fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Ero voi olla vaarallista aikaa myös lapselle - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Väkivalta
Erossa suurin haaste lapsen näkökulmasta on vanhemmuuden jatkuminen. Lapsen kasvun ja kehityksen kannalta on välttämätöntä, että hän saa osakseen hoivaa ja turvaa molemmilta vanhemmiltaan. Jos vanhempien suhteessa on ollut väkivaltaa, ero on varsinkin naiselle erityisen vaarallista aikaa. Porvoon traagiset tapahtumat muistuttavat siitä, että se voi olla sitä myös lapselle.
Vanhempien erotessa perheissä, joissa on käytetty väkivaltaa, tulisi lapsen huollosta päätettäessä ottaa nykyistä vahvemmin huomioon lapsen oikeus turvalliseen ja väkivallattomaan elämään. Erityisesti ns. korkean konfliktin eroissa on riski, että väkivalta jatkuu myös eron jälkeen. Suomalaiset tuomioistuimet eivät tutkitusti ole antaneet kovin johdonmukaista painoarvoa perheväkivallalle huoltajuusoikeudenkäyntejä ratkaistessaan.
Lapsen oikeuksien sopimuksen mukaan lapsen ja vanhempien voimakkaan yhteyden pääsäännöstä voidaan poiketa lapsen edun nimissä. Väkivaltatilanteessa huoltajuusratkaisun tulisi toteuttaa lapsen etua, eikä kaavamaista yhteishuollon pääsääntöä. Ruotsissa melko vähäinenkin parisuhdeväkivalta on jo pitkään nähty psyykkisenä väkivaltana lasta kohtaan, jolloin lasta ei ilman toisen vanhemman suostumusta määrätä yhteishuoltoon.
Yhteishuolto ei ole soveltuva ratkaisu, jos sen voi ennakoida aiheuttavan jatkuvia lasta vahingoittavia riitoja ja pelkoa. Esteen yhteishuollolle voi perheväkivallan lisäksi muodostaa myös toisen vanhemman vakava päihde- tai mielenterveysongelma tai jos toinen vanhempi tiedostamattaan tai tietoisesti manipuloi lasta tavalla, joka on omiaan lisäämään lapsen ahdistusta ja pelkoa tai haittaa tämän kehitystä.
Vaikka eron syynä olisi väkivalta perheessä, ei se automaattisesti tarkoita sitä, että lapsi ei enää koskaan saisi tavata väkivaltaa käyttänyttä vanhempaa. Jos lapsi haluaa tavata vanhempaa, on tapaamiset järjestettävä lapsen ja toisen vanhemman kannalta turvallisesti.
Uudessa lapsenhuoltolaissa huomioitava lapsen turvallisuus
Oikeusministeriö julkaisi syyskuussa työryhmämietinnön lapsenhuoltolain uudistamiseksi. Lakiin esitetään uusia säännöksiä muun muassa huoltajien velvollisuudesta suojella lasta väkivallalta, vaalia lapselle läheisiä ihmissuhteita ja myötävaikuttaa tapaamisoikeuden toteutumiseen. Laissa myös vahvistetaan lapsen oikeutta osallistua häntä koskevien asioiden käsittelyyn.
Nykyinen lapsenhuoltolaki ei sisällä nimenomaista velvollisuutta suojella lasta väkivallalta. Uusi lakiehdotus toteuttaa YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen velvoitetta suojella lasta ruumiilliselta ja henkiseltä väkivallalta silloin, kun hän on vanhempansa, muun laillisen huoltajansa tai kenen tahansa muun hoidossa. Ehdotettu säännös vahvistaisi myös Euroopan neuvoston perheväkivaltaa torjuvan Istanbulin sopimuksen velvoitetta ottaa väkivalta huomioon määrättäessä lasten huoltajuudesta ja tapaamisoikeudesta.
Keskeistä on, että eroavien vanhempien kanssa työskentelevät ammattilaiset tuntevat naisiin kohdistuvan väkivallan dynamiikkaa, tunnistavat väkivallan erilaiset muodot ja kykenevät asiantuntevaan tilannearvioon myös silloin, kun vanhempien käsitykset todellisuuksista eroavat toisistaan tai näkyviä merkkejä väkivallasta ei ole. Tärkeää on huomata lapsen mahdollinen pelko tapaamisia ja toista vanhempaa kohtaan.
Lapsiperhepalvelujen muutosohjelmassa kehitetään eroauttamista huomioiden myös väkivaltaosaaminen ja traumatuntemus sekä tuetaan vanhempia väkivallattomuuteen perheessä.
Tuetut ja valvotut tapaamiset voivat eron jälkeen olla turvallinen keino toteuttaa lapsen oikeutta tavata myös väkivaltaa käyttänyttä vanhempaansa. Nykyisessä laissa ei ole säädetty valvotuista tapaamisista, vaan niiden toteuttaminen on jäänyt oikeuskäytännön varaan. Uudessa laissa tapaamisten tukeminen perustuisi lapsen edun kannalta perusteltuun syyhyn ja tapaamisten turvaamisesta voitaisiin sopia.
Jos toisen vanhemman tapaaminen aiheuttaa lapselle vahinkoa tai vaaraa, se ei ole lapsen edun mukainen. Tapaamisoikeus on aina lapsen, ei vanhemman oikeus, saati lapsen velvollisuus.
Martta October kehittämispäällikkö Väkivallan vastaisen työn osaamiskeskittymä, THL
Katriina Bildjuschkin expert Barn, unga och familjer, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.