id fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi zh fi et fi de fi en fi fr fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi zh fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ja fi fi fi fi fi fi fi fi ja fi fi fi fi fi fi fi fi ja fi fi fi fi fi fi fi fi fi ja fi fi fi fi fi fi nl fi ja fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi id en sv fr de fr fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Asiantuntijamme ottavat blogissa kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto.
Jokaisella suomalaisella tulisi olla mahdollisuus saada tukea mielenterveysongelmiin
Milloin ikääntyneen päihteiden käyttöön tai rahapelaamiseen täytyisi puuttua?
Kaikilla lapsilla ja nuorilla on oikeus HPV-rokotteeseen – HPV-rokote antaa suojaa useita syöpiä vastaan
Satavuotias neuvola vahvistaa lasten ja perheiden hyvinvointia myös tulevaisuudessa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Lapset, nuoret ja perheet
Suomalainen neuvola on kiistaton menestystarina. Pitkälti neuvoloiden ansiosta äitiys- ja lapsikuolleisuus ovat romahtaneet Suomessa sadassa vuodessa. Suomi on tällä hetkellä maailman turvallisimpia maita synnyttää ja syntyä.
Neuvoloilla on erittäin tärkeä tehtävä myös tulevaisuudessa. Raskausaikana ja lapsille tietyissä ikävaiheissa neuvolassa tehtävät terveystarkastukset edistävät koko perheen hyvinvointia ja turvallisuutta. Lisäksi ne luovat perustan sairauksien ehkäisylle. Neuvoloilla on merkittävä rooli siinä, miten isoja kansanterveyden ongelmia, kuten ylipainoa, mielenterveysongelmia ja päihteiden riskikäyttöä pystytään ennaltaehkäisemään.
Lapsen odotus ja syntymä ovat iso...
Lue lisää Satavuotias neuvola vahvistaa lasten ja perheiden hyvinvointia myös tulevaisuudessa
Tukea itsenäisesti asuville nuorille – sujuva arki tukee myös mielen hyvinvointia
Lapset, nuoret ja perheet, Mielenterveys
Tutkimusten mukaan Suomessa nuoret itsenäistyvät eurooppalaisittain poikkeuksellisen varhain. Alaikäisten yksinasuminen on kuitenkin yleisyydestään huolimatta verrattain piilossa oleva ilmiö – niin meillä Tampereella kuin muualla Suomessa.
Yllätyimme, kun Tampereella lapsiperhetietoa käsittelevän hankkeen yhteydessä paljastui kaupungissa asuvan itsenäisesti jopa 2 000 16–18-vuotiasta nuorta. Nyt Tampere Junior- kehitysohjelmassa kehitämme ratkaisuja omilleen muuttaneiden nuorten mielenterveyden edistämiseen.
Osa nuorista tulee toisen asteen opintoihin Tampereelle painotuslukion tai tietyn ammatillisen koulutuksen kautta. Taustalla voi parhaimmillaan olla vahva huoltajien tuki ja hieno mahdollisuus seurata...
Lue lisää Tukea itsenäisesti asuville nuorille – sujuva arki tukee myös mielen hyvinvointia
Johanna Pyymäki Lauri Ikola
Digitaalinen psykiatria – keisarin uudet vaatteet vai ratkaisu mielenterveys- ja päihdepalveluiden ongelmiin?
Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet, Mielenterveys, Yhdenvertaisuus
Hyvinvointiyhteiskunnassamme voidaan huonosti. Siinä missä kansalaiset vaativat parempia mielenterveys- ja päihdepalveluita, monet päättäjät ja asiantuntijat varoittavat, etteivät resurssit tule riittämään pahoinvoinnin yksilölähtöiseen hoitoon.
Yhtenä ratkaisuna resurssipulaan on tarjottu digitaalisia palveluita. Maailmalla vellonut digisovellusten innostuksen aalto on saapunut nyt Suomeenkin. Kun toisaalla tehdään katsauksia siitä, miksi digisovellukset eivät olekaan aiheuttaneet vallankumousta, Suomessa usko sovellusten toimivuuteen on kova – erityisesti juuri tällä hetkellä. Kuva teknologia-avusteisten sovellusten mahdollisuuksista ja rajoituksista on meillä vasta rakentumassa.
Mihin kaikkeen digipalvelut soveltuvat?
Lue lisää Digitaalinen psykiatria – keisarin uudet vaatteet vai ratkaisu mielenterveys- ja päihdepalveluiden ongelmiin?
Outi Linnaranta Teija Strand
Kun nuori tarvitsee tukea päästäkseen työelämään, on tuen oltava helposti saatavilla
Lapset, nuoret ja perheet, Toimintakyky, Yhdenvertaisuus
Ei voi riittävästi korostaa, miten tärkeää on, että aikuistuvat nuoret saavan myönteisiä kokemuksia työelämästä. Positiiviset kokemukset lisäävät nuoren itseluottamusta ja kyvykkyyden tunnetta. Itseluottamus auttaa aikuistuvia nuoria hakeutumaan ja kiinnittymään työelämään. On koko yhteiskunnan etu, että nuoret pääsevät mukaan työelämään.
Miten voimme yhdessä varmistaa, että nuoret kiinnittyvät työelämään?
Yhdessä aikuisuuteen - Elämässä Eteenpäin (YEE)-hankkeessa toteutuneeseen työskentelyyn pohjautuen esitämme muutaman ehdotuksen. YEE-hankkeen kehittämistyö kohdentuu lastensuojelun jälkihuoltoon ja kotoutumisen tukitoimiin. Töitä onkin tehty yhdessä nuorten ja ammattilaisten kanssa. Suurin...
Lue lisää Kun nuori tarvitsee tukea päästäkseen työelämään, on tuen oltava helposti saatavilla
Niina Weckroth Ulla Kärki Minna Kallinen
Asiakaskokemuksen ymmärrys auttaa mielenterveys- ja päihdepalveluiden kehittämistä
Keväällä 2021 joukko mielenterveys- ja päihdehoitopaikkojen työntekijöitä, kokemusasiantuntijoita ja muutama laitoksemme asiantuntija tapasivat etäyhteydellä työpajoissa, joissa kehitettiin kyselylomake ensimmäiseen kansalliseen mielenterveys- ja päihdepalveluissa toteutettavaan asiakaspalautekyselyyn. Tarvetta kyselylomakkeelle oli ollut jo kauan.
Sekä mielenterveysstrategian että päihde- ja riippuvuusstrategian yhtenä painopisteenä on palveluiden kehittäminen. Painopisteet ovat hieman eri tavalla sanoitetut, mutta yhtä kaikki, yhteisenä päämääränä on varmistaa asiakkaille laadukkaat ja helposti saavutettavat palvelut.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi mielenterveysstrategiassa ehdotetaan, että palvelujen suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa hyödynnetään kokemusasiantuntijoiden ja asiakkaiden...
Lue lisää Asiakaskokemuksen ymmärrys auttaa mielenterveys- ja päihdepalveluiden kehittämistä
Alkava muistisairaus vai hatara pää?
Avaimet kadoksissa, puhelin hävinnyt, tutut nimet unohduksissa. Ajatus pätkii ja pää tuntuu hataralta. Kuulostaako tutulta? Tällaista käy monille meistä aika ajoin ja takaraivoon saattaa hiipiä ajatus siitä, ovatko nämä alkavan muistisairauden merkkejä. Mutta milloin kyseessä on muistisairaus ja milloin oireiden taustalla voikin olla stressi tai huonosti nukuttu yö?
Muistisairaus ei ole mikään harvinainen asia
Suomessa sairastuu muistisairauteen arviolta 40 suomalaista päivittäin. Lievää muistisairautta sairastaa arviolta 100 000 henkilöä ja 93 000 henkilöllä on keskivaikea tai vaikea...
Lue lisää Alkava muistisairaus vai hatara pää?
Teija Hammar Pia Pulkkinen Jenni Kulmala
Kohtaamisen hiljainen taito sosiaalityössä
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Yhdenvertaisuus
Perkasimme yhden kunnan sosiaalityöntekijöiden kanssa kokemuksia, hiljaista tietoa ja käytäntöjä hyvästä kohtaamisesta asiakastyössä. Sukelsimme ryhmänä tutkimaan kohtaamisten pinnan alla olevaa maailmaa.
Sosiaalityöntekijät kokivat ensimmäisen tapaamisen ja kontaktin saamisen asiakkaan kanssa erittäin tärkeäksi. Ensikohtaamisen kokemukset ohjasivat usein muita tapaamisia. Työntekijät pyrkivät menemään tilanteisiin avoimin mielin ja etenemään tilanteen mukaan ilman suuria ennakko-odotuksia.
Etukäteen tiedettävien asioiden ei saa antaa määrittää tilannetta liikaa. Työntekijän tulee olla aktiivinen, tavoitteena on saada yhteys. Asiakkaan kanssa käydään läpi tilanteen taustoja ja tarpeita,...
Lue lisää Kohtaamisen hiljainen taito sosiaalityössä
Jukka Pyhäjoki Mimosa Koskimies
Vertailimme vähimmäisturvaa eri maissa: Tanskan järjestelmässä lähes kaikki on eri tavalla kuin Suomessa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Sosiaaliturva
Kun tuntee vain yhden todellisuuden, olettaa helposti, että asiat ovat samalla tavoin myös muualla. Mutta ei se ihan niin mene.
Vertailimme eri maiden sosiaaliturvan rakenteita sosiaali- ja terveysministeriön toimeksiannosta elokuun lopussa julkaisussa raportissa. Vertailussa oli Suomen lisäksi Alankomaat, Britannia, Ruotsi, Tanska ja Viro.
Yksi kiinnostava kysymys on, millainen yhteiskunnan viimesijainen toimeentuloturva eri maissa on. Vertailumaissa se on tyypillisesti toimeentulotukipainotteinen, kun Suomessa painottuvat ennen kaikkea perusturva- ja asumistukietuudet. Suomessa yritetään vimmatusti vähentää tai jopa poistaa toimeentulotuen pitkäaikaista...
Lue lisää Vertailimme vähimmäisturvaa eri maissa: Tanskan järjestelmässä lähes kaikki on eri tavalla kuin Suomessa
Sote-palveluiden rakenteita viimeistellään nyt – ovatko hyvinvointialueesi väkivaltapalvelut asiakkaan edun mukaiset?
Kunnat ja hyvinvointialueet vastaavat omalla toimialallaan hyvinvoinnin, terveyden ja turvallisuuden edistämisestä sekä lähisuhdeväkivallan suunnitelmallisesta ehkäisemisestä. Lähisuhdeväkivallan ehkäisemisessä ja palveluketjujen luomisessa koordinaatiorakenteilla on keskeinen merkitys. Toiminnan järjestämisessä pitäisi olla mietittynä esimerkiksi,
onko alueellesi nimetty lähisuhdeväkivallan vastaisen työn koordinaattori?
onko palvelupolut määritelty kirjallisesti ja seurataanko niiden toteutumista?
onko käytössä väkivallan riskinarviointi ja onko sen käyttämiseen tarjolla perehdytystä?
Vahvat rakenteet kunta-, alue- ja valtionhallinnon tasolla selkiyttävät kunkin tahon vastuita ja edesauttavat luomaan monialaista yhteistyötä, toimivia käytäntöjä ja palvelupolkuja väkivallan eri osapuolille.
Lue lisää Sote-palveluiden rakenteita viimeistellään nyt – ovatko hyvinvointialueesi väkivaltapalvelut asiakkaan edun mukaiset?
Tulevaisuuden kansanterveysstrategia – pääsevätkö harvinaissairaudet mukaan?
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Toimintakyky
Lääkärin työssä oppii nopeasti tunnistamaan ja hoitamaan tavallisimpia sairauksia. Niistä löytyy helposti ajantasaista tietoa ja hoitosuosituksia.
Harvinaissairauksissa tilanne on toinen. Oireista diagnoosin saamiseen kuluu usein vuosia. Haasteena on yli 7000 erilaisen harvinaissairauden kirjo. Harvinaissairauksista 80 % on perinnöllisiä ja taudin toteaa usein lasten- tai perinnöllisyyslääkäri. Kuitenkin monet aikuisiälläkin alkavat sairaudet ovat harvinaisia, useimmiten aineenvaihduntasairauksia tai harvinaisia syöpiä.
Yhdessä harvinaispotilaat muodostavat ison potilasryhmän. Yli 300 000 suomalaisella arvioidaan olevan jokin harvinaissairaus.
Harvinaissairauksissa kansallisen ja eurooppalaisen yhteistyön...
Lue lisää Tulevaisuuden kansanterveysstrategia – pääsevätkö harvinaissairaudet mukaan?
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.