fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en en en en en en fi fi en en fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kolme tapaa, joilla kulttuuriharrastukset voivat tuoda valoa elämään - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Marraskuu pimenee mutta mielen ei tarvitse. Kuntosalin ja kynttilöiden lisäksi myös kulttuuriharrastuksilla voi saada valoa ja iloa elämään.
Kulttuurin hyvinvointia edistävät vaikutukset voivat ensi ajatuksella tuntua itsestään selviltä tai vähäpätöisiltä. Aihetta on kuitenkin tutkittu tieteellisesti jo parikymmentä vuotta. Tuoreita katsauksiakin on julkaistu vastikään. Erityisen paljon tutkimuksia on musiikin tervehdyttävistä ja hyvää tekevistä vaikutuksista.
1. Kulttuurin harrastaminen ylipäätään voi tutkitusti edistää terveyttä ja pitkää ikää
Manchesterin yliopistossa laadittiin hiljattain laaja taiteiden ja terveyden välisten yhteyksien tutkimusta tarkasteleva katsaus. Sen mukaan taideharrastukset ovat yhteydessä pitempään eliniän odotteeseen, pienempään sairastuvuuteen, mielenvireyteen sekä painonhallintaan.
2000-luvun alussa tehdyssä ruotsalaisessa pitkittäistutkimuksessa tarkasteltiin kulttuuriaktiivisuuden ja koetun terveyden välistä yhteyttä. Tutkimuksessa seurattiin henkilöitä kahdesti kahdeksan vuoden välein ja havaittiin, että henkilön kulttuuriharrastamisen vähentyminen oli yhteydessä heikompaan terveyteen jälkimmäisessä mittauksessa.
Kulttuuriharrastamisen lisääminen taas päinvastoin paransi terveyttä. Suomalaisessa aineistossa keski-ikäisten miesten eloonjääminen oli yhteydessä vapaa-ajan harrastamiseen. Yhteys oli nähtävissä varsinaisesta terveydentilasta riippumatta. Kulttuuriharrastamista siis uskaltaa suositella valoisamman ja pitemmän elämänodotteen tuojana!
2. Musiikin harrastaminen auttaa elimistöä palautumaan stressitilanteista ja korjaa aivoja
Jos päässä meinaa pimetä kiireisessä arjessa, voi stressiään vähentää vaikkapa laulamalla kuorossa. Kuorolaulaminen näet laittaa vauhtia elimistön mielihyvään ja rauhallisuuteen liittyvien hormonien erittymiseen. Laulamisen on todettu lisäävän psyykkistä ja fyysistä hyvinvointia. Se parantaa mielialaa ja lisää sosiaalista aktiivisuutta myös ihmisillä, joilla on terveyteen liittyviä haasteita ja stressiä.
Aivokuvantamisella on havaittu, että säännöllisellä musiikin kuuntelulla ja harrastamisella on monipuolisia positiivisia vaikutuksia aivoihin. Musiikki aktivoi aivoja laaja-alaisesti, mikä edistää hermoverkkojen korjautumista ja näkyy aivojen rakennemuutoksina. Siitä voi olla apua jopa aivovammojen kuntouttamisessa. Pääkoppaansa kannattaa siis aktivoida ja hoitaa musiikilla kaamoksen keskelläkin.
3. Kulttuuriharrastuksiin osallistuminen parantaa mielenterveyttä
Englannissa Cambridgeshiressa on viimeiset seitsemän vuotta pyörinyt taidetyöpajoja masennuksesta, stressistä ja ahdistuksesta kärsiville ihmisille. Arts on prescription -projektissa terapeutti ja taiteilija yhdessä tarjoavat ihmisille mahdollisuuden työskennellä esimerkiksi kuvanveiston ja painotöiden parissa. Projektilla on ollut erinomaisia vaikutuksia osallistujien mielenterveyteen. Sen johtajan mukaan ihmisten mieli voi hyvin luoviin toimintoihin osallistumisesta, sillä kauneudella on tärkeä rooli elämässämme.
Naapurimaassamme Ruotsissa puolestaan tehtiin pari vuotta sitten jännittävä tutkimus burnout-oireista kärsivien ruotsalaisnaisten parissa. Yhteensä 48 keski-iältään 54-vuotiasta naista valittiin joko koe- tai kontrolliryhmiin. Koeryhmässä naisille tarjottiin kulttuuriaktiviteetteja kerran viikossa kolmen kuukauden ajan. Aktiviteetit koostuivat interaktiivisesta teatterista, elokuvista, ääni-improvisaatiosta ja piirtämisestä, tanssista, mindfullness-harjoittelusta sekä musikaaliesiintymisestä.
Vertailuryhmää hoidettiin rentoutuksen ja kevyen fyysisen harjoittelun keinoin. Osallistujia tutkittiin lähtötilanteessa, kolmen kuukauden kohdalla ja kuuden kuukauden kuluttua. Burnout-, uupumus- ja uupumukselle tyypillisen tunneköyhyysoireilun havaittiin vähentyneen kulttuuriaktiviteetteihin osallistuneella koeryhmällä enemmän kuin vertailuryhmällä.
Koeryhmä myös koki terveytensä ylipäätään paremmaksi kuin vertailuryhmä. Luovien ja kulttuuristen aktiviteettien mieltä hoitava vaikutus on siis todistettu ikävistä oireista kärsivien ihmisten keskuudessa. Se on kuitenkin hyvä muistaa marraskuun pimeydessä jo ennen varsinaisten oireiden ilmaantumista, ja hakea itselleen valoa ja iloa kulttuurista!
Kirjoittaja on tohtorikoulutettava Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitoksella (sosiologia) ja vieraileva tutkija Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa. Väitöskirjan aiheena on Kulttuuri-interventioiden vaikutukset sekä kulttuuriharrastusten yhteydet terveyteen, hyvinvointiin, elämänlaatuun ja eloonjääntiin.
Lähteet ja lisää luettavaa
Beek, R. J., Cesario, T. C., Yousefi, A., & Enamoto, H. (2000): Choral singing, performance perception and immune system changes in salivary immunoglobulin A and cortisol. Music Perception, 18(1), 87-106.
Cohen, G.D., Perlstein, S., Chapline J., Kelly J., Firth, K.M., Simmens, S. (2006): The impact of professionally conducted cultural programs on the physical health, mental health, and social functioning of older adults. Gerontologist, 46(6),726-34.
Gordon-Nesbit, R: The long-term health benefits of participating in the arts
Grape Viding, C., Osika, W., Theorel, T., Kowalski, J., Hallqvist, J., & Bojner Horwitz, E. (2015): “The  Culture  palette”- a  randomized  intervention  study  for  women  with  burnout symptoms in Sweden. British Journal of Medical Practitioners, 8(2), a813.
Hyyppä, M.T., Mäki, J., Impivaara, O. & Aromaa, A. (2006): Leisure participation promotes survival: a population-based study in Finland. Health Promotion International, 21(1), 5-12.
Johansson, S.E., Konlaan, B.B., Bygren, L.O. (2001): Sustaining habits of attending cultural events and maintenance of health. Health Promotion International, 16(3), 229-234.
Kreutz, G., Bongard, S., Rohrmann, S., Hodapp, V., & Grebe, D. (2004). Effects of choral singing or listening on secretory immunoglobulin A, cortisol and emotional state. Journal of Behavioural Medicine, 27(6), 623-635.
Laitinen, L. (2017): Vaikuttavaa? Taiteen hyvinvointivaikutusten tarkastelua. Turun ammattikorkeakoulun tutkimuksia 46, Turku.
Huotilainen, M., & Särkämö, T. (2012): Musiikkia aivoille läpi elämän. Suomen Lääkärilehti, 67(17): 1334-1339.
Tellervo Nenonen vieraileva tutkija Yhdenvertaisuus ja osallisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.