fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Täällä lintsari – kuuleeko kukaan? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Luvattomat koulupoissaolot ovat hälytysmerkki nuoren tilanteesta – viesti aikuiselle. Poissaolomerkintöjen taustalla on aina jokin syy.
Kouluterveyskyselyssä luvattomien poissaolojen määrää on seurattu vuodesta 2002 lähtien. Vuoden 2015 kyselyn mukaan yläluokkalaisista 8 prosenttia kertoi olleensa vähintään kaksi päivää luvattomasti pois koulusta viimeisen kuukauden aikana.
Luvattomien poissaolojen määrä on pysynyt sangen samansuuruisena viime vuosina. Poissaolojen määrä on myös kansainvälisissä tutkimuksissa todettu samansuuntaiseksi. Koulutuksen järjestäjän seurantavelvoitteesta ja ohjeistuksista huolimatta osalle nuorilla kasaantuu toistuvia luvattomia poissaoloja.
Ketkä sitten lintsaavat? Jotain heistä tiedetään. Tytöillä on yhden päivän poissaoloja enemmän kuin pojilla ja pojilla yli kolmen päivän poissaoloja enemmän kuin tytöillä. Luvattomat poissaolot lisääntyvät luokka-asteelta toiselle siirryttäessä. Joka viides 9.-luokkalainen on lintsannut viimeisen kuukauden aikana.
Aiempien tutkimusten mukaan lintsaavilla nuorilla on runsaampaa päihteiden käyttöä ja korkeampi riski tapaturmakuolleisuuteen kuin säännöllisesti koulutyöhön osallistuvilla. Poissaolojen taustalla on usein ongelmia sosiaalisissa suhteissa, jotka johtavat epäsosiaaliseen käytökseen ja keskittymisvaikeuksiin.
Arjen vuorovaikutus on yhteydessä luvattomiin poissaoloihin
Kouluterveyskyselyn mukaan nuoren luvattomia poissaoloja selittävät perheeseen liittyvät asiat: toisen tai molempien vanhempien työttömyys ja vanhempien matala koulutustausta, vanhempien avioero tai erillään asuminen sekä asuminen yhden vanhemman perheessä. Nuorilla, jotka asuvat erillään vanhemmistaan on enemmän luvattomia poissaoloja kuin vanhempiensa kanssa asuvilla.
Mitä tiedetään lintsarin ja hänen vanhempansa suhteesta?
Lintsaavat nuoret kokevat arjen vuorovaikutuksen omien vanhempiensa kanssa heikoksi.
Vanhempien antama tuki ja osoittama kiinnostus nuoren koulutyötä kohtaan on yhteydessä luvattomiin koulupoissaoloihin. Vanhemmiltaan koulutyöhön tukea saavilla yläkoululaisilla on vähemmän luvattomia poissaoloja kuin ilman tukea olevilla nuorilla. Nuoren säännöllinen kotitehtävien valvonta vähentää poissaolojen todennäköisyyttä. Keskustelu omista asioista vanhempiensa kanssa on vähäisempää lintsaavilla nuorilla kuin ikätovereillaan.
Luvattomasti koulutyöstä poissaolevat kokevat myös enemmän riitoja vanhempiensa kanssa, vähemmän vanhempien valvontaa ja keskustelevat harvemmin omista asioistaan vanhempiensa kanssa kuin säännöllisesti koulutyöhön osallistuvat. Lintsareiden vanhemmat tietävät harvoin nuorensa iltojen ja viikonloppujen vietosta ja juttelevat harvoin nuoren ystävien kanssa.
Luvattomiin koulupoissaoloihin tarvitaan ennaltaehkäisyä ja puuttumista
Lintsarit, pinnarit, luuserit: heidät on huomattu. Lasten ja perheiden palveluiden muutosohjelman (LAPE) Varhaiskasvatus, koulu ja oppilaitos -kehittämiskokonaisuudessa on maakunnissa laadittu poissaoloihin puuttumismalleja. Uudet toimintatavat ovat välttämättömiä. Satunnaisesti lintsaava nuori tarvitsee kuitenkin erilaista interventiota kuin koulupelosta tai koulukieltäytymisestä kärsivä nuori ja hänen perheensä.
Kehittämistyö edellyttää myös yhteisesti sovittua luvattoman poissaolon määritelmää. Ilmiöllä on erilaisia ominaisuuksia ja poissaoloja voidaan tarkastella psykososiaalisesta tai lainsäädännön näkökulmasta. Yhteisesti hyväksytyn tulkinnan puute saattaa johtaa kouluissa vaihteleviin käytäntöihin luvattomiin poissaoloihin puuttumisessa ja niiden tilastoinnissa.
Lintsaria on nyt kuultu ja luvattomia poissaoloja vähentävien toimintakäytänteiden kehittämistyön vaikuttavuuden tulokset näkyvät Kouluterveyskyselyssä, joka toteutetaan keväällä 2019.
Oman kuntasi Kouluterveyskyselyn tulokset
Halme N, Hedman L, Ikonen R, Rajala R: Lasten ja nuorten hyvinvointi 2017: Kouluterveyskyselyn tuloksia. Työpaperi 15/2018. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2018.
Eva Autio erikoissuunnittelija Lapset, nuoret ja perheet, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.