvoinnin kokonaistilannetta. Etäopetus ja harrastustoiminnan rajoitukset ovat eristäneet lapsia ja nuoria vertaissuhteista. Yksinäisyyttä ja arjen hallinnan ongelmia on ollut aiempaa enemmän.
Viimeisimmän Kouluterveyskyselyn (2021) mukaan lasten ja nuorten pahoinvointi on lisääntynyt. Erityisesti tytöt ovat kärsineet tilanteesta, sillä miltei kolmannes tytöistä oli kyselyn mukaan kokenut kohtalaista tai vaikeaa ahdistuneisuutta. Nämä koronapandemian aiheuttamat haitalliset kokemukset voivat näkyä terveydessä ja hyvinvoinnissa vielä pitkään.
Nyt tulee ottaa käyttöön kaikki keinot, joilla voidaan rakentaa yhteisöllistä, jokaisen voimavarat ja kyvyt huomioon ottavaa toimintakulttuuria lasten ja nuorten arkiympäristöissä, kouluissa ja harrastuksissa.
Taide edistää kouluyhteisöön sitoutumista
Sitouttavan kouluyhteisötyön malli on yksi tämän hallituskauden aikana toteutettavista opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM) pilottihankkeista. Pilottitoiminnan yhtenä tarkoituksena on kehittää jo olemassa olevia sekä löytää uusia toimintatapoja, joilla voidaan edistää lasten ja nuorten kiinnittymistä kouluyhteisöön, opetukseen sekä yhteisölliseen opiskeluhuollon toimintaan. Taidetoimintaa lisäämällä annetaan eväitä paremmin sitouttavaan kouluyhteisöön.
WHO Euroopan aluetoimiston vuonna 2019 julkaisema kulttuurihyvinvointiraportti on laajin tähän mennessä tehty kartoitus taiteen ja kulttuurin terveysvaikutuksista. Raportin mukaan taidetoiminta voi vähentää muun muassa yksinäisyyttä ja edistää sosiaalista sitoutumista. Kouluympäristössä taidetoiminnan on todettu vähentävän käyttäytymisongelmia, kiusaamista ja tukevan oppimista.
Esimerkiksi Turussa aloitettiin OKM:n tukemana jo vuonna 2015 koulutaiteilijatoiminta, jossa eri taidealan ammattilaiset antavat taideopetusta eri oppiaineissa. Toiminnan on nähty tukevan hyvin ilmiöpohjaista oppimista ja lisäävän oppilaiden yhteisöllisyyden kokemuksia.  Tämän kaltaisen toiminnan lisääminen edellyttää taiteilijoiden, taideopettajien ja luokanopettajien yhteistoiminnan vahvistamista ja resurssointia.
Taidekasvatusta kouluihin etsivällä ja läpäisevällä otteella
Taideyliopiston koordinoima, taiteen tutkimuksen hanke ArtsEqual julkaisi lokakuussa 2021 raportin, jonka mukaan taidekasvatustyötä voitaisiin nykyistä enemmän tehdä myös etsivällä otteella mennen sinne, missä toiminnan kohderyhmä jo on – esimerkiksi kouluihin ja varhaiskasvatukseen. Taidetoiminta kouluissa voi parhaimmillaan tarjota nuorille työkaluja, joilla he voivat omaa identiteettiään suojaavalla tavalla ilmaista esimerkiksi koronapandemian aikana kasautuneita kokemuksia ja tuntoja.
Taiteelliseen ilmaisuun kannustaminen voisi olla kouluissa eri toimintoihin kutoutuva kantava voima, ei vain irrallinen oppiaine. Taideaineita sekä taidetta hyödyttävää pedagogiikkaa tulisi vahvistaa myös varhaiskasvatus-, perusopetus- ja luokanopettajakoulutuksessa.
Varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen opetussuunnitelmissa esimerkiksi ilmiöoppiminen, jolla toteutetaan eri oppiaineiden yhteistyötä, luo hyvän mahdollisuuden taiteen hyödyntämiseen kokonaisvaltaisena pedagogisena otteena.
Taide voimaannuttaa ja motivoi, lisää luovuutta ja yhdistää. Taide kuuluu kaikille -periaatteen mukaisesti taiteen tarjoamia mahdollisuuksia tulisi hyödyntää opetuksessa enemmän.
Tutustu ”ArtsEqual: Tasa-arvo taiteen ja taidekasvatuksen palveluiden suuntana” -raporttiin. (saavutettava pdf)
What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review (2019)
Maailman terveysjärjestö WHO:n raportti taiteen ja kulttuurin terveysvaikutuksista
Päivi Känkänen erikoistutkija Yhdenvertaisuus, THL
Päivi Lindberg johtava asiantuntija Horisontaalitoiminnot, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.