fi fi fi fi nds fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi ur fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Nuoret syrjäytyvät ammattiopinnoista – taustalla keskeyttämiskierteitä ja masennusta (tiedote 10.3.2011) — Koulutuksen tutkimuslaitos
Musiikin, taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitos
Monikielisen akateemisen viestinnän keskus
JYUniorit - Lasten ja nuorten yliopisto
uMove - Jyväskylän korkeakoululiikunta
Yliopistokauppa SOPPI ja verkkokauppa
Koulutuksen tutkimuslaitos > vanhat > Tiedotteet > Tiedotteet 2011 > Nuoret syrjäytyvät ammattiopinnoista – taustalla keskeyttämiskierteitä ja masennusta (tiedote 10.3.2011)
Nuoret syrjäytyvät ammattiopinnoista – taustalla keskeyttämiskierteitä ja masennusta (tiedote 10.3.2011) https://ktl.jyu.fi/vanhat/tiedotteet/tiedotteet-2011/nuoret-syrjaytyvat-ammattiopinnoista-2013-taustalla-keskeyttamiskierteita-ja-masennusta-tiedote-10.3.2011 https://ktl.jyu.fi/@@site-logo/logo.png
Nuoret syrjäytyvät ammattiopinnoista – taustalla keskeyttämiskierteitä ja masennusta (tiedote 10.3.2011)
Toiveammatin etsintä ja valinnan vaikeudet kasautuvat liiaksi nuorten omille harteille. Ammattiin opiskelu ei lähde sujumaan, ja monet nuoret kokevat keskeyttämisen helpoksi ja nopeaksi ratkaisuksi erilaisiin ongelmiin. Keskeyttämisajatuksia ja niihin johtaneita syitä on vaikea ottaa puheeksi, koska ilmapiiri ei siihen rohkaise. Tuen ja ohjauksen vähäisyys herpaannuttaa opiskeluun kiinnittymisen ja madaltaa keskeyttämisen kynnystä.
Jyväskylän yliopiston Koulutuksen tutkimuslaitoksen tohtoritutkija Ilpo Kuronen on päätynyt tällaisiin johtopäätöksiin haastateltuaan 15 nuorta aikuista, joiden peruskoulun päättymisestä oli 2–9 vuotta. Kuronen on selvittänyt tutkimuksessaan prosesseja, jotka ovat vaikeiden ammatinvalintojen, ammatillisen koulutuksen keskeyttämisten ja opintojen venymisen takana.
Keskeyttäjät eivät olleet yhtenäinen ryhmä, eikä heitä ollut helppo tavoittaa. Jotkut olivat keskeyttämiskierteessä, josta pois pääsy osoittautui vaikeaksi. Monet opinnoissaan hitaasti etenevät olivat putoamisvaarassa. Koulun keinoin keskeyttämistä ei pystytty ratkaisemaan vaan tarvittiin monenlaista tukea. Elämänhallinnan vaikeutuessa keskeyttämisen syitä ja seurauksia oli vaikea erottaa.
Useilla tutkittavista oli mielenterveyden ja henkisen hyvinvoinnin ongelmia, jotka haittasivat opiskelua. Heillä ei riittänyt voimia opiskelurytmin ylläpitoon, ja he tarvitsivat määräaikaista keskeyttämistä toipumiseen.
– Masentunut nuori mustine ajatuksineen on herkästi haavoittuva, ja hänen kohtaamisensa vaatii tuenantajalta ymmärtämistä ja aitoa läsnäoloa. Nuori tarvitsee elämäntilanteensa uudelleen jäsentämiseen aikaa, eikä häneltä pidä odottaa sujuvaa suoriutumista liian varhain, ohjaa Kuronen.
Terveet ja toimivat ihmissuhteet läheisiin samoin kuin luottamuksellinen ja turvallinen suhde opettajiin ovat tärkeitä viihtyvyystekijöitä ja itsetunnon ylläpitäjiä. Ylimääräisten huolten kuorma ja kielteisten koulukokemusten kasautuminen rasittavat nuoren henkistä kestokykyä ja voivat johtaa synkkiin ajatuksiin.
– Mielenterveysongelmiin pitäisi reagoida ajoissa mutta ne hiipivät salakavalasti ja nuorella on korkea kynnys ottaa ne puheeksi, kertoo Kuronen.
Omanarvon tunne, sosiaalinen paine ja leimautumisen pelko voivat estää nuorta hakemasta apua ja tukea. Opettaja antaa ongelmanuorille helpommin moitteita ja arvostelua kuin myönteistä ja kannustavaa palautetta. Opettajan ja nuoren ajattelutapojen erilaisuus altistaa törmäyksille. Oppilaitoskin kokee riittämättömyyttä erilaisuuden kohtaamisessa ja ohjaushaasteisiin vastaamisessa.
– Piiloutuuko tapauksiin myös väärää vallan käyttöä? kysyy Kuronen.
Hitaasti etenevillä niukasti tilaa
Elämän suunnittelu ja koulutuksen suorittaminen tuloksellisesti ja tehokkaasti on normi, jota kaikki nuoret eivät pysty noudattamaan. Opiskelijat kokevat painetta nopeisiin ja suoriin siirtymiin, lyhyisiin opiskeluaikoihin ja ongelmattomiin uriin.
– Onko siis hitaasti eteneville tilaa, aikaa ja paikkoja, pohtii Kuronen.
Keskeyttämissyihin voidaan kuitenkin vaikuttaa ja niitä voidaan ehkäistä ennalta. Ongelmakeskeisestä ajattelusta ja reaktiivisesta toiminnasta pitäisi edetä ennaltaehkäisyn kehittämiseen. Varhaista puuttumista, opiskelijoiden kuulumista yhteisöön samoin kuin opiskelijahuoltoon ja ohjaukseen kuuluvien palvelujen tarjontaa ja saatavuutta tulisi tehostaa.
Tutkimusta on rahoittanut Alli Paasikiven säätiö.
tohtoritutkija Ilpo Kuronen, p. 0400 248 100, ilpo.kuronen@eval.jyu.fi ja
julkaisupäällikkö Jouni Sojakka, p. (014) 260 3230, jouni.sojakka@jyu.fi.
Julkistettu tutkimusraportti: Kuronen Ilpo. 2011. ”Mun kompassin neula vaan pyörii” Keskeyttämiskokemuksia ammatillisesta koulutuksesta. Jyväskylän yliopisto. Koulutuksen tutkimuslaitos. Tutkimusselosteita 41, 89 s. ISBN 978-951-39-4226-7 (nid.), ISBN 978-951-39-4227-4 (pdf).
Painetun version tilaukset ja tiedustelut:
Koulutuksen tutkimuslaitos, Asiakaspalvelu, p. (014) 260 3220,
ktl-asiakaspalvelu@ktl.jyu.fi, www.ktl-julkaisukauppa.fi Tilauskoodi G041, hinta 25 euroa.
Raportti on saatavilla sähköisessä muodossa osoitteessa: http://ktl.jyu.fi/img/portal/19837/G041_verkkojulkaisu.pdf