fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Plasebovaikutus on useimmiten tilastollinen harha - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Suomen Lääkärilehden uutisissa professori Anne Remes kommentoi laajaa julkisuutta saaneen muistisairauksien ehkäisytutkimuksen tuloksia todeten, että ”kontrolliryhmänkin tulokset kohentuivat merkittävästi. Näyttää siltä, että vähäisempikin seuranta auttaa ihmisiä kiinnittämään enemmän huomiota elintapoihinsa.”
Tällainen tulkinta tutkimusten kontrolliryhmän tuloksista voi kuitenkin olla harhaanjohtava. Syynä tähän on mielenkiintoinen tilastollinen harha, englanninkieliseltä nimeltään ”regression toward the mean” eli palautuminen keskiarvoa kohti.
Tämä harha selittää usein myös plasebovaikutukseksi kutsutun ilmiön.
Plasebovaikutuksella tarkoitetaan laajasti ottaen vaikutuksia, jotka saadaan hoidolla, jolla ei pitäisi olla mitään vaikutusta tutkimuskohteena olevaan ilmiöön.
Esimerkiksi korkean verenpaineen hoitovaikutuksia tutkittaessa verrataan kahta ryhmää, joihin on valittu henkilöitä joilla on korkea verenpaine. Toinen ryhmä saa lääkeainetta, joka odotusarvoisesti alentaa verenpainetta. Kontrolliryhmälle annetaan ulkonäöltään samanlainen lääke, jossa ei kuitenkaan ole mitään verenpaineeseen vaikuttavia ainesosia.
Lääkkeen vaikutusta arvioidaan vertaamalla näiden kahden tutkimusryhmän välistä eroa verenpaineen muutoksessa. Jos aktiivisen lääkkeen ryhmässä verenpaine laskee 20 mmHg seurannan aikana, ja kontrolliryhmässä vastaava lasku on 10 mmHg, lääkkeen vaikutukseksi tutkimus antaa ryhmien välisen eron eli verenpaineen 10 mmHg alenemisen.
Plasebovaikutukseksi kutsutaan kontrolliryhmässä havaittua muutosta, eli esimerkissä 10 mmHg verenpaineen laskua. Näin myös vaikutuksettoman lääkeaineen saaneessa ryhmässä havaitaan merkittävä muutos, joka on suuruusarvoltaan sama kuin lääkkeen arvioitu teho.
Miten vaikutukseton lääke voi saada aikaan merkittävän muutoksen?
Lukemattomia tutkimusartikkeleita on kirjoitettu plasebovaikutusten mahdollisista syistä. Luonnollinen parantuminen, uskomus hoidon tehokkuuteen tai muu hoivavaikutus ovat muutamia ehdotettuja vaikutusmekanismeja.
Tällaisen plasebovaikutuksen selittää siis kuitenkin usein puhdas tilastollinen harha.
Verenpaine-esimerkissä täyttyy kaksi ehtoa, jotka tarvitaan ”regression toward the mean” ilmiön syntymiseen. Ensinnäkin kyseessä oleva ilmiö vaihtelee sitä mitattaessa samalta henkilöltä useamman kerran. Verenpaine-esimerkissä tämä on osin normaalia biologista vaihtelua; toistomittauksissa ihmisen verenpainetaso vaihtelee jonkin verran esimerkiksi vuorokauden ajasta, huonelämpötilasta tai muista ulkoisista tekijöistä riippuen. Vaihteluun vaikuttaa lisäksi mittaustarkkuus; verenpaineenmittauksessa on aina pientä epätarkkuutta.
Toinen ilmiön syntyyn tarvittava asia on se, että tutkimukseen valitaan henkilöt, joilla jo on kohonneet arvot tutkittavassa ilmiössä. Tutkimukseen valitut ovat siis osa-joukko tutkittavan ilmiön ääripäästä.
Näiden kahden ehdon täyttyessä tapahtuu aina – riippumatta muista tutkimuskohteeseen vaikuttavista seikoista – seuraava ilmiö: ryhmän henkilöitä, joiden alkuperäinen mittaustulos oli ääriarvo (korkea tai matala), keskimääräinen tulos toistomittauksessa tulee aina olemaan lähempänä koko ryhmän keskiarvoa kuin alkuperäinen mittaustulos.
Verenpaine-esimerkin kontrolliryhmässä havaittu verenpaineen aleneminen selittyy tällä ilmiöllä.
Ryhmän sisäinen muutos ei yleensä kerro mitään
Yllä olevassa  esimerkissä kontrolliryhmän verenpaineen lasku ei siis sellaisenaan kerro mitään. Sama tilastoharha vaikuttaa myös aktiivisen lääkkeen saaneeseen ryhmään; siksi aktiivisen lääkkeen ryhmän verenpaineen 20 mmHg muutos ei yksinään kerro lääkkeen vaikutusta. Kokeelliset tutkimukset tehdään tästä ilmiöstä johtuen aina kontrolloituina, ja arvio hoidon vaikutuksesta on tutkimusryhmien muutosten välinen ero; ei tutkimusryhmien sisäinen muutos.
Jos tästä tilastoharhasta riippumaton plasebovaikutus halutaan selvittää, se voidaan tehdä usealla tapaa. Tutkimus voidaan tehdä niin, että plasebovaikutus ”kontrolloidaan” omalla kontrolliryhmällään joka ei saa mitään hoitoa.
Tilastoharhaa voidaan myös vähentää tekemällä alkutilanteessa useita mittauksia tutkittavasta ilmiöstä. Tilastomatemaattisesti voidaan lisäksi arvioida, kuinka suuri ylläkuvattu tilastoharha voi olla. Kaikissa näissä on omat haasteensa.
Jos itsenäinen plasebovaikutus halutaan osoittaa, tulee regressio keskiarvoa kohti  -ilmiö huomioda jollain tapaa. Mikäli näin ei tehdä,  ovat arviot plasebovaikutuksen biologista syistä merkityksettömiä.
Kontrolliryhmän muutoksien tulkinnassa täytyy olla varovainen
Yllä olevasta johtuen muistisairauksien ehkäisytutkimuksen kontrolliryhmän tuloksia ei tule tulkita niin, että muutokset olisivat välttämättä todellisia; kyseessä voi olla puhdas tilastollinen harha. Tutkimukseen on valittu henkilöitä joilla on poikkeavat arvot tutkittavassa ilmiössä, ja on mahdollista, että ilmiötä mitattaessa on epävarmuutta. Molemmat ehdot tilastoharhan syntyyn siis täyttyvät. Intervention vaikutusta voidaan arvioida vain vertaamalla ryhmien välistä eroa.
Plasebovaikutuksen suomennos – lumevaikutus – kuvaa hyvin mistä ilmiössä useimmiten on kyse.
Elämäntapaohjaus voi auttaa ehkäisemään muistitoimintojen heikentymistä. Suome Lääkärilehti, 12.3.2015.
Markku Peltonen, Medikalisaatio ja sairauksien ehkäisyn paradoksi. THL blogi 11.3.2015
Markku Peltonen tutkimusprofessori Kansanterveyden edistäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.