fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Jokaisella on oikeus työhön - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Toimintakyky
Osatyökykyisille suunnatuissa palveluissa peruskysymys näyttää olevan, ovatko ne luonteeltaan vallitsevaa toimintakykyä ylläpitäviä, vai edistävätkö ne osallisten mahdollisuuksia kouluttautumiseen ja työmarkkinoille. Keskeistä on myös osallisuutta tukeva toiminta.
Mallit työllistymiseen ja osallisuuteen -projektin kehittävän arvioinnin taustaksi tehdyssä kirjallisuuden tarkastelussa tuli esille laaja skaala hyvä käytäntöjä sekä jossain määrin myös näyttöä palvelujen ja interventioiden vaikuttavuudesta. Konkreettiset toimintamallit paikantuivat esimerkiksi tuetun työllistämisen malleihin, monialaiseen yhteistyöhön, työkykykoordinaattoritoimintaan, työhönvalmennukseen tai osallisuutta edistäviin käytäntöihin.
Palveluja raamittavat kuitenkin laajemmat reunaehdot, joita oli luettavissa kaikista mukana olleista raporteista.
Osallistava työllisyyspolitiikka on kokonaisuus
Osatyökykyisten ja pitkäaikaistyöttömien mahdollisuuksia päästä työelämään määrittää vahvasti työmarkkinoiden toiminta ja harjoitettu työllisyyspolitiikka. Lähtökohtana pidetään aidosti avoimia työmarkkinoita, jotta osalliset pääsevät mahdollisimman nopeasti normaaliin työsuhteeseen ja työelämään. Tämä edellyttää normaalin työelämän sisältä löytyviä tukemisen räätälöityjä ratkaisuja.
Näyttää kuitenkin siltä, että on jääty liian usein ”työ- ja toimintakeskusajatteluun” ja vakiintuneiden käytäntöjen sitomiksi. Osallistavan työllisyyspolitiikan keinoin on mahdollista tukea mekanismeja, jotka lisäävät vaikeassa työmarkkina-asemassa olevien kysyntää sekä siirtymistä normaaleille työmarkkinoille. Tämä on kaikkien työmarkkinatoimijoiden yhteinen tehtävä ja haastaa niitä jakamaan vastuun tavoitteessa etenemiseksi.
Palveluja voidaan kehittää siten, että tarvittava tuki on sekä työnantajien että työntekijöiden saavutettavissa. Osatyökykyisille työntekijöille räätälöidysti rakennetut työtehtävät, joissa työn vaatimukset mitoitetaan työntekijän toimintakyvyn mukaan, mahdollistavat pitkäkestoisen työllistymisen. Työllistyminen on sidoksissa palvelun tavoitteisiin. Jos palveluilla ei ole tavoitteita eikä niitä arvioida, ne voivat jäädä ylläpitäväksi toiminnaksi.
Osallistavaan työllisyyspolitiikkaan liittyy myös etuus- ja palvelujärjestelmän sujuvuus, kannustavuus sekä byrokraattisuuden vähentäminen. Vammaisten yrittäjyyden tukemisessa on lukuisia mahdollisuuksia, samoin kuin asenteiden ja tietoisuuden kohentamisessa. On olemassa tutkimustietoa siitä, että läheskään kaikki hankaloittavaksi mielletyt tekijät eivät estä työllistymistä.
Kunnat ja pian mahdolliset maakunnat voivat strategisilla valinnoilla ja resurssien jaolla vaikuttaa osaltaan siihen, pääsevätkö osatyökykyiset ihmiset työsuhteiseen palkkatyöhön. Keinoja voi löytyä esimerkiksi työllisyyspalveluja tai työelämän malleja kehittämällä. Julkisten hankintojen sosiaalisten kriteerien käytöstä on saatu kansainvälisesti hyviä tuloksia, ja ne on todettu toimiviksi myös Suomessa (ks. THL:n Hankinnoista duunia! -hanke).
Hanke- ja ohjelmaraporttien perusteella on helppo nähdä, että yksittäiset kunnat ja työntekijät koettavat uudistaa toimintakäytäntöjä. Samaa on tehty runsaasti hankkeissa ja laajoissa ohjelmissa. Maakunta- sekä sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusten yhteydessä valtakunnallisen ohjauksen merkitys korostuu siinä, että todennettuja hyviä käytäntöjä ja vaikuttavia työ- ja palvelumalleja voidaan ottaa käyttöön.
Samalla tavalla kuin esteettömyyttä pyrittiin edistämään jo 1990-luvulla ”kaikissa politiikoissa”, voisi myös osallisuus olla sisäänrakennettuna eri toimintapolitiikkoihin. Osallisuuden huomioimisen lähtökohtana ”kaikissa politiikoissa” olisi jokaisen oikeus työhön.
Jaot ”sosiaaliseen kysymykseen”, ”työmarkkinakysymykseen” tai ”osallisuuden kysymykseen” kävisivät tarpeettomiksi. Hankemaailmojen moninaisuudessa voi olla aiheellista pysähtyä kysymään, mikä olikaan ratkaistava asia?
Mallit työllisyyteen ja osallisuuteen -projekti on osa Osatyökykyisille tie työelämään (OTE) kärkihanketta.
OTE-kärkihankkeen Mallit työllistymiseen ja osallisuuteen -projekti Innokylässä
Pekka Karjalainen erityisasiaintuntija Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.