fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Sijaishuolto lapsen näkökulmasta - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Erilaiset tutkimukset, kuten Kouluterveyskysely, ovat vuosien ajan tuoneet esiin huolen sijoitettujen lasten hyvinvoinnista. Suurimmalla osalla sijaishuollossa olevista lapsista on kuitenkin hyvä olla, ja heidän tilanteensa on sijoituksen myötä parantumassa. Lapset ilmaisevat sen esimerkiksi näin:
”Täällä saa apua, ruokaa ja on turvallista olla”
”Siitä on tullut oma perhe”
THL:n Kysy ja kuuntele -hankkeessa yli 700 sijoitettua 10-17-vuotiasta lasta kertoi kyselytutkimuksessa, mitä heille kuuluu. Perhekodeissa ja laitoksissa asuvat lapset ovat lapsia arkisine iloineen ja suruineen.  Kyselytutkimuksen avoimissa vastuksissa he esimerkiksi kertoivat, että omenapuissa kiipeäminen tai kesäloman lähestyminen olivat parasta elämässä. Nämä ovat asioita, joita varmasti moni muistaa lapsuudestaan.
Lapsilähtöisyys on tekoja ja sanoja
Laatiessamme lapsille suunnattua kyselyä hyödynsimme lasten subjektiivisesta hyvinvoinnista tehtyjä tutkimuksia. Kysymyksiä muotoillessamme törmäsimme taas kerran siihen, että sijaishuollon käsitteistö on kovin aikuis- ja järjestelmälähtöistä. Lapsi ei puhu sijaishuollosta, vaan sijaisperheen vanhemmista Matista ja Maijasta eikä sijaishuoltopaikasta vaan Punatulkkukodista.
Viranomaisten käsitteistö rakentuu lainsäädännön ja järjestelmän varaan. Tarvitsemme näiden vakiintuneiden, mutta kömpelöiden ja jopa leimaaviksi koettujen käsitteiden rinnalle sanoja, joita lapset kokevat omikseen ja heidän todellisuuttaan kuvaaviksi. Harva meistä haluaisi tulla määritellyksi ”kodin ulkopuolelle sijoitetuksi”.
Viranomais- ja ammattilaisviestinnässä tulee olla tarkka käsitteiden kanssa, mutta osaisimmeko olla lapsilähtöisiä säilyttäen samalla täsmällisyyden käsitteissä?
Mikään käsite ei tunnu suuhun sopivalta kuvaamaan sijaishuoltopaikkojen kirjoa sukulaissijaisperheistä lastensuojelulaitoksiin. Paikan, jossa lapsi asuu, pitäisi ensisijaisesti saada olla koti, jos lapsi sen sellaiseksi itse mieltää ja haluaa määritellä. Koteja voi olla useita, eikä toinen poissulje toista.
Saimme lapsia ja nuoria avuksi testaamaan ja kommentoimaan kyselylomakkeita, mikä oli tärkeä vaihe niiden kehittämisessä. Onneksi lapset ovat suvaitsevaisia ja ymmärtäväisiä, kun me aikuiset yritämme omasta todellisuudestamme käsin tavoittaa heidän maailmaansa.
Emme aina osaa kysyä tai muotoilla kaikkea parhaalla mahdollisella tavalla. Kyselyyn saamamme vastaukset kuvastavat lasten kykyä ymmärtää ja analysoida omaa tilannettaan. Hyviä esimerkkejä tästä ovat poiminnat lasten vastauksista kysymykseen siitä, mikä juuri heidän sijaishuoltopaikassaan on parasta:
”Saan olla kuka olen ja saan toteuttaa unelmiani”
Tänään 18. helmikuuta vietetään kansainvälistä sijaishuollon juhlapäivää. Sen tarkoituksena on juhlistaa sijaishuollossa asuvia tai asuneita lapsia ja nuoria sekä heistä välittäviä henkilöitä. Blogin sitaatit ovat Kysy ja kuuntele -hankkeen keräämästä lasten kyselyaineistosta.
Kysy ja kuuntele -hanke
Care Day 2022 (Pesäpuu ry)
Pia Eriksson erikoistutkija Erityispalvelut, THL
Päivi Korhonen tutkija Erityispalvelut, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.