fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
D-vitamiini koronataudin ehkäisyssä ja hoidossa – mitä tiedämme vaikutuksista - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Elintavat ja ravitsemus, Infektiotaudit ja rokotukset, Koronaepidemia
Koronapandemian toinen vaihe on menossa myös Suomessa. Taudin tartuntariskiin ja ennusteeseen vaikuttavat voimakkaasti altistuneen ikä ja perussairaudet. Lihavuus ja kohonnut verenpaine ovat tärkeitä koronataudin (COVID-19) sairastavuutta ja kuolleisuutta lisääviä tekijöitä.
D-vitamiinin vaikutuksista koronataudin ehkäisyssä ja hoidossa ei ole riittävästi näyttöä
D-vitamiinin merkitystä COVID-19-taudin ehkäisyssä ja hoidossa on tutkittu kuumeisesti kuluneen vuoden aikana. COVID-19-tautiin voi liittyä vahva tulehdustila ja puolustusjärjestelmän häiriöitä, joihin D-vitamiinin on ajateltu voivan vaikuttaa. COVID-19-taudin vuodenaikavaihtelu vaikuttaa olevan käänteinen D-vitamiinitilan vaihtelun kanssa: tautia esiintyy enemmän talvella, jolloin D-vitamiinitasot ovat matalimmat.
Lähes kaikissa tähän mennessä tehdyissä tutkimuksissa D-vitamiinitasoja on mitattu sairastumisvaiheessa ja tutkittujen potilaiden lukumäärät ovat olleet pieniä. Useimmissa näistä tutkimuksista on havaittu käänteisiä yhteyksiä D-vitamiinipitoisuuden ja COVID-19-taudin esiintymisen tai taudin vakavuuden välillä: erityisesti D-vitamiinin puute näyttää haitalliselta. Näyttö ei kuitenkaan ole täysin johdonmukaista, ja osa julkaisuista vaikuttaa hätiköidysti tehdyiltä. Tarvitaankin tietoja riittävän suurista satunnaistetuista tutkimusasetelmista, joita on jo useita käynnissä.
Näin ollen on vielä epäselvää, onko D-vitamiinista apua väestötasolla koronapandemiasta ja yksilötasolla COVID-19-taudista selviämisessä. Parhaimmillaankin D-vitamiinin puute on vain yksi monista vaikuttavien tekijöiden joukossa.
Suomalaisten D-vitamiinin saanti on tutkimusten mukaan hyvä. D-vitamiinin saantisuosituksia ei tarvitse koronan vuoksi toistaiseksi muuttaa. Pandemian jatkuessa on kuitenkin tärkeää, että suosituksia noudatetaan mahdollisimman laajasti väestössä, koska D-vitamiinin saantisuosituksilla ehkäistään nimenomaan vitamiinin puutostilan esiintymistä väestössä – ja siten mahdollisesti vaikeaan COVID-19-infektioon sairastumista. Suosituksia selvästi suurempien D-vitamiiniannosten mahdollisista hyödyllisistä vaikutuksista ei ole näyttöä.
Eri-ikäisille selkeät D-vitamiinivalmisteiden käyttöohjeet
D-vitamiinin suositeltava päivittäinen saanti on 10 mikrogrammaa (ug)/vrk niin lapsille kuin aikuisille. Riittävästä D-vitamiinin saannista kannattaa huolehtia. Suomessa näin onkin onneksi tehty, ja D-vitamiinitilanteemme on poikkeuksellisen hyvä.
Meillä suositellaan nestemäisten maitojen ja maitovalmisteiden sekä rasvalevitteiden D-vitaminointia. Tämä suositus on toteutunut hyvin.
Lisäksi meillä on selkeät D-vitamiinivalmisteiden käyttöohjeet:
Valmisteiden käyttöä suositellaan työikäisille aikuisille silloin, kun ei käytetä riittävästi ravinnon D-vitamiinilähteitä: kalaa, D-vitaminoitua maitoa tai D-vitaminoituja rasvalevitteitä. Aikuisille suositus D-vitamiinivalmisteista on 10 mikrogrammaa (µg) päivässä.
Yli 75-vuotiaille suositellaan 20 µg valmistetta päivässä. Pienempi annos (10 ug/päivä) voi riittää, jos käyttää säännöllisesti ja paljon D-vitaminoituja maitovalmisteita, rasvalevitteitä ja kalaa.
Raskaana oleville ja imettäville naisille suositellaan D-vitamiinilisää 10 ug/päivä.
Imeväisikäisillä suositellun valmisteen määrä riippuu äidinmaidonkorvikkeen käyttömääristä. Yksivuotiailla suositus on 10 ug/päivä.
2–17-vuotiaille suositellaan 7,5 µg D-vitamiinivalmistetta/päivä.
Suomalaiset saavat riittävästi D-vitamiinia
FinRavinto 2017 -tutkimuksen ansiosta meillä on hyvin tietoa aikuisväestömme (18–74-vuotiaat) D-vitamiinitilanteesta.
Tulokset osoittavat, että D-vitamiinin saanti ja veripitoisuudet ovat keskimäärin hyvät eri ikä- ja koulutusryhmissä miehillä ja naisilla. Keskimääräinen D-vitamiinin saanti miehillä oli 22 µg/vrk ja naisilla 25 µg/vrk, eli kaksinkertainen suositeltuun 10 µg/vrk verrattuna. Myös veripitoisuudet olivat hyvät: miehillä keskimäärin 67 nmol/l ja naisilla 77 nmol/l.  Kansainvälisissä suosituksissa pitoisuutta 50 nmol/l pidetään riittävänä.
Terveellinen ravitsemus tukee puolustusjärjestelmää ja vastustuskykyä
Hyvällä ravitsemuksella ja vajaaravitsemuksen ehkäisyllä on laajemminkin merkitystä COVID-19-taudin ehkäisyssä, hoidossa ja siitä toipumisessa. Terveellinen ravitsemus tukee puolustusjärjestelmää ja vastustuskykyä. Ravitsemussuositusten mukainen ruoka tukee myös kroonisten tautien ehkäisyä ja tervettä painonhallintaa, mikä on hyödyllistä myös nykyisessä koronapandemiatilanteessa.
Terveyttä edistävä ruokavalio sisältää monipuolisesti kasviksia, hedelmiä, marjoja ja täysjyväviljaa. Leipärasvana ja ruoanvalmistuksessa kannattaa suosia pehmeää rasvaa sisältäviä kasviöljyjä ja kasvirasvalevitteitä. Eläinkunnan tuotteista valitaan rasvattomia ja vähärasvaisia maitovalmisteita, kalaa ja siipikarjaa. Kovaa rasvaa, runsaasti suolaa ja sokeria sisältäviä tuotteita on hyvä käyttää vain satunnaisesti. Säännöllinen ateriarytmi auttaa vireyden ja toimintakyvyn ylläpitämisessä ja myös painonhallinnassa.
Mercula J, ym. Review. Evidence regarding vitamin D and risk of COVID-19 and its severity. Nutrients 2020; 12: 3361; doi10.3390/nu12113361.
Valtion ravitsemusneuvottelukunnan kannanotto: Koronaviruskesä ja ruokailu
Valtion ravitsemusneuvottelukunnan kannanotto: Ikääntyneiden ravitsemuksesta huolehdittava koronapandemiassa (Covid-19)
THL: Koululaisten ravitsemuksen turvaaminen koronaepidemian aikana
Ruokavirasto: Ravitsemus- ja ruokasuositukset
Suvi Virtanen tutkimusprofessori Kansanterveyden edistäminen, THL
Markku Tervahauta pääjohtaja THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.