de en fi en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en fi en fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi en fi en de fi fi fi fi de fi fi fi fi fi hbs_lat fi fi fi fi fi nl fi fi fi nl nl fi fi fi nl nl nl nl nl nl fi en fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi ro wuu fi fi fi en en fi de fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi id fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi io en fi en fi fi en fi fi fi fi fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es es en es fi fi
Aihe: Golfin simulointia - Golfpiste.com
4.–11.10. - Live Scoring - Seuraa suomalaisten menestystä
DP World TourOpen de EspañaMikko Korhonen, Sami VälimäkiChallenge TourBritish ChallengeOliver Lindell, Lauri RuuskaPGA TourShriners Children's OpenLPGA TourLPGA Mediheal ChampionshipMatilda Castren, Sanna Nuutinen
Nordic LeagueRace to HimmerLandAntti Ahokas, Niclas Hellberg, Juuso KahlosAlps TourGrand FinalEemil AlajärviPro Golf TourKarsintaturnausMatias RantalaAmatöörigolfFrench International Ladies' Amateur Stroke Play Championship Ada Huhtala, Henni Mustonen, Ella Mäki-Tanila, Aada Rissanen
Etusivu › Foorumit › Yleistä › Golfin simulointia
Esillä 7 viestiä, 1 - 7 (kaikkiaan 7)
8.11.2006 20:12:00 #188171 Ilmoita asiaton viesti
No niin, loin tähän oikein otsikon kun tämä ei oikein ole grippeihin kuuluvaa asiaa.    Kun pallo lentää, niin siihen vaikuttaa, painovoima alas, ilman vastusvoima nopeuden suuntaa vastaan    F = 1/2 roo A cd v^2    missä kuivalle ilmalle roo = p / (R T) (paine, ilman kaasuvakio, lämpötila)  A = pallon poikkipinta-ala  cd = ilman vastuskerroin  v = pallon vauhti (normin neliö)    ja pyörimisestä aiheutuva noste    F = 1/2 roo A cl v^2    Kertoimet cd ja cl saadaan esim: täältä    Suhteellisen kosteuden vaikutus ilman tiheyteen selviää täältä    eli kosteampi ilma on siis hiukan kevyempää. Kyllähän se pallo käytännössäkin lentää kostealla säällä vai mitä ? Lämpötilan nousu vaikuttaa myös vastusta pienentävästi, jonka jokainen suomalaisgolfari hyvin varmaan huomasikin viime kesänä (niin ja jotkut vielä talvella kertaavat Thaimaassa).    Nyt voinkin rauhassa keskittyä lipittelemään Sorbusta.
9.11.2006 00:53:00 #484880 Ilmoita asiaton viesti
…Minä en näistä ihan hirveästi ymmärrä, mutta ihan naisen logiikalla, jos veden tiheys on noin 1 ja ilman tiheys on 0,0012 kg/dm3, niin miten se ilma voi olla kevyempää, kun se sisältää enemmän vettä? :-0
Vieläköhän jostain saisi Herbaa???
9.11.2006 01:18:00 #484881 Ilmoita asiaton viesti
Huom Myy, tuossa vedelle on tapahtunut faasimuutos, se onkin ilmassa kaasuna (höyrynä). Samanlaista tavaraa saa aikaan vaikka keittämällä teevettä. Ei, ei siellä pannun pohjalla….
Käyttäytymiseltään puhdas, kuiva ilma on tyypillinen kaasu, vaikka se onkin itse asiassa useampien kaasujen seos. Luonnossa ilma ei koskaan ole ’puhdasta ja kuivaa’. Se sisältää aina vesihöyryä ja kiinteitä hiukkasia. Ilman kosteuden, lämpötilan ja paineen vaihtelut näkyvät säätilan vaihteluina.
Yhdisteen moolimassa saadaan laskemalla yhdisteen kaavassa esiintyvien atomien moolimassat yhteen. Veden moolimassa M(H2O) = 2 · M(H) + M(O) = 2 · 1,008 g/mol + 16,00 g/mol = 18,016 g/mol. Tässä vedyn atomimassa on 1,008 u ja hapen atomimassa on 16,00 u.
Yksi mooli vettä on siis 18,016 g eli noin 18 ml. Molekyyli- ja ioniyhdisteen moolimassa saadaan tietää laskemalla yhteen niiden alkuaineatomien atomimassat,joista yhdiste on muodostunut.Lukuarvoon liitetään yksiköksi g/mol.
Ilman pääkomponenttien moolimassat ovat lähellä toisiaan, happi 32,00 g/mol ja typpi 28,01 g/mol, joten voidaan puhua jopa ilman moolimassasta, jolla tarkoitetaan ilman pääkomponenttien moolimassojen painotettua keskiarvoa. Kuiva puhdas ilma on lähellä ideaalikaasua, joten normaaliolosuhteissa sen moolitilavuus on 22,4 l/mol.
(20,95 · 32,00 g/mol + 78,08 · 28,01 g/mol) : 100 = 28,57 g/mol
tai argon mukaan laskien
(20,95 · 32,00 g/mol + 78,08 · 28,01 g/mol + 0,934 · 39,95 g/mol) : 100 = 28,94 g/mol Tavallisimmin käytetään likiarvoa 29,0 g/mol.
9.11.2006 14:30:00 #484882 Ilmoita asiaton viesti
Mulle samaa mitä sä nappailet!
9.11.2006 16:37:00 #484883 Ilmoita asiaton viesti
Herbus kirjoitti: (8.11.2006 23:18:38)
Huom Myy, tuossa vedelle on tapahtunut faasimuutos, se onkin ilmassa kaasuna (höyrynä). Samanlaista tavaraa saa aikaan vaikka keittämällä teevettä. Ei, ei siellä pannun pohjalla….
No nyt mä ymmärrän, kun tässä taannoin syksyllä oli niin hirveän höyrystä kentällä – vähän niinkuin turkkilaisessa saunassa – ettei palloa tahtonut nähdä. Joku keitti siellä teevettä, mutta eihän me sitä kioskia löydetty, kun näkyvyys oli niin huono. Lämmin kupillinen olisi kyllä maistunut…
Herbus kirjoitti: (8.11.2006 23:18:38)
Ilman kosteuden, lämpötilan ja paineen vaihtelut näkyvät säätilan vaihteluina.
Oletko muuten laskenut, miten tuo ilmanpaine vaikuttaa golfpallon ominaisuuksiin?
9.11.2006 17:27:00 #484884 Ilmoita asiaton viesti
Myy kirjoitti: (9.11.2006 14:37:28)
Oletko muuten laskenut, miten tuo ilmanpaine vaikuttaa golfpallon ominaisuuksiin?
Niin, auton renkaisiin sillä kyllä on vaikutusta ja pientä laskentayritystä siihen suuntaan joskus oli ja voi olla jatkossakin. Golfpalloon paine tulee kuitenkin hydrostaattisesti ulkopuolelta, joten klassisen J2-teorian puitteissa sillä ei ole mitään merkitystä. Jos käytettäisiin parempaa materiaalimallia, niin voisi sillä olla pientä vaikutusta. Luulisin, että lyöjä olisi kuitenkin niissä olosuhteissa jo kuollut. Vrt. pallon upotus valtameren pohjaan. Kyllä siellä varmaan sukellusveneellä vois kurkkia Titleistin logoa. Kuussahan palloa onkin jo lyöty. Tuo lausahdushan: Houston, we have a problem tarkoitti alunperin svingiongelmaa.
Mutta sitten asiaan. Oppitunti nro II: Barometrinen yhtälö
p = p0 EXP(-M g h / R T)
jolla voi laskea paineen isotermisessä tilanteessa kun paikkojen korkeusero on h.
p0 = 101.3 kPa (paine merenpinnan tasalla)
g = 9.82 m/s^2 (kiihtyvyysjuttu)
M = 0.02894 kg/mol (ilman moolimassa)
R = 8.3145 J/mol K (yleinen kaasuvakio)
T = 293.15 K (lämpötila + 20)
h = 1000 m, joten p = 90.2 kPa
eli merenpinnan tasalla ilman tiheys roo = 1.2 kg/m^3
jotenka kilometrin korkeudessa roo = 1.07 kg/m^3
89 % ja palloon kohdistuvat vastusvoimat saman verran pienemmät.
9.11.2006 21:56:00 #484885 Ilmoita asiaton viesti
Siellä Herbalandiassa (ensin tuli Herbaa ja sitten tuli…) ei sittenkään taida olla kelvollisia talviharjoittelumahdollisuuksia?
Esillä 7 viestiä, 1 - 7 (kaikkiaan 7)
Sinun täytyy olla kirjautunut vastataksesi tähän aiheeseen.
Etusivu › Foorumit › Yleistä › Golfin simulointia
Golflehden julkaisuaikataulu Golflehti & Golfpiste mediakortti Mediahinnasto Tietoa verkon kävijöistä Golfpisteen yhteystiedot Lähetä palautetta
Digipalvelut (09) 156 6227 Avoinna ma–pe 8–16 Painettu lehti (09) 156 665 Avoinna ma–pe 8–17 (digi) digi@otavamedia.fi asiakaspalvelu@otavamedia.fi Tietosuojaseloste Käyttöehdot Evästeasetukset
Tilaa Golfpisteen maanantaisin ja perjantaisin lähetettävä uutiskirje, niin pysyt ajan tasalla golfalan ilmiöistä ja uutisista! Tilaa kirje syöttämällä sähköpostiosoitteesi alla olevaan kenttään.