fi nl fi fi fi fi fi sv en ro fi fi fi fi fi ro fi fi fi en de fi de de en fi de de fi en sv en fi en fi de en en en en fi en fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi en hu fi hu fi hu fi hu fi ru hu fi fi fi fi fi ru hu fi de hu fi ru hu fi fi ru hu fi fi fi fi fi hu fi hu fi fi ru hu fi fi en hu fi fi fi hu fi hu fi sv en hu fi hu fi pl fi en hu fi hu fi fi de hu fi fi en hu fi fi de fi ru hu fi de hu fi fi fi en hu fi hu fi fi fi ru fi fi fi fi de fi fi fi de fi fi fi en pl fi fi en de fi en de fi en nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt
Tuotteella tarkoitetaan irtainta esinettä, ei kuitenkaan toisen maalla olevaa rakennusta. Laki koskee tuotteesta aiheutunutta vahinkoa, vaikka tuote on liitetty toiseen irtaimeen esineeseen tai kiinteistöön.
Osatuotteella tarkoitetaan tuotteen raaka-ainetta ja osaa sekä tuotteen valmistamisessa tai tuottamisessa käytettyä ainetta.
1) tuotteesta tuotteelle itselleen aiheutunutta vahinkoa;
2) osatuotteesta tuotteelle aiheutunutta vahinkoa, jos osatuote oli liitetty tuotteeseen ennen tuotteen liikkeelle laskemista; eikä
Vahingonkorvausta on suoritettava vahingosta, joka on johtunut siitä, että tuote ei ole ollut niin turvallinen kuin on ollut aihetta odottaa. Turvallisuutta arvioitaessa on otettava huomioon ajankohta, jona tuote laskettiin liikkeelle, tuotteen ennakoitavissa oleva käyttö, tuotteen markkinointi ja käyttöohjeet sekä muut seikat.
Jos vahinko on syntynyt osatuotteen puutteellisen turvallisuuden seurauksena, vahingon on katsottava aiheutuneen sekä tuotteesta että osatuotteesta.
Vahinkoa kärsineen on näytettävä toteen vahinko, tuotteen puutteellinen turvallisuus sekä puutteellisen turvallisuuden ja vahingon välinen syy-yhteys.
Tämän lain mukainen vahingonkorvausvelvollisuus on:
1) sillä, joka on valmistanut tai tuottanut vahinkoa aiheuttaneen tuotteen;
2) sillä, joka on tuonut tuotteen Euroopan talousalueelle siellä liikkeelle laskettavaksi;
3) sillä, joka on liikkeelle laskettavaksi tuonut tuotteen Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvasta valtiosta (EFTA-valtiosta) Euroopan yhteisöön, Euroopan yhteisöstä EFTA-valtioon tai EFTA-valtiosta toiseen EFTA-valtioon, sekä
4) sillä, joka on markkinoinut vahinkoa aiheuttanutta tuotetta omanaan, jos tuote on varustettu hänen nimellään, tavaramerkillään tai muulla erottuvalla tunnuksellaan.
Mitä 1 momentin 3 kohdassa säädetään, ei sovelleta Luganossa 16 päivänä syyskuuta 1988 tehdyn tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevan yleissopimuksen ratifioineiden valtioiden väliseen tuontiin sikäli kuin vahingon kärsineelle myötäinen tuomio voidaan ratifioinnin johdosta panna täytäntöön 1 momentin 1, 2 tai 4 kohdan mukaan vahingonkorvausvelvollista vastaan.
Tämän pykälän 1 momentin 3 kohdan ja 2 momentin soveltamisesta Liechtensteinin ruhtinaskuntaan ja Sveitsin valaliittoon säädetään erikseen asetuksella. (22.10.1993/879)
Ks. A tuotevastuulain 5 §:n soveltamisesta Liechtensteinin ruhtinaskuntaan 1139/1995.
Jos tuotteesta ei käy ilmi sen valmistajaa tai tuottajaa, jokainen tuotteen liikkeelle laskenut vastaa samalla tavoin kuin valmistaja tuotteen aiheuttamasta vahingosta, jollei hän vahinkoa kärsineeltä korvausvaatimuksen tai muulla tavoin ilmoituspyynnön saatuaan kohtuullisessa ajassa ilmoita vahinkoa kärsineelle vahingosta 5 §:n mukaan vastuussa olevaa tai sitä, joka on tarjonnut hänelle tuotetta kaupaksi. Sama koskee myös maahan tuotua tuotetta, vaikka tuotteesta kävisi ilmi 5 §:n 1 momentin 1 tai 4 kohdan mukaan vastuussa oleva, jollei tuotteesta käy ilmi 5 §:n mukaista maahantuojaa.
Korvausvelvollisuutta 5 tai 6 §:n nojalla ei ole, jos se, jolta vaaditaan korvausta, näyttää, että:
1) hän ei ole laskenut tuotetta liikkeelle elinkeinotoiminnassa; tai
2) tuotteen puutteellinen turvallisuus on seurausta siitä, että tuotteen on oltava viranomaisen antamien pakottavien määräysten mukainen.
Korvausvelvollisuutta ei ole myöskään, jos se, jolta vaaditaan korvausta, saattaa todennäköiseksi, ettei tuotteen turvallisuudessa ollut vahingon aiheuttanutta puutetta silloin, kun hän laski sen liikkeelle.
Osatuotteen valmistanut tai tuottanut ei ole korvausvelvollinen myöskään, jos hän näyttää, että puutteellinen turvallisuus johtuu sen tuotteen suunnittelusta, johon osatuote on liitetty, tai tuotteen tilanneen valmistajan antamista ohjeista. (8.1.1993/99)
Tämän lain mukainen korvaus määrätään noudattamalla soveltuvin osin vahingonkorvauslakia (412/74).
Korvausvelvollisuutta tämän lain nojalla ei ole alle 2 350 markan määräisestä omaisuudelle aiheutuneesta vahingosta. Mainittua markkamäärää voidaan asetuksella muuttaa, milloin talouskehitys ja rahaolojen kehitys antavat siihen aihetta. (8.1.1993/99)
Ks. VahingonkorvausL 412/1974 5 luku.
Tähän lakiin perustuva korvauskanne on nostettava kolmen vuoden kuluessa siitä, kun korvausta vaativa sai tiedon tai hänen olisi pitänyt saada tieto vahingon ilmenemisestä, tuotteen puutteellisesta turvallisuudesta ja korvausvelvollisesta. (8.1.1993/99)
Kanne on kuitenkin pantava vireille kymmenen vuoden kuluessa siitä, kun 5 tai 6 §:ssä tarkoitettu korvausvelvollinen laski vahingon aiheuttaneen tuotteen liikkeelle.
Ennen vahingon ilmenemistä tehdyn sopimuksen ehto, joka rajoittaa vahinkoa kärsineen oikeutta tämän lain mukaiseen korvaukseen, on mitätön.
Ks. KuluttajansuojaL 38/1978 5 luku 21 § ja 8 luku 21 §.
Tämä laki ei rajoita vahinkoa kärsineen oikeutta korvaukseen sopimuksen perusteella taikka vahingonkorvauslain tai muun lain nojalla.
Ks. esim. VahingonkorvausL 412/1974, LiikennevakuutusL 460/2016, Työtapaturma- ja ammattitautiL 459/2015, RikosvahinkoL 1204/2005 ja L ympäristövahinkojen korvaamisesta 737/1994.
12 § on kumottu L:lla 13.3.2009/148.
Se, joka on tuonut tuotteen Suomeen, on velvollinen avustamaan vahinkoa kärsinyttä korvausvaatimuksen kääntämisessä vieraalle kielelle. Jollei maahantuoja avusta siinä, maahantuojan on korvattava vahinkoa kärsineelle korvausvaatimuksen kääntämisestä aiheutuneet tarpeelliset kustannukset. Edellä tarkoitettu avustamis- ja korvausvelvollisuus koskee myös tuotteen myöhempää liikkeelle laskijaa, jollei hän kohtuullisessa ajassa pyynnöstä ilmoita maahantuojaa korvausta vaativalle.
13 a § (17.6.2016/468)
Jos vakuutuksenantaja on lääkevahinkovakuutuksen nojalla maksanut korvausmäärän, jonka vahinkoa kärsinyt olisi ollut oikeutettu vaatimaan tämän lain mukaan korvausvelvolliselta, vahinkoa kärsineen oikeus tässä laissa säädettyyn vahingonkorvaukseen ei siirry vakuutuksenantajalle.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1991.
Tämän lain mukainen vahingonkorvausvelvollisuus on sillä, joka on laskenut vahinkoa aiheuttaneen tuotteen liikkeelle lain voimaantulon jälkeen.
Hallituksen esitys 119/89, Toisen lakivaliok. miet. 4/90, Suuren valiok. miet. 63/90
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana.
Lakia ei sovelleta siihen, joka on laskenut vahinkoa aiheuttaneen tuotteen liikkeelle ennen lain voimaantuloa.
L 99/1993 tuli A:n 1487/1993 mukaisesti voimaan 1.1.1994.
HE 251/92, TaVM 52/92, ETA-sopimuksen liite III: neuvoston direktiivi (85/374/ETY)
Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana.
L 879/1993 tuli A:n 1487/1993 mukaisesti voimaan 1.1.1994.
HE 135/93, TaVM 30/93, ETA-sopimuksen liite III: neuvoston direktiivi (85/374/ETY)
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1999.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin sen täytäntöönpanemiseksi.
Tätä lakia sovelletaan sen voimaantulon jälkeen tapahtuneisiin vahinkoihin.
HE 91/1998, StVM 16/1998, EV 124/1998
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa vireille tulleisiin asioihin sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 70/2008, LaVM 16/2008, EV 5/2009
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 277/2014, StVM 49/2014, TyVL 18/2014, EV 315/2014
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 123/2015, LiVM 4/2016, EV 42/2016