fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi ms fi en en fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Osaako suomalainen matkailija varautua denguetartuntaan? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Dengue on hyttysen piston välityksellä leviävä kuumetauti, jonka Maailman terveysjärjestö WHO nosti tänä vuonna yhdeksi suurimmista terveysuhista. Taudin esiintyvyys onkin kasvanut viime vuosikymmeninä valtavasti.
Osa kasvusta selittyy sillä, että tauti tunnetaan paremmin ja sen diagnostiikka on parantunut. Samaan aikaan myös matkailu on lisääntynyt, jolloin yhä useammalla matkailijalla on riski saada tartunta. Pro gradu -tutkielmassani pääsin pureutumaan tarkemmin suomalaisten matkailijoiden denguetartuntoihin.
Dengue eroaa esimerkiksi malariasta siten, että tautia levittävä hyttynen on aktiivinen myös päivällä, viihtyy erityisesti kaupungeissa ja hakee suojaa myös sisätiloista. Denguetartunnoista yli puolet on täysin oireettomia, mikä hankaloittaa todellisen tartuntamäärän arvioimista.
Tutkimuksen perusteella lähes kaikki suomalaisten matkailijoiden tartunnat ovat peräisin Aasian, erityisesti Kaakkois-Aasian lomakohteista ja yli puolet yksin Thaimaasta. Muita esille nousseita kohteita Aasiassa olivat Indonesia, Vietnam ja Sri Lanka.
Kaikki nämä maat ovat myös eurooppalaisissa tilastoissa kohteita, joista matkailijat saavat eniten denguetartuntoja.
Vaikka suurin osa tartunnoista on peräisin Thaimaasta, matkailijamääriin suhteutettuna suurin riski saada denguetartunta on kuitenkin Malediiveilla.
Tartunta saadaan tavallisella rantalomalla
Thaimaan sekä muiden Aasian kohteiden suosio suomalaisten keskuudessa erityisesti talven lomakohteena näkyy tuloksissa, sillä suurin osa tartunnoista oli saatu tammi-huhtikuun välisenä aikana. Tämä erottaa suomalaiset matkailijat eurooppalaisista, sillä Euroopan tasolla tartunnat saadaan useimmiten kesäkuukausien aikana.
Suurin osa tartunnan saaneista oli ollut niin sanotulla tavallisella lomamatkalla. Useimmat yöpyivät hotellissa ja viettivät aikansa pääasiallisesti rannalla. Matkalle lähdettiin lähes aina yhdessä jonkun kanssa.
Tartunnan saaneita ei siis voida luokitella perinteisiksi riskimatkailijoiksi, jotka matkaavat pääasiallisesti yksin, eivät varaa majoituksiaan ennalta ja yöpyvät joko hostelleissa tai paikallisten luona.
Tulokset kertovat pikemminkin siitä tavasta, jolla Kaakkois-Aasian lomakohteisiin tyypillisimmin matkustetaan ja millaisiksi niiden terveyteen liittyvät riskit mielletään. Rantalomalle lähdetään rentoutumaan, eikä dengueriskiin osata varautua.
Tästä kertoo myös se, että vaikka osa tartunnan saaneista oli huomannut matkalla hyttyset ja niiden pistot, sillä ei ollut vaikutusta hyttysiltä suojautumiseen.
Puutteita riskin tiedostamisessa sekä hyttysiltä suojautumisessa
Suurin osa tartunnan saaneista ei ollut tietoisia matkakohteen dengueriskistä ennen matkaan lähtöä, eivätkä he näin ollen myöskään etsineet tietoa hyttysiltä suojautumisesta.
Mielenkiintoista oli, että vaikka yli puolet vastaajista kertoi suojautuneensa hyttysiltä, he olivat silti saaneet denguetartunnan. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että hyttysiltä ei suojauduttu lainkaan päivällä, jolloin tautia levittävä hyttynen on aktiivisimmillaan.
Sen sijaan suojautuminen painottui selkeästi iltaan ja auringonlaskun jälkeiseen aikaan. Tämän vuoksi mahdolliset suojautumiskeinot eivät olleet toimivia denguetartuntojen ehkäisemiseksi.
Päiväaikaan hyttysiltä voi suojautua esimerkiksi vaaleilla, kevyillä, mielellään myös peittävillä vaatteilla sekä käyttämällä hyttyskarkotetta paljailla iho-alueilla aurinkorasvan päällä. Suurin osa Suomessa myytävistä iholle levitettävistä hyttyskarkotteista on tehokkaita myös tropiikin hyttysiä vastaan.
Tietoa erityisesti päiväaktiivisesta hyttysestä tulisi lisätä
Tutkimuksen perusteella tietoa denguesta ja riskistä saada tartunta myös suosituissa rantalomakohteissa tarvitaan lisää. Näyttäisi siltä, että matkailijat mieltävät, että suurin riski saada hyttysten välittämä tauti on sademetsissä tai muissa luontoympäristöissä ja ilta-aikaan.
Tämä ei kuitenkaan päde denguen kohdalla. Myös urbaanissa ympäristössä ja päiväsaikaan täytyy suojautua hyttysiltä. Samaiset päiväaktiiviset Aedes-suvun hyttyset levittävät denguen lisäksi myös muun muassa zikavirusta sekä chikungunyaa. Kaikissa näissä taudeissa ainoa keino välttää tartunnan saaminen on suojautua hyttysen pistoilta.
Muista siis tarkistaa ennen matkaa kohteen tautiriski, käytä vaaleita ja kevyitä vaatteita ja lisää välillä aurinkorasvan päälle myös hyttyskarkotetta!
Dengue in Finnish international travelers, 2016–2019 – A retrospective analysis of places of exposure and factors associated with the infection.
Ten threats to global health in 2019
Henna Mäkelä tutkija Infektiotautien torjunta ja rokotukset, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.