fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Hannu Mönkkönen pyrkii olemaan rehellinen sekä muille että itselleen. Jos mokaa, on parasta myöntää virhe avoimesti.
Hannu Mönkkönen Fira Oy:stä korostaa selkeiden roolien lisäksi ennakointia. Kaikki tekeminen kannattaa aikatauluttaa ja miettiä vielä varasuunnitelmakin, jos esteitä ilmaantuisi.
teksti risto pesonen KUVAT anton reenpää
Kun johtamisasioita rauhallisesti pohtivan miehen ääni kovenee ja muuttuu miltei kiivaaksi, tietää kipukohdan löytyneen.
”Varmaankin ärsyttävintä, mihin tässä työssä törmää, on välistä johtaminen. Se, että joku toinen työnjohtajista – vastaavakin – menee ohjeistamaan ryhmääni. Kun on itse tarkkaan suunnitellut, miten ja missä järjestyksessä tehdään, johtavat toisen ohjeet poikkeuksetta siihen, että homma menee mönkään. Tilannetta pahentaa se, jos väliin tullut ei edes kerro, että on käynyt ohjeistamassa”, muistelee Hannu Mönkkönen uransa alkuaikoja.
Aikataulut ja eri työvaiheiden huolellinen ennakkosuunnittelu nousevat muutenkin hänen puheessaan toistuvasti esille.
”Pitkäjänteisyyttä pitää saada työnjohtajan työhön. Pitää olla varasuunnitelma, jotta esteen ilmaantuessa päästään nopeasti jatkamaan työtä. Kun tekee aikataulun hyvin ja miettii mahdolliset riskit, eivät työasiat vapaa-aikanakaan tule niin herkästi mieleen. Aina ei ole ehtinyt, ja siitä syntyneet vaikeudet ovat kyllä koulineet.”
Tuotannonsuunnittelun tärkeyttä Mönkkönen korostaa erityisesti runkotöissä, joista hän vastasi marraskuussa alkaneella 42 AO-asunnon kerrostalotyömaalla Helsingin Kalasatamassa. Kilpailu-urakkana saatu kohde oli hänelle ensimmäinen Fira Oy:ssä, jonne hän oli siirtynyt puoli vuotta aiemmin. Samat työvaiheet – perustukset, maarakennus, runko ja vesikattotyöt – ovat hänen vastuullaan nyt Jätkäsaaressa 14-kerroksisessa asuinrakennuksessa.
29-vuotias Hannu Mönkkönen on ­kerännyt johtamisopit lähinnä työssä valmistumisensa jälkeen, ja hän uskoo esimerkin vaikutukseen.
”Ensimmäiset johtajakokemukset tulivat armeijassa ja myös isältäni, joka kuljetusliikkeessään johtaa aina esimerkillä. Pitää olla rehellinen itseä ja muita kohtaan. Jos olen mokannut jossain, niin myönnän sen. Uskon sen luovan avoimempaa yhteistyökulttuuria ja johtavan siihen, että myös minuun päin ollaan rehellisiä, ja siten syntyy molemminpuolinen luottamus.”
Rakennusmestarikoulutuksessa olisi hänestä saanut olla enemmänkin johtamiseen liittyvää koulutusta. Myös ensi­aputaito on äärimmäisen tärkeä, ja se pitäisi olla jokaisella ihmisellä hallussa.
Firan järjestämissä koulutuksissa on käsitelty myös eettistä toimintaa ja ongelmatilanteiden ratkaisuja. Kuten sitä, miten tulee kohdata tunnekuohun vallassa oleva asiakas.
”Ehdottoman tärkeitä asioita. On hyvä ymmärtää toisen osapuolen kanta asiaan ja se, miksi hän käyttäytyy tietyllä tavalla. Silloin on helpompi ratkaista tilanne ja päästä yhteisymmärrykseen.
Ensimmäisen harjoitteluaikani työmaa oli loppuvaiheessa ja siellä näki, miten alussa tehdyt virheet vaikuttavat lopputulokseen. Viimeistelyvaihteessa opin paljon asukkaiden, niiden todellisten asiakkaiden näkökulmaakin.”
Työnjohtotehtävissä Hannu pitää tärkeänä huolehtia omiensa motivoimisesta. Sitä tyytyväisempi työryhmä, mitä motivoituneempia he ovat. Ja se hoidetaan ottamalla tekijät varhaisessa vaiheessa työnsuunnitteluun mukaan.
”Tietenkin aluksi tutkin itse kokonaisuutena työvaihetta ja teen siitä oman suunnitelman. Keskusteluissa työporukan kanssa tulee usein hyviä ideoita ja muutan työtapaa ja aikatauluakin, jos tarvis. Aikataulu on tärkein omassa ennakoivassa työssä ja toimintaa kehitettäessä.”
Hänestä tuntuu, että Firassa yleisemminkin kannustetaan kehitystyöhön, ja ideoita kuunnellaan ja käytetään hyödyksi. Tavoite on, ettei tehdä mitään ylimääräistä, vaan uudet tavat ja työkalut nimenomaan auttavat ja nopeuttavat.
”Meidän odotetaan tuovan ideoita työmaalta, mutta useimmat tulevat yrityksen kehityspuolelta. Niissä riittää pilotoitavaa ja monesti olen niiden suhteen ollut skeptinen, mutta sitten huomaakin, että itse asiassa tuohan on ihan hyvä juttu.”
Oleellista on myös, ettei työmaalla peitellä virheitä, ne kun tulevat aina jossain vaiheessa esiin. Molemminpuolinen luotettavuus ja arvostus myös yhteistyökumppaneiden ja asiakkaiden kanssa on tärkeää.
”Meidän tehtävä on luoda kumppaneillemme hyvät edellytykset tehdä töitä ja tuottaa asiakkaille sovitun mukaisia tuotteita. Silloin meidän kanssamme halutaan jatkossakin tehdä töitä. Pelisilmä, luovuus, mahdollisten tilanteiden ennakointi ja ketteryys on tärkeää.”
Pääpaino maanantaisissa Lastplanner-palavereissa, joihin osallistuvat pääurakoitsijan työnjohto ja urakoitsijoiden nokkamiehet, on alkavan viikon töiden yhteensovittamisessa ja seuraavan ennakkosuunnittelussa. Niissä nokkamiehet pääsevät myös keskenään kootusti vaikuttamaan asioihin, ja työ saadaan sujuvammaksi.
Kohdista palaute suoritukseen, älä ihmiseen
Kokemusta sekä omien työntekijöiden että aliurakoitsijoiden johtamisesta Mönkköselle on jo kertynyt, vaikka mestarivuosia on takana vasta viisi. Hänestä on tarpeellista, että aliurakoitsijalla, joka on vastuussa laajoista tehtävistä, on työnjohtaja paikalla usein.
”Hyvin homma toimii myös, jos työmaalla, kuten täällä, porukalla on nokkamies, joka itsekin tekee töitä. Hänen kanssaan voi suoraan käydä asioita läpi ja muuttaa työsuunnitelmaa tarpeen vaatiessa. Kannustan tekijöitä kysymään, jos on epäselvää, ja itse hyödynnän laajasti verkostojani, kun etsin ratkaisuja ongelmiin.”
Palautteen saaminen ja antaminen on tärkeää, jotta ongelmat työmaalla voidaan ratkaista avoimesti yhdessä. Siten päästään parhaaseen lopputulokseen.
”Asiasta pitää antaa palautetta ja sanoa se rakentavasti ja rehellisesti, ilman turhaa lätinää. Näin itse yritän saada viestini perille, ja kyllä osaavat työntekijät ymmärtävät. Pyrin siihen, että en kohdista moitetta henkilöön, vaan itse työhön. Ja jos on mokattu, pitää pyrkiä siihen, että saadaan korjattua tilanne ajoissa ja päästään jatkamaan eteenpäin. Palautteen vastaanottamisesta näkee, millä fiiliksellä aliurakoitsijat ovat.”
Ja lopuksi vielä aikatauluihin. Mitä paremmin ne suunnittelee pikkujuttuja myöten, sitä paremmin työ sitten myös sujuu.
”Asia, johon kannatta kiinnittää erityistä huomiota, on työnjako työnjohtajien kesken. Kuka tekee ja mitä tekee. Ei silleen vähän löysästi, että ”tehdään”. Selkeä työnjako on kaikkein tärkein asia.”
Työnjohtotehtävissä pitää huolehtia omiensa motivoimisesta.
”Pelisilmä, luovuus, mahdollisten tilanteiden ennakointi ja ketteryys on tärkeää.”
Aikataulutus on tärkeää, mutta myös sitä voidaan muuttaa, jos työporukassa keksitään aiottua parempi tapa tehdä homma valmiiksi.
Sovellus vaatii JavaScript-tuen. Käyttääksesi sovellusta sinun on laitettava JavaScript-tuki päälle, tai käytettävä selainta joka tukee JavaScriptiä.