fi fi fi en fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi la fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it nl tr fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi hbs_lat fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi id fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi de fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hu fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi sq fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi he fi fi fi fi ro ro fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi lt fi ca fi fi fi fi fi
Sitouttava kouluyhteisötyö -kehittämistoiminnan teemapäivää vietetään tänään ke 7.9. Etelä-Karjalan kouluissa
Ruokailu päiväkodeissa, esikoulussa ja kouluissa
Suomi toisena kielenä -opetus varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa
Kotihoidon ja yksityisen hoidon tuki
Varhaiskasvatuksen asiakasmaksun määrä ja periminen
Kasvun ja oppimisen tuki esiopetuksessa
Kasvun ja oppimisen tuki varhaiskasvatuksessa
DaisyFamily (ilmoita hoitoajat myös tätä kautta 15.8 alkaen)
Perusopetuksen aloittaminen vuotta säädettyä aikaisemmin
Perusopetuksen aloittaminen vuotta säädettyä myöhemmin
Perusopetuksen aamu- ja iltapäivätoiminta
Aamu- ja iltapäivätoiminnan toimintasuunnitelma 1.8.2021 alkaen
Perusopetuksen sisällöt ja tavoitteet
Suomen tai ruotsin opetus toisena kielenä
Vapaaehtoisen vieraan kielen opiskelu perusopetuksessa
Maahanmuuttajien oman äidinkielen opetus
Oppimisen ja koulunkäynnin tuki perusopetuksessa
Avustajapalvelut ja apuvälineet perusopetuksen oppilaalle
Perusopetuksen erityisopetus ja erityinen tuki
Perusopetuksen aamu- ja iltapäivätoiminta
Ruokailu päiväkodeissa, esikoulussa ja kouluissa
Seuraa meitä sosiaalisessa mediassa
Tukimuodot - kolmiportainen tuki
Valinnaiskurssit ja -aineet 8.-9. luokat
Koulun työpäivät ja loma-ajat
Ohje Sammonlahden yläkoulun 7. luokalle siirtyvälle
Taide- ja taitoainepainotteinen opintolinja
Luokkien ja opettajien yhteystiedot
Itä-Suomen suomalais-venäläisen koulun lukio
Lappeenrannan lukioiden Tiedelinja Lyseossa
Lyseon yhteystiedot ja opettajat
Suomi tai ruotsi toisena kielenä -opetus lukiossa
Koulujen ja päiväkotien ruokalistat
Lukuvuoden työpäivät, jaksot ja lomat
Liikuntaryhmien kausimaksu verkkomaksulla syksy 2022
Lasten, nuorten ja perheiden liikunta syksy 2022
Kriteeriperusteiset liikuntakortit ja liikuntaetuudet
Lasten ja nuorten TSEMPPI-kortti
Erityisryhmien uinti- ja kuntosalikortti
Nuorten uinti- ja kuntosalivuoro
Työttömien kuntosali- ja uintivuorot
Muukon moottori- ja ampumaurheilukeskus
Lappeenrannan uimahallin tilaussauna 1
Liikuntapaikkojen ja -palvelujen hinnasto
Missä myö liikutaa! Liikuntaolosuhteiden kehittämisohjelma 2021-2026
Myö liikutaa! Lappeenrannan soveltavan liikunnan kehittämissuunnitelma 2020-2025
Liikuntatilojen ja -paikkojen käyttövuorojen jakoperiaatteet ja menettelyohjeet
Rauhoitettujen lajien aiheuttamat vahingot
Nuorten tieto- ja neuvontapalvelut
Ota yhteyttä etsivään nuorisotyöhön
Nuorisotoimeen harjoitteluun tai työkokeiluun
Strategian päätavoitteet ja -mittarit
Kasvatus ja opetus toteuttavat strategiaa monipuolisesti
Liikuntatoimessa syntyy kestäviä menestystarinoita
Uusi strategia arvostaa yrittäjiä – ja siten se tukee kaikkien hyvinvointia
Strategia antaa sanoja niin johtamiseen kuin tekemiseen
Olli Hirvonen on kulkenut läpi strategiaprosessin ja pitää lopputulosta hyvänä
Kaupungin ja konsernin tunnusluvut
Asian- ja asiakirjahallinnan tietosuojaseloste
Greenreality -palveluiden tietosuojaseloste tapahtumiin
Privacy policy for Greenreality services
Lappeenrannan joukkoliikenteen ja muiden liikkumispalveluiden tietosuojaseloste
Myö harrastetaa lähel – Lappeenrannassa -hankkeen tietosuojaseloste
Perus- ja lukio-opetuksen tietosuojaseloste
Talouden ja rahoituksen tietovaranto
Privacy Policy for Lappeenranta Events
Hae palveluja, vastuuhenkilöitä, lomakkeita, tiedostoja ja sivujen sisältöjä.
Haku ehdotuksia: kirjasto , päivähoito , julkinen liikenne
Et ole lisännyt yhtään sivua suosikkeihin. Paina "Lisää suosikkeihin" -painiketta sivun oikeassa yläkulmassa lisätäksesi sivun suosikkeihin.
Aloitimme yli 100 vuotta sitten...
1866 annettu kansakouluasetus ei velvoittanut kuntia koulujen perustamiseen. Kuitenkin 1891 Lappeen pitäjän Parkkarilan kylään perustetun rullatehtaan työntekijät käsittelivät kokouksissaan moneen otteeseen oman kansakoulun saamista paikkakunnalle ja päättivät sitten kääntyä asiassa tehtaan isännistön puoleen. Kaukas-yhtymän silloinen toimeenpaneva johtaja Gösta Björkenheim asettui lämpimästi puoltamaan työväestön kouluhanketta. Hän suostui rakennuttamaan koulutalon, ylläpitämään koulua ja palkkaamaan opettajan ehdolla, että tehtaanisännistö saa valita koululle johtokunnan.
Kesäkuun 28. päivä 1896 valittiin Kaukaan kansakoululle ensimmäinen opettaja, Tammisaaren opettajaseminaarin käynyt neiti Aina Adele Simolin, lahjakas ja tarmokas kansansivistystyön pioneeri. Koulu alkoi vasta lokakuun 19. päivänä 1896. Oppilaita ilmoittautui 46, joista osa ruotsinkielisiä omaan osastoonsa. Koulumme toimikin vuoteen 1910 kaksikielisenä. Kaukaan kansakoulu sai opettajan palkan verran valtionapua jo vuodesta 1897.
Oppilasmäärä kasvoi jatkuvasti niin, että jo vuonna 1907 valmistui yhtiön rakennuttama toinen koulutalo, nyt purettu, jossa oli kolme luokkahuonetta, havaintoväline- ja opettajainhuone.
Vuonna 1912 valmistui koululle kolmas rakennus, sittemmin Kaukaan urheilutalo. Siinä oli kaksi luokkaa, voimistelu- ja käsityösali ja opettajainhuone.
Lukuvuoden 1910-1911 oli yläkansakoulussa 235 oppilasta ja 7 opettajaa. 1916 eroaa koulun ensimmäinen opettaja Aina Simolin virastaan sairauden takia. Salme Vehvilä valitaan hänen tilalleen.
1932 perustetaan Lauritsalan kauppala ja Kaukaan kansakoulun hallinto siirtyy kunnallisille elimille. Kauppalan valtuusto valitsee uuden johtokunnan, jossa jatkaa aikaisemman johtokunnan puheenjohtaja isännöitsijä Henrik Gronström, joka hoitikin tehtävää vuoteen 1947 saakka, siis 29 vuotta. Kunnallisen johtokunnan tärkeimmäksi tehtäväksi tuli oman koulutalon hanke. Oppilasmäärä oli kasvanut 1930-luvulla niin suureksi, että koulua käytiin vuosikymmenen ajan täydellisessä vuoroluvussa.1939 ostettiin yhtiöltä maa-alue tontiksi ja arkkitehti Ragnar Ypyä sai tehtäväkseen laatia piirustukset. Talvi- ja jatkosodan jälkeen rakennusasia otettiin uudelleen käsittelyyn ja koulu pääsi muuttamaan uuteen, nykyiseen koulutaloon 1950. Samalle tontille oli valmistunut opettaja-asuntola 1949.
Kaukaan kansakoulu oli toistaiseksi suurimmillaan 1950-luvun lopulla. Oppilaita oli lähes 600.
1.8.1952 aloitti Lauritsalan yhteiskoulu toimia koulumme suojissa ja tätä yhteiseloa kesti 5 vuotta. Myöhemmin 60-luvulla, kun luokkakoot pienenivät lain edellyttämällä tavalla, muutettiin opettaja-asuntolasta kaksi huoneistoa opetustiloiksi. Vielä 50-luvulla hammaslääkäri Kerttu Somer toimi varsinaisessa koulurakennuksessa opettajainhuoneen takana ja myöhemmin samassa huoneessa oli terveydenhoitajan vastaanotto. 1990-luvulla terveydenhoitaja ja koululääkärikin muuttivat asuntolan puolelle. Nämä tilat kunnostettiin talkootyönä koko koulun opettajakunnan ja terveydenhoitaja Arja Hirvosen toimesta.
Lappeenrannan kaupungin kansakouluksi koulumme muuttui kuntaliitoksen yhteydessä 1967. Sen jälkeen alkoi koululakien muutosprosessi, joka tuntuu jatkuvan yhä.1.6.1968 muuttuivat viikot viisipäiväisiksi koko työmarkkina-alalla ja kouluissa kesälomat lyhenivät kahdella viikolla. Syksyllä 1975 siirryttiin peruskouluaikaan, uusia lakeja ja asetuksia tuli voimaan lähes vuosittain ja koko koululakikin on uusittu jo pariin kertaan uudelle vuosituhannelle tultaessa.
Peruskoulun myötä tulivat kouluille kouluneuvostot, jotka ala-asteilla olivat koulun henkilökunnan ja vanhempien yhteistyöelimiä, sihteerinä toimivat koulun johtajat tai rehtorit. Myöhemmin kouluneuvostot muutettiin johtokunniksi, jotka lakkautettiin 90-luvulla laman ja säästöjen kurimuksessa. Ehkä syynä oli myös se, ettei johtokunnille oltu annettu kovinkaan paljon päätösvaltaa ja ne koettiin jossain määrin turhauttaviksi. Kaukaan ala-asteen johtokunnat toimivat kyllä erittäin aktiivisesti kotien ja koulun yhteistyön parissa järjestäen mm. tilaisuuksia, joissa oli suuri osanotto.
1994 suoritettiin Kaukaan koulun yli 5 miljoonan markan arvoinen peruskorjaus. Sen seurauksena kevätlukukausi 1994 oli varsinaista evakkoaikaa. Viisi luokkaa eli kerros kerrallaan muutti aina vuorollaan asuntolan tiloihin. Kaksioista ja kolmioista tehtiin luokkahuoneistoja pulpetteineen ja tauluineen. Eikä työskentely koulun varsinaisissakaan tiloissa ollut normaalia, koska mm. purku-, ilmastointi ja sähkötyöt aiheuttivat jatkuvaa kovaa meteliä opetustiloissa ja käytävillä. Opiskelu ja opettaminen noissa olosuhteissa vaati sopeutumiskykyä sekä oppilailta että opettajilta ja myös muulta henkilökunnalta ja sitä heiltä kaikilta kyllä löytyi. Yhteistyö rakentajien, kaupungin omien poikien ja tyttöjen kanssa sujui supsikkaasti. Pidimme viikoittain palavereja ja ymmärsimme molemmat toisiamme, kun siihen tuli tarvetta.
Luokkahuoneet muuttuivat värikkään valoisiksi ja niihin saatiin vesipisteet ja uusia tauluja, karttakiskoja ja kaappeja sekä tuikitärkeät säleverhot paistaahan keväinen aurinko usein liian kutsuvasti ja kuumasti etelänpuoleisiin luokkahuoneisiimme. Koulumme sai myös internetyhteydet. Henkilökunnalle rakennettiin sosiaalitilat, jotka koululta olivat puuttuneet kokonaan. Juhlasalin näyttämön valaistus ja äänitekniikka siirtyi nykyaikaan. ”Jotain uutta, jotain vanhaa” toteutui kuitenkin näyttämön julkiasussa. Jo edesmenneen tekstiilitaiteilija Laura Korpikaivo-Tammisen kutomon kutoma, upea ja kaikkien koulua käyneiden lasten mieleen jäänyt esirippu koristaa saliamme edelleen ja toimii siellä moitteettomasta antaen suurelle salille arvokkaan ja muistorikkaan ilmeen.
Puhelin (05) 616 2220
Puhelin (05) 616 0220
Anna palautetta Lappeenrannan kaupungin palveluista!
Saat tarvittaessa ohjeita sivuston käytössä asiakaspalvelukeskus Winkistä, puh. 05 616 2220 tai sähköpostilla winkki@lappeenranta.fi .
Tietosuoja   Tietoa sivustosta   Saavutettavuusseloste