fi fi jbo fi sv en fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fr fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Seniorit ja ikäihmiset | Taikusydän
Verkkolehti Taidetutka ja Nordic Journal of Arts, Culture and Health
Työkaluja suunnittelun ja kehittämisen tueksi
Seniorit ja ikäihmiset, kulttuurinen vanhustyö
A Choir in Every Care Home -materiaalipankki verkossa
A Choir in Every Care Home on vuonna 2015 käynnistynyt hanke, jossa tuodaan musiikkia ja laulamista hoivakoteihin Britanniassa. Projektia rahoittaa Baring Foundation. Projektin yhteistyöverkosto koostuu 35 kansallisesta aikuissosiaalityöhön, musiikkiin ja terveystutkimukseen keskittyvästä organisaatiosta. Projektin verkkosivusto tarjoaa monipuolista materiaalia sekä hoivakodeille että muusikoille toiminnan kehittämiseksi.
Arjen kulttuurin ideakansio vanhustyöhön. Salon Muistiyhdistys ry. Kulttuurin keinoin muistisairauden haasteita päin -projekti 2012 – 2014
Draxl, E; Fischer, A; Kokko, S; Kästik H; Salovaara, M. & Stedman, J. (2017): Handmade Wellbeing Handbook. Facilitating art and craft workshops for older people in care settings University of Helsinki.
Handmade Wellbeing Handbook antaa käsityöpajojen ohjaajalle tietoa ja ideoita oman pedagogisen ajattelun kehittämiseen ja käsityöpajojen käytännön järjestelyihin. Englanniksi kirjoitettu kansainvälinen julkaisu on suunnattu opas- ja oppikirjaksi taide-, kulttuuri- ja käsityöalan opiskelijoille, sosiaali-, terveys- ja kulttuurialan koulutukseen sekä ikäihmisten parissa työskenteleville ammattilaisille.
Halme, Roosa & Susi, Marja (2017): Kohtaamisia nukketeatterin keinoin. Kokemuksia vuorovaikutteisesta nukketeatterista.
Harju, T., Vähämaa, V.  & Perttu, J. (kannen ja sisäsivujen kirjontatyöt) (2019). Korvarunoja. ntamo, Helsinki.
Korvarunoja-julkaisu sisältää yhteisötaiteilijoiden kirjaamia tekstejä vanhusten puheista yhteisissä keskusteluhetkissä. Julkaisun asiantuntija-artikkeleissa tarkastellaan menetelmän taustaa ja perustietoa aiheesta sekä annetaan käytännön ohjeita vastaavaan toimintaan. Menetelmä on luotu Turun Sanataideyhdistyksen toiminnassa 2010.
Huhtinen-Hildén L., Lamppu M. (Toim.)., (2018). Odottamattomia aarteita : Ilmaisua, leikillisyyttä ja luovaa toimintaa ryhmässä. , Metropolia Ammattikorkeakoulu.
Opas sisältää ilmaisuun, vuorovaikutukseen ja erilaisiin ryhmätilanteisiin sopivia ideoita luovaan toimintaan sovellettavaksi eri-ikäisten osallistujien kanssa sosiaali-, terveys-, ja kasvatusalojen ympäristöissä. Ideoissa hyödynnetään tarinoita, kuvia, musiikkia, liikkumista, leikkiä, sanoja, mielikuvia, kekseliäisyyttä, kuuntelua ja ryhmän yhteisen innostuksen löytämistä. Julkaisun on tuottanut Metropolia AMK osana valtakunnallista sosiaalisen kuntoutuksen kehittämishanke SOSKUa.
Kannusta ja innosta seniori mukaan vapaaehtoistoimintaan. Opas seniorivapaaehtoistoiminnan kehittämiseen ja organisoimiseen. Aktiivinen kaiken ikää -hanke (2015–2016).
Kukkonen, Annika & Mäkinen, Maria (2021): Ikäystävällinen orkesteri. Orkesterien ikääntyneille suunnatun yleisötyön käsikirja. SUOSIO – Suomen sinfoniaorkesterit ry.
English version: The Age-friendly Orchestra. Manual for audience outreach work aimed at senior citizens.
Kulttuurinen vanhustyö -videot, Helsingin kaupunki
Helsingin sosiaali- ja terveystoimiala on julkaissut kaksi kulttuurisesta vanhustyöstä kertovaa videota. Videosarjan ensimmäisessä osassa tutustutaan, miten kulttuuri ja luovuus voivat tukea hyvää elämää sekä kulttuurioikeuksien toteutumista.
Katso video 1: https://youtu.be/HNW2GXH9VQw
Videosarjan toisessa osassa kulttuurista vanhustyötä lähestytään moniammatillisen yhteistyön kautta. Kulttuurisessa vanhustyössä kulttuuri ymmärretään laajasti. Katso videolta, miten kulttuuri ja luovuus ovat esimerkiksi kotihoidossa läsnä, mitä tekee kulttuuriohjaaja ja mikä on johtajan vastuu.
Katso video 2: https://youtu.be/GYmbvFCBkyg
Laitinen, S., Lillandt, J., Numminen, A., Kurki, M. (2011): Muistaakseni laulan – musiikkituokioiden järjestäminen. Ohjaajan opas.
Oppaassa annetaan vinkkejä ja ohjataan käyttämään musiikkia monipuolisesti muistisairaiden henkilöiden ja muidenkin ikäihmisten tarpeisiin soveltaen. Opas perustuu tutkitusti vaikuttavaan menetelmään, josta on saatavilla tutkimusraportti. Oppaaseen liittyy myös erillinen laulukirja Muistaakseni laulan, joka on tilattavissa Miina Sillanpään Säätiöstä.
Lapio, Pauliina (2019): Yhteisölähtöinen taiteilijaresidenssitoiminta sosiaali- ja terveysalalla. Menetelmäopas. Taiteen edistämiskeskus
Taiteilijaresidenssitoiminta sosiaali- ja terveysalalla on hyvä esimerkki sektorirajat ylittävästä yhteistyömallista. Residenssijakson aikana taiteilija työskentelee sote-alan yhteisössä hyödyntäen oman taiteenalansa menetelmiä. Residenssitoimintaa erilaisissa hoivaympäristöissä on ollut Suomessa jo vuosikymmenien ajan. Osallistujat ovat olleet muistisairaita, vuodepotilaita, mielenterveyskuntoutujia, omaisia, päiväkotilapsia, sairaalahenkilökuntaa, maahanmuuttajia, omaishoitajia jne. Tämä opas esittelee taiteilijaresidenssin eri vaiheita. Mukana on taiteilijoiden raporteista kerättyä kokemustietoa sekä pro gradu -tutkielmasta saatua tutkimustietoa residensseistä. Opas on suunnattu erityisesti sosiaali- ja terveysalan toimijoille.
Musiikki elämään – osallistavan musiikkitoiminnan opas
Opas on Musiikki elämään -hankkeen (2011–2014) julkaisu, joka on tarkoitettu osallistavan musiikkitoiminnan tekijöille, tilaajille, kouluttajille ja muille aiheesta kiinnostuneille. Oppaan tekstit koostuvat hankkeen kokemuksista ja havainnoista sekä alan tutkimuksista ja haastatteluista. Tekstit on jaettu neljään kategoriaan: osallistava musiikkitoiminta, tilaaminen, tuottaminen sekä osaaminen ja koulutus.
Vahvike on avoin, maksuton ja pysyvä aineistopankki iäkkäiden ihmisten ryhmä- ja virike, ja kulttuuritoiminnan tukemiseen mm. palvelutaloissa, hoivakodeissa, erilaisissa ryhmissä ja kerhoissa sekä yksityiskodeissa. Vahvike-sivusto on vapaasti käytettävissä iäkkäiden ihmisten ja vanhusten viriketoiminnan sekä erilaisen ryhmätoiminnan suunnitteluun ja toteuttamiseen sekä näiden aiheiden opettamiseen. Vahvike-sivusto on avattu vuonna 2015 ja sitä ylläpitää Vanhustyön keskusliitto.
Malmivirta, H. & Kivelä. S (toim.) (2014): Taiteesta ja kulttuurista avaimia aivoterveyteen. Palvelumallien kehittämistyötä kansalaislähtöisesti. Turun ammattikorkeakoulun oppimateriaaleja 89. Turku. Turun ammattikorkeakoulu.
Lilja-Viherlampi, Liisa-Maria (toim.) (2019):  Musiikkihyvinvointia! Musiikkityö sairaala- ja hoivaympäristössä. Turun ammattikorkeakoulun oppimateriaaleja 120. Turku. Turun ammattikorkeakoulu.
Musiikilla ja taiteella on tutkitusti vaikutusta terveyteen ja hyvinvointiin. Musiikkityö sairaalassa tukee hoitotyötä, mutta on samalla laajemmin osa hyvää elämää. Artikkelikokoelma kuvaa sairaala- ja hoivamusiikkityötä käytännössä kolmentoista kirjoittajan voimin.
Butter, Tiina (2017): Taidetta ja tarinoita muistisairaan rinnalla: TATAMURI®-menetelmän kehitystyö ja konseptointi. Soveltava taide YAMK -opinnäytetyö. Turun ammattikorkeakoulu.
Hirvonen, Olli (2013): Nettiä ikä kaikki: Internetpohjaisten kulttuuri- ja hyvinvointipalvelujen kehittäminen ikäihmisille Turun alueella. Kulttuurituotannon koulutusohjelma (YAMK). Humanistinen ammattikorkeakoulu.
Kangasmäki, Helena (2019): Odotettu vieras – Taiteilijaresidenssiohjelma hoivayksikön arjessa. Pro gradu -tutkielma. Jyväskylän yliopisto, Musiikin, taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitos, Taidekasvatus.
Jyväskylän yliopiston taidekasvatuksen maisteri Helena Kangasmäki on seurannut Taiteen edistämiskeskuksen luotsaamaa taiteilijaresidenssiohjelmaa hoivalaitoksissa useamman vuoden ajan. Kangasmäen pro gradu -tutkielmassa kuvataan sitä, miten hoivayksikön työntekijät kokivat taiteilijan tulon ja taiteilijaresidenssiohjelman toimivuuden ja vaikutuksen paitsi asiakkaisiin myös omaan työhön ja työyhteisöön. Lisäksi työntekijöiltä saatiin mielipiteitä siitä, miten taiteilijaresidenssiohjelma voisi juurtua yksikön arkeen ja millaisia kehittämisen paikkoja siinä havaittiin.
Nyqvist, Leena (2019): Kokonainen elämä. Kulttuurisuunnitelman malli palvelutaloille. Opinnäytetyö. Liiketoiminta ja kulttuuri, Kulttuurituottaja (Ylempi AMK). Seinäjoen ammattikorkeakoulu.
Siponkoski, Silva (2017): Toimijuutta ja persoonaa tuetaan tiedolla, ei sattumalla: RAI-LTC tietokannan hyödyntäminen kulttuurisen vanhustyön suunnittelussa. Kulttuuri – ja taidetoiminta hyvinvoinnin edistäjänä YAMK-opinnäytetyö. Hämeen ammattikorkeakoulu.
Hoivakodeissa asuvista ikäihmisistä kerätään ja kirjataan koko ajan tietoa. Kaikkea kerättyä tietoa ei kuitenkaan käytetä yksilöllisen tai yhteisöllisen hoidon tukena, vaan se jää hyödyntämättä. Opinnäytetyössä selvitettiin, minkälaista tietoa RAI-LTC -järjestelmästä (Resident Assessment Instrument – Long Term Care) voidaan löytää kulttuurisen vanhustyön suunnittelun tueksi ja miten löydettyä tietoa voidaan käyttää. Opinnäytetyössä julkaistaan RAI-LTC – järjestelmästä löydettyjen tietojen perusteella kehitetty kulttuurisen vanhustyön profiili, joka esitetään sekä yksilö- ja ryhmäkotitasolla.
Skön, Jarmo (2019): Vanhan miehen tunnustus: kokemuksia yhteisölähtöisestä teatterista. Kulttuuriala, soveltava taide YAMK-opinnäytetyö. Turun ammattikorkeakoulu.
Opinnäytetyö käsittelee Jarmo Skönin kokemuksiaan taiteilijana yhteisölähtöisen teatteriesityksen ”On kirkkaana päivä ja ilta – vanhan miehen tunnustukset” valmistusprosessin aikana. Opinnäytetyö oli osa kehittämishanketta, jossa taiteilijatyöryhmä valmisti yhteisölähtöisen ja etenkin senioriväestöä katsojiksi saavuttavan teatteriesityksen. Esityksen valmistamiseen käytettävä materiaali, tarinat ja kokemukset kerättiin Pirkanmaalla asuvilta seniori-ikäisiltä miehiltä haastattelujen ja ryhmätoiminnan avulla.
Tujula, Ulla (2018): Ikäihmisten virkistystoimintaa kuvapuhelimella: Kokemuksia ja kehitysideoita. Kulttuuri- ja taidetoiminta hyvinvoinnin edistäjänä, YAMK-opinnäytetyö. Hämeen ammattikorkeakoulu.
Opinnäytetyön tavoitteena oli saada tietoa ja käyttökokemuksia VideoVisit-sovelluksen ja siihen kuuluvan etälaitteen eli kuvapuhelimen toimivuudesta kotona asuvien ikäihmisten hyvinvointia edistävänä työkaluna. Kokemuksia kerätiin kotihoidon asiakkaana olevilta henkilöiltä. VideoVisit-virtuaalihoitopalvelu on selainpohjainen sovellus, jonka perusidea on liikuttaa tietoa ja kuvayhteyttä kahden tai useamman osapuolen välillä. Toimintaympäristönä opinnäytetyössä oli Pispan palvelukeskus Tampereella.
Ikäihmisten Kulttuurikaari. Enemmän elämänlaatua, parempaa arkea. Tampereen kaupunki 2011.
Lehko, Tuike (2013): Taidetta tunteen vuoksi – Tarinoita taiteen ja vanhustyön kohtaamisista. Helsinki. Osaattori ja Lasipalatsin Mediakeskus Oy.
Leppisaari, Katri (toim.) (2013): Tahtoa, toimintaa ja teoriaa. Kulttuurinen vanhustyö nyt ja tulevaisuudessa. Helsinki. Osaattori ja Lasipalatsin Mediakeskus Oy.
Koponen, Tuulia (toim.) (2011): Kulttuuria vanhuksen arkeen (KUVA-hanke). Loppuraportti. Turun kaupunki 2011.
Leivo, Mervi (2015): ”Miten tällä eläis?” Kannattavat ansaintalogiikat kulttuurisessa vanhustyössä 2014–2015. Loppuraportti.
Palasista palettiin – Kulttuuri osaksi ikäihmisten palveluja. Kaakkois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen julkaisuja A10:2017.
Kaakkois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Socomin tuoreessa julkaisussa esitellään Työtä nuorille ja hyvinvointia ikääntyneille kulttuurista -hankkeen aikana toteutettuja pilotteja sekä niissä tehtyjä hyvinvoinnin ja toimintakyvyn mittauksia. Mittausten tarkoituksena on ollut selvittää taiteen ja kulttuurin vaikutuksia ikäihmisten elämään sekä tarkastella mitä merkityksiä taiteen tekeminen ja osallistuminen tuovat arkeen ja miten se vaikuttaa hoivapalvelujen tarpeeseen. Hankkeessa pyrittiin myös selvittämään, paljonko sote-euroja säästyy ikäihmisten palveluissa, kun sijoitetaan kulttuuriseen hyvinvointiin
Paksu, Seija (toim.) (2016): Kulttuurisäpinää senioreille Etelä-Savossa. Hankeraportti. Mikkelin kaupunki. Kulttuurisapinaa_senioreille
Sotesta ja kulttuurista SOTEKUksi. TEIJO-hankkeen 2015-2016 -esiselvitys. Kulttuurikeskus PiiPoo, Lempäälä 2016.
Selvityksessä luodaan katsaus kaksivuotisen hankkeen toimintaan – sekä tekijöiden, kokijoiden että rahoittajan näkökulmasta. Teijossa tuotettiin toimintaa 1300 tuntia kahdeksan kunnan alueella, yli 200 sote- ja kulttuurialan ammattialaisen voimin.
Vienamo, Esa (2018): Ikäihmisten yksinäisyyden ehkäiseminen taiteella ja kulttuurilla. Kulttuurisote. Etelä-Pohjanmaan osahanke. Etelä-Pohjanmaan liitto.
Kulttuurisote-hankkeessa Etelä-Pohjanmaalla tehty selvitys osoittaa, että ikäihmisten yksinäisyyttä voidaan ehkäistä tarjoamalla lisää monipuolista ja osallistavaa, matalan kynnyksen kulttuuritoimintaa. Mitä aktiivisempaa kulttuurinen toimijuus on, sitä suuremmat ovat hyvinvointivaikutukset. Jos ikäihminen on viikoittain mukana paikallisessa kuorossa, on toiminnalla todennäköisesti vahva merkitys hänen psyykkiselle hyvinvoinnilleen. Kuitenkin jo satunnaisella osallistumisella yhteisiin kulttuuritilaisuuksiin voi olla monenlaisia positiivisia vaikutuksia.
Arts and Health in Wales. A Mapping study of current activity 2018. Cyngor Celfyddydau Cymru. Arts Coucil of Wales. arts.wales.
Arts and Health in Wales -raportti esittelee esimerkkejä taiteen ja hyvinvoinnin sektorilta ja kumppanuuksista Walesissa. Raportissa esitellään case-esimerkkejä mm. taidetoiminnasta dementian hoidossa, mielenterveystyössä, kaatumista ehkäisevässä työssä sekä Parkinsonin tautia sairastavien ja aivoinfarktista toipuvien kanssa. Lisäksi esitellään Walesin tärkeimpiä Arts & Health -toimijoita, alan rahoitusta sekä suosituksia toiminnan kehittämiseksi.
Cutler, David (2020): CREATIVELY MINDED – An initial mapping study of participatory arts and mental health activity in the UK. Baring Foundation.
Baring Foundation on julkaissut kartoituksen osallistavan taiteen ja mielenterveyden yhteyksistä sekä mielen hyvinvointia tukevasta taidetoiminnasta Isossa-Britanniassa. Julkaisussa on esitelty erilaisia case-esimerkkejä ja toimintaa taidemuodoittain. Lisäksi julkaisusta löytyy listaus toimijoista, jotka ovat viimeisen kahden vuoden aikana tuottaneet osallistavaa taidetoimintaa mielenterveysongelmista kärsiville henkilöille.
Kulttuuria ikääntyneille. Vinkkejä kuntien vapaaehtoistyöhön. Aili – Kulttuurisen seniori- ja vanhustyön verkosto. 2017.
Niskanen, Satu (2018): Kulttuuri- ja virkistystoiminnan ohjaajat ikääntyneiden
sosiaali- ja terveyspalveluissa. AILI – Kulttuurisen seniori- ja vanhustyön
valtakunnallinen verkosto -hankkeen selvitys. Kulttuurisen seniori- ja vanhustyön Aili-hanke. Helsinki.
AILI – Kulttuurisen seniori- ja vanhustyön valtakunnallinen verkosto on tuottanut selvityksen ikääntyneiden sosiaali- ja terveysalan palveluissa toimivien kulttuuri- ja virkistystoiminnan alan ohjaajien tilanteesta AILI-verkoston kunnissa. Selvityksessä koottiin tietoa kulttuuri- ja virkistystoiminnan ohjaajien työnkuvasta, ammattiosaamisesta ja työolosuhteista ikääntyneiden sote-palveluissa. Selvitys tuotti myös toimenpide-ehdotuksia ohjaajien työn kehittämiseksi. Jatkotoimenpiteinä suositellaan mm. valtakunnallista työn vaativuuden arviointia sekä uuden täydennyskoulutuksen muodostamista ohjaajien osaamisen kehittämiseksi ja laadun varmistamiseksi.
Nousiainen, Marko (2017): Selvitys kulttuuri-, liikunta- ja ympäristöluotsitoiminnasta Suomessa. Tampereen kaupunki, Kulttuurikasvatusyksikkö TAITE & Kulttuurisen vanhus- ja seniorityön kansallinen verkosto AILI.
Selvityksen kohteena on Jyväskylästä lähtöisin oleva luotsitoiminta sekä sen eri paikkakunnilla toimivat sovellukset kuten kulttuurikaveri- tai kulttuuriystävätoiminta. Luotsitoiminta mahdollistaa vapaaehtoistoiminnan avulla kulttuuripalvelujen käyttöä, liikunnan harrastamista tai luontoelämyksiä sellaisille henkilöille, jotka muuten eivät osallistuisi.
Rosenlöf, Anna-Mari (2016): Elämä pitkä, taide lyhyt? Ikäihmisten kulttuuripalveluiden rahoitus Helsingissä. Helsingin kulttuurikeskus
Rosenlöf, Anna-Mari (2014): Rakenteita ratkomassa. Kulttuurisen seniori- ja vanhustyön käytäntöjä ja toimintamalleja. Taiteen edistämiskeskus.
Siponkoski, Silva (2020): Kulttuurisen vanhustyön tietopohjaa rakentamassa. RAI-järjestelmän hyödyntäminen. Kulttuurisen seniori- ja vanhustyön AILI-verkosto. Helsinki.
Vanhusten toiveiden ja heidän kulttuurimieltymystensä kirjaaminen parantaa vanhusten elämänlaatua ja kokemusta hoidosta. RAI (Resident Assessment Instrument) on kansainvälinen järjestelmä, joka on laajalti käytetty suomalaisen vanhustenhoidon päätöksenteossa. RAI-järjestelmän avulla voidaan arvioida asiakkan toimintakykyä ja voimavaroja sekä suunnitella ja kehittää siten luovaa toimintaa esimerkiksi tehostetussa palveluasumisessa tai kotihoidossa. Kulttuurisen seniori- ja vanhustyön valtakunnallinen AILI-verkosto on toteuttanut selvityksen, jossa pyritään hahmottamaan RAI-järjestelmää kulttuurikirjaamiseen näkökulmasta.
Siponkoski, Silva (2018): RAI-tietojen hyödyntäminen kulttuurisen vanhustyön tukena. Kehittämishankkeen yhteenveto. Kulttuurisen seniori- ja vanhustyön AILI-verkoston selvitys. Helsinki.
Sivonen, Outi (2017): Liikkuvat-verkoston alkukartoitus. Kulttuuri- ja vapaa-aika- sekä kasvatus- ja koulutustoimialojen palvelut ikääntyneille Helsingissä. Kulttuurin ja vapaa-ajan toimiala. Helsingin kaupunki.
Vienamo, Esa (toim.) 2015: Taide, kulttuuri, hyvinvointi  – Hyviä käytäntöjä ja toimintamalleja. Etelä-Pohjanmaan liitto.
Forsman, Jonna; Heikkinen, Kirsi; Prepula, Elina (2015): Hyvinvointia ja onnellisuutta taiteesta ja kulttuurista. Kulttuuriin aktivointisuunnitelma 2015–2020, Kuopion kaupunki.
Käypä hoito Muistisairaudet -suositus nostaa esiin taidetoiminnan käytöshäiriöiden hoidossa (2017)
Halonen, Mari (2017): Muistojen polku. Kuvallisia päiväkirjamerkintöjä kulttuurisesta vanhustyöstä. Kuopion kaupunki.
Yhteisötaiteilija Mari Halonen on työskennellyt kotihoidon asiakkaiden kanssa osana Kuopion kaupungin kulttuurista vanhustyötä vuodesta 2013. Nyt julkaistun kuvapäiväkirjan myötä Halonen osoittaa kiitoksensa vanhustyöntekijöille, joiden työstä puhutaan kiireen ja väsymyksen täyttämänä. “Harvemmin puhutaan kosketuksesta, hymyistä, välittämisestä, huolesta. Työstä, joka ylläpitää elämää”, Halonen kirjoittaa. Kuvapäiväkirja sisältää kuvia ja tekstejä yhteisötaiteilijan työstä. Kuvapäiväkirjan julkaisemisen on mahdollistanut Kuopion kaupungin Kulttuuri vanhustyön tukena -työryhmä.
Haapalainen, Arttu (2017): Taide saattohoidossa on elämänlaatutyötä. Artikkeli verkkolehti Taidetutkassa.
Rosenlöf, Anna-Mari (toim.) (2013): Tilaa taiteilija taloosi. Taidepalveluita ikäihmisille Varsinais-Suomessa. Turku. Taiteen edistämiskeskus, Lounais-Suomen toimipiste.
Tuomikoski, A; Parisod, H; Oikarainen, A; Siltanen, H; Holopainen, A (2018): Lääkkeettömien menetelmien vaikutukset muistisairautta sairastavan haasteelliseksi koettuun käyttäytymiseen – raportti järjestelmällisten katsausten katsauksesta. Muistiliiton julkaisusarja 1/2018. Hoitotyön tutkimussäätiö & Muistiliitto.
Muistiliitto on teettänyt lääkkeettömistä hoitomuodoista poikkeuksellisen laajan tutkimuskatsauksen. Vahvin näyttö liittyy musiikin käyttöön, ja tutkimusnäyttö tukee myös muistisairaan yksilölliset tarpeet ja toivomukset huomioivien menetelmien käyttöä kiihtyneisyyden ja aggressiivisuuden vähentämiseksi.
Toipuminen ja taide Espoon sairaalassa, 2017
Taiteella on tärkeä rooli uudessa Espoon sairaalassa. Osaksi sairaalan arkkitehtuuria ja toimintaa on suunniteltu kuusi uutta tilausteosta. Taidetta on sijoitettu julkisiin tiloihin ja potilashuoneisiin – esillä on noin kolmesataa teosta EMMA – Espoon modernin taiteen museon kokoelmista. Espoon sairaala on laajin julkisen taiteen kohde Espoossa. Espoon sairaala on ikääntyneiden kuntoutus- ja kotiutussairaala.
Taikusydän on kulttuurihyvinvoinnin valtakunnallinen yhteyspiste ja yhteistyöverkosto.
Taikusydän – Arts & Health Coordination Centre in Finland.