fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi eo cs fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi fi fi nb fi fi it fi fi en fi fi fi
Taas sain tukea hankintojen lakiasiantuntijoilta sille, että käytettävyyden (laadun) paikka on tarjouspyyntöjen vähimmäisvaatimukset, ei valintakriteerit
Kävin eilen 13.9. kuntamarkkinoilla. Kuuntelin muun muassa Pilvi Takalan (PTC Services) esityksen hankintojen markkinaoikeuscaseista.
On paljon väärinkäsitystä siinä, miten laatua pitäisi edellyttää tarjouspyynnöissä, jotta sitä oikeasti saadaan.
Pilvi esitti oheisen valaisevan kuvan. Siinä tarjouspyynnön vaatimukset ovat havainnollisesti esitetty kolmessa kategoriassa:
minimum requirements for the company (vähimmäisvaatimukset)
minimum requirements for the work (vähimmäisvaatimukset)
Pointti, joka ei suoraan näy kuvasta mutta tuli esiin keskustelussa on se, että laatu pitäisi pyrkiä sisällyttämään noihin "minimum requirements for the work", ja antaa hinnan ratkaista.
Juuri näin se minunkin mielestäni pitää mennä käytettävyydenkin suhteen (ks. esim. Hesarin vieraskynäni 1.7.12).
Pilvi sanoi, että rajankäynti sen kanssa, mitä laittaa minimi vaatimuksiin ja "award" vaatimuksiin on hienosäätöä  (näin ymmärsin). Itse korostaisin, että käytettävyys - se laatutekijä, jota siis itse edustan - nimenomaan pitää sisällyttää noihin vähimmäisvaatimuksiin, ja antaa hinnan ratkaista. Jonkin verran voi käytettävyyttä voi mahdollisesti laittaa valintakriteereihin, mutta pitäisi ymmärtää, että kyseessä on silloin "ylilaatu" (Pilvin kalvossa Award criteria).
Eli sellaiset tarjouspyynnöt ovat täysin epäloogisia, joissa vertailuperusteissa laatu on luokkaa 65% ja hinta 35%. Sillä tavalla kun ei oikeasti saa laatua välttämättä lainkaan.
Lähettänyt Timo Jokela klo 13.08 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
keskiviikko 12. syyskuuta 2012
Timon kommentti HUSin potilastietojärjestelmähankinnasta Hesarissa 12.9.
Lue juttu Hesarin sivuilta TÄSTÄ!
Lähettänyt Timo Jokela klo 11.15 Ei kommentteja:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Uudemmat tekstit Vanhemmat tekstit Etusivu
Positiivinen SUS (System Usability Scale) suomeksi
Positiivisen SUS -skaalan on todettu antavan yhtä luotettavia tuloksia kuin perinteisen SUS -skaalan, mutta on helpompi täyttää (ja sitä kau...
Millaista on käytettävyysasiantuntijan työ Logicalla, Tiedolla ym?
("ym." otsikossa tarkoittaa yleensäkin julkiselle taholle, esimerkiksi terveydenhuollolle, järjestelmiä kehittäviä ja toimittavia ...
P-SUS (positiviinen SUS) -kysely suomeksi: uusi versio
Aiemmassa kirjoituksessani ehdotin käännöstä P-SUS (Positive System Usability Scale) -kyselylle, ja pyysin käännöksestäni palautetta. Ja kii...
Lakimiehet (-naiset) ymmärtävät hankinta-asioita
Timon kommentti HUSin potilastietojärjestelmähanki...
Käytettävyyssuunnittelun perusteet. Sähköisenä tai painettuna
Olen ollut käytettävyyden ja käyttäjäkokemuksen suunnittelun alalla 1990-luvun puolesta välistä lähtien käytännön asiantuntijana, tutkijana, opettajana ja hankkeiden johtajana. Olen vienyt käytäntöön, kehittänyt uusia lähestymistapoja ja alan standardeja. Viime aikoina olen keskittynyt erityisesti käytettävyyden varmistamiseen tietojärjestelmien hankinnoissa. Olen kansainvälisestikin ensimmäisiä, joka on tunnistanut alan erityisen haastavaksi käytettävyyden osa-alueeksi. Olen auttanut asiakkaita tällä osa-alueella ja samalla kehittänyt tähän haasteeseen uusia lähestymistapoja: menetelmän, jolla pystyy määrittämään todennettavat ja validit käytettävyysvaatimukset tarjouspyyntöihin sekä käyttäjätutkimusmenetelmän, jolla pystyy nopeasti analysoimaan käyttäjien työn syvällisemmin kuin paljon resursseja vaativilla käyttötapausmäärittelyillä ym. Olen julkaissut aiheesta alan kansainvälisillä foorumeilla.
Teema: Yksinkertainen. Sisällön tarjoaa Blogger.