pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi lt fi fi fi fi lt fi ml en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi de fi nl fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi hbs_lat fi fi fi fi hbs_lat fi fi fi fi hbs_lat fi fi fi
Toiminnallinen anatomia 2 TH00BD94-3006 22.08.2022-23.12.2022  5 op  (MFYSIK22) +-
Opiskelija osaa fysioterapeuttisen tutkimis-, arviointi- ja terapiaosaamisen perustana
• selittää ihmisen keskus- ja ääreishermoston rakenteet ja fysiologian periaatteet,
• selittää ihmisen hermoston kehittymisen ja kypsymisen ensimmäisen ikävuoden aikana,
• selittää hengitys- ja verenkiertoelimistön rakenteet sekä fysiologian periaatteet,
• selittää lihaksiston fysiologian periaatteet,
• selittää voimantuottoon vaikuttavat rakenteelliset ja hermostolliset tekijät.
Anatomia: keskus- ja ääreishermoston rakenteet sekä kehittyminen ja kypsyminen ensimmäisen ikävuoden aikana, hengitys- ja verenkiertoelimistön rakenne
Fysiologia: hermosolun rakenne ja toiminnot, motoriikan säätely ja aistitoiminnot motoriikan säätelyssä (neurofysiologia), lihas- ja kuormitusfysiologia; sykkeen säätely, verenkierron pääpiirteet ja säätely; hengitysfysiologia, hengityskaasujen diffuusio ja hengityksen säätely
Toiminnallinen anatomia ja fysiologia 2: TENTTIALUE
Sand ym. 2011. Ihminen; Fysiologia ja anatomia
s. 39-43 ATP ja solujen energia-aineenvaihdunta
s. 46-51 Solun rakenne ja toiminta
s. 64-76 Kuljetus solukalvon läpi
s. 104-145 Hermosto : s. 148-155 Yleistä aisteista (jos koet tarvetta; aistit kokonaisuudessaan) .
Neuroplastisiteetti: Kauranen, 2011. Motoriikan säätely, kpl 2.3 Hermoston plastisiteetti motorisen oppimisen taustalla
Lundy-Ekman, 2013 tai uudempi. Neuroscience. kpl 4 Neuroplasticity
Aistien merkityksen kannalta opetuksen tueksi löytyy luettavaa:
Sandström, Ahonen 2011. Liikkuva ihminen – aivot, liikuntafysiologia ja sovellettu biomekaniikka.
s. 27-46 Aistien merkitys. Liikkeiden ja liikkumisen säätely
Kauranen 2011. Motorinen oppiminen ja motoriikan säätely. s.156-179, 1.4.4 Aistijärjestelmät ja palaute motoriikan säätelyssä.
Lundy-Ekman, 2013/2018. Neuroscience. s106-119
Motoriikan säätely osalta opetuksen tueksi löytyy luettavaa:
-Kauranen K. 2011. Motoriikan säätely ja motorinen oppiminen; kpl 1.3.3-1.3.4 (s.62-97; menee osittain hieman liiankin syvälle asiaan…)
Lundy-Ekman, 2013. Neuroscience. s.197-204.
Sandström, Ahonen 2011. Liikkuva ihminen – aivot, liikuntafysiologia ja sovellettu biomekaniikka.
* 1.6 Poikkijuovaisen lihaskudoksen fysiologia (s.93-115)
* 1.7 Lihasväsymyksestä lihasvoimaan (s.117-130)
Kauranen, Nurkka , 2010. Biomekaniikkaa liikunnan ja terveydenhuollon ammattilaisille.
Johdanto s. 9-11, 1.2 Biomekaniikan tutkimus s. 16-17 1.4. Liikkumisen biomekaniikka ja 1.4.1. Perusliikkuminen 24-27. 4.2.2 Pyörimisliike 4.3 Voima s. 228 asti (ei väliaineen vastusta) 4.4 Voiman vääntökyky
Hyödynnämme tavoitteellisesti monimuotoisia oppimismenetelmiä. Opintojakson toteutus perustuu ns. flipped learning -pedagogiikkaan, jossa opiskelija valmistautuu tapaamisiin itsenäisesti ennakkoon lukemalla ja mahdollisia oppimis tehtäviä tekemällä. Valmistautuminen on tarkoitus tehdä niin hyvin, että tapaamisissa asiaa voi työstää eri tavoin; pienryhmissä, opettajajohtoisesti tai itsenäisten tehtävien avulla.
Arvioinnin kohteet, ajoitus ja menetelmät
Opintojakson arviointi perustuu opintojakson tenttiin
Opiskelijamäärä (min - max)
Vain avoimen AMK:n opiskelijoille (Koko: 3. Avoin amk: 3.)
Avoimen AMK:n kiintiöpaikkoja opintojaksolla on 3 kappaletta.
Opintojakson tapaamiset sijoittuvat ma ja ti päiviin.
Tenttien ajankohdat ja uusintamahdollisuudet
Löytyvät tarkemmasta toteutussuunnitelmasta ITSistä ja toteutuvat lukujärjestyksen mukaisesti
Oppimistehtävät ja opiskelijan työn mitoitus
Erilaiset tapaamisissa toteutuvat tehtävät, joihin valmistautuminen tapahtuu ennakkoon materiaalia lukemalla.
Opiskelijan työnä 5 op on kokonaisuudessaan tenttiin valmistautuminen mukaanlukien 135 tuntia.
Opintojakson tarkka toteutussuunnitelma löytyy opintojakson ITSistä syyslukukauden alkaessa
Tutustu ennen opintojakson alkua opintojakson toteutukseen ITSissä.
hermoston (keskus- ja ääreishermosto) anatomia
Hermosolun rakenne ja toiminta, Synapsin toiminta
Motoriikan säätely; aistifysiologia ja motorinen toiminta
Lihasfysiologia, voimantuottoon vaikuttavat tekijät
Lapsen hermostollinen kehitys 0-2 vuotiaana
Sydän- ja verisuonianatomia sekä -fysiologia ja säätely.
Hengityselimistön anatomia ja fysiologia sekä säätely
Tason 1 mukainen kriteeristö ei täyty
Arviointikriteerit - tyydyttävä (1-2)
• käyttää keskeisiä anatomian ja fysiologian käsitteitä
• muistaa ja tunnistaa anatomian rakenteita yksittäin
• kudos-tason kokonaisuuden hahmottamisessa on vaikeuksia
Arviointikriteerit - hyvä (3-4)
• käyttää keskeisiä anatomian ja fysiologiankäsitteitä systemaattisesti
• osaa kuvailla anatomian rakenteiden yhteyksiä ja kudos-tason kokonaisuuksia
• muistaa ja tunnistaa eri kudosten välisiä yhteyksiä
Arviointikriteerit - kiitettävä (5)
• käyttää ammattikäsitteitä asiantuntevasti
• osaa kuvailla elimistö-tason kokonaisuuksia
• osaa kuvata elin- ja elimistö -tason kokonaisuuksia jäsentyneesti ja loogisesti