fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Vammaissopimus patistaa Suomea esteettömäksi - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Kulunut vuosi 2016 on ollut merkittävä vuosi vammaisten henkilöiden oikeuksille. Suomi ratifioi YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista 10. kesäkuuta 2016, viimeisenä Pohjoismaana. Mutta mitä sopimus lopulta merkitsee – vai merkitseekö?
Ratifioituna vammaissopimus on osa Suomea velvoittavaa lainsäädäntöä. Sopimuksessa keskeistä on laaja-alainen vammaisuuden perusteella tapahtuvan syrjinnän kielto sekä vammaisten yhdenvertaisen osallisuuden periaate.  Sopimus velvoittaa ja samalla auttaa rakentamaan entistä esteettömämmän ja syrjimättömämmän yhteiskunnan.
Syrjintää esiintyy edelleen maassamme – joskus tuntuu, että entistä enemmän. Oikeusministeriö teki keväällä selvityksen vihapuheesta. Selvitykseen osallistuneista vammaisista henkilöistä jopa 36 prosenttia oli kokenut vihapuhetta tai häirintää useammin kuin kerran kuussa edeltävien 12 kuukauden aikana.
Myös Yhdenvertaisuusvaltuutettu on selvittänyt vammaisten arjessa kokemaa syrjintää. Selvitys julkaistaan 12.12.2016.
Syrjintää tapahtuu monella tavalla. Joskus kuulee sanottavan, että onko vammaisten päästävä joka paikkaan.  Vastakysymys voi olla, miksi ei pitäisi päästä?
Vammaissopimus velvoittaa esteettömyyteen. Se tarkoittaa sekä fyysisen ympäristön että tiedon ja viestinnän esteettömyyttä. Esteettömät ratkaisut eivät tule merkittävästi kalliimmaksi, kun esteettömyys ja saavutettavuus otetaan alusta asti huomioon.
Tiedon ja viestinnän esteettömyys tarkoittaa esimerkiksi, että verkkopalvelua pystyy käyttämään näkövammainen henkilö ruudunlukuohjelmalla. Se tarkoittaa esteettömiä pdf:iä, ei kuvamuotoisia pdf:iä, joita ruudunlukuohjelmalla ei voi lukea. Se tarkoittaa vaihtoehtoisia tekstejä esityksien kuviin ja kaavioihin, jotka ohjelma pystyy lukemaan.
Nämä kaikki ovat teknisiä asioita, jotka toivottavasti vähitellen muodostuvat rutiininomaisiksi käytännöiksi. Esteettömyys on huomioitava laajasti ja moninaiset tarpeet huomioon ottaen. Tarvitaan selkokielistä viestintää, josta esimerkiksi selkouutiset on hyvä esimerkki.
Me kaikki hyödymme esteettömyydestä jossain elämämme vaiheessa. Samalla vammaissopimuksen noudattaminen tekee maastamme kaikin tavoin yhdenvertaisemman yhteiskunnan.
Tärkein tekijä esteettömyydessä on kuitenkin psyykkinen – asenne. Vammaisuus hämmentää, ihmetyttää ja välillä pelottaa – kuten usein kaikenlainen erilaisuus. Siksi on tärkeää, että yhteiskunnassamme on yhteisesti sovittuja periaatteita erilaisuuden kohtaamiseen. Periaatteiden on pohjauduttava moraaliin ja oikeudenmukaisuuteen. Me kaikki vastaamme yhdessä siitä, että periaatteet siirtyvät käytäntöön.
Näin ollen on syytä, erityisesti kansainvälisenä vammaisten päivänä 3.12. ja itsenäisyyspäivän alla, miettiä omia asenteitaan erilaisuutta kohtaan. Pohdinnan apuna voi käyttää tuota vammaisten henkilöiden oikeuksista tehtyä sopimusta ja siihen kirjattuja periaatteita.
Hyvää vammaisten päivää ja itsenäisyyspäivää, meille kaikille.
YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista ja sopimuksen valinnainen pöytäkirja. Suomen YK-liitto. Pdf. 0,3 Mb.
Henrik Gustafsson, YK:n vammaissopimus käyttöön! -käsikirja. Invalidiliitto 2016. Pdf. 1,3 Mb.
”Usein joutuu miettimään, miten pitäisi olla ja minne olla menemättä”. Selvitys vihapuheesta ja häirinnästä ja niiden vaikutuksista eri vähemistöryhmiin. Selvityksiä ja ohjeita 7/2016. Oikeusministeriö. Pdf. 2,6 Mb.
Marika Kangas-Aramo erikoissuunnittelija Iäkkäät, vammaiset ja toimintakyky, THL
Päivi Nurmi-Koikkalainen johtava asiantuntija Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.