fi en en fi en en fi en en zh fi fi en fi en fi en et en en zh en en en ru fi eo en en fi ru fi en fr en en es en fi jbo en fi en it en fr en en pl fi uk it en en es war hbs_lat jbo war en es fi fi jbo fi en es es fi jbo es en es fi en es fi fi jbo fi fi jbo fi en es en en en en jbo fi es en fi en fi en es en fi en fi en it en en en it en ja id de en en sl en en en en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Akillesjännekipupotilaiden pohjelihasharjoituksen aikainen aivoaktivaatio ja kuntoutusjakson vaikutus aktivaatioon (full record)
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Flink, Riina 2011. Akillesjännekipupotilaiden pohjelihasharjoituksen aikainen aivoakti-vaatio ja kuntoutusjakson vaikutus aktivaatioon. Liikuntabiologian laitos. Jyväskylän Yliopisto. Biomekaniikan Pro Gradu – tutkielma, 88s.    Nivelien, alaselän ja akillesjänteiden kiputilat ovat nykyään hyvin yleisiä. Kuitenkaan kroonisen kivun hoitokeinot eivät ole yhtä kehittyneitä kuin akuutin kivun hoitokeinot. Tähän osasyynä on tietämättömyys kroonisen kivun vaikutuksista elimistöön. Etenkin kroonisen kivun vaikutukses-ta tahdonalaiseen liikkeeseen on hyvin vähän tietoa. Tämän tutkimuksen tarkoituksena olikin vertailla kroonisesta akillesjännekiputilasta kärsivien ja kontrollihenkilöiden aivoaktivaatioita pohjelihasharjoituksen aikana. Tämä tehtiin tutkimalla aivoalueiden sokerintyyppisen merkkiai-neen kulutusta, joka on suoraan verrannollinen aktiivisuuden määrään. Lisäksi tutkittiin kolmen kuukauden eksentrisen kuntoutusjakson vaikutuksia aivoaktivaatioihin.     Tutkimukseen osallistui 10 kroonisesta akillesjännekivusta kärsivää henkilöä sekä 10 kontrolli-henkilöä. Kipupotilailla oli ilmennyt kipua akillesjänteen seudulla vähintään kuusi viikkoa. Ki-vun aste vaihteli koehenkilön mukaan. Kipupotilaat osallistuivat mittauksiin sekä ennen että jälkeen kuntoutusjakson. Kuntoutusjakso kesti kolme kuukautta, jonka aikana kipupotilaiden tavoitteena oli suorittaa kaksi eksentristä harjoitetta päivässä. Lisäksi koehenkilöt täyttivät kivun tasoa arvioivan VISA- kyselyn ennen ja jälkeen kuntoutuksen sekä neljän ja kahdeksan viikon päästä kuntoutuksen aloituksesta. Kontrollihenkilöt osallistuivat mittauksiin vain kerran eivätkä he suorittaneet kuntoutusjaksoa. Mittauskerta koostui mittaussuorituksesta sekä aivojen positro-niemissiotomografia- kuvauksesta (PET). Mittaussuoritus oli pohjelihasharjoitus joka suoritet-tiin istuen ja aina yhdellä jalalla kerrallaan. Polvi oli suorana ja nilkkaa ojennettiin isometrisesti noin 90 asteen kulmassa voimalevyä vasten. Ennen varsinaista harjoitusta mitattiin maksimaali-nen isometrinen voima (MVC, maximal voluntary contraction), jonka perusteella laskettiin var-sinaisen harjoituksen voimataso (30% MVC). Mittaussuorituksen aikana tehtiin 8-10 sarjaa kummallakin jalalla. Sarja koostui viidestä viiden sekunnin mittaisesta nilkanojennuksesta. Toistojen väleillä oli viiden sekunnin palautusjaksot. Harjoituksen alussa koehenkilön laski-moon injektoitiin merkkiaine eli 18F-2-fluoro-2deoksi-D-glukoosi ([18F]-FDG). Noin tunnin kuluttua merkkiaineen pistämisestä koehenkilöille suoritettiin kymmenen minuutin staattinen FDG- PET- kuvaus aivojen alueelta. Tulokset analysoitiin SPM ohjelmalla (Statistical Paramet-ric Mapping), jonka avulla pystyttiin tilastollisesti vertailemaan aivojen eri alueiden aktiivisuuk-sia.     Tutkimus osoitti, että potilaiden terveen jalan maksimaalinen isometrinen voima oli saman-tasoista kuin kontrollihenkilöiden voima. Sen sijaan kipujalan maksimaalinen voimatuottokyky oli ennen kuntoutusta tilastollisesti merkitsevästi (noin 150 N) matalampi kuin terveen jalan kykyvoimantuottokyky. Kipujalan MVC nousi kuntoutuksen seurauksena terveen jalan tasolle. Myös VISA- kyselyn tulokset osoittavat, että kuntoutus paransi kipujalan toimintakykyä ja laski kiputasoa. VISA- kyselyn pisteen nousivat tutkimusajanjakson aikana tilastollisesti merkitseväs-ti (p< 0,05) keskimäärin 16 (± 23) pisteellä.    Tutkimus ei osoittanut, että kroonisesta akillesjännekivusta kärsivillä olisi pohjelihasharjoituk-sen aikana erilainen aivoaktivaatio kuin kontrollihenkilöillä. Lisäksi kuntoutusjakson ei havaittu vaikuttavan kipupotilaiden aivoaktivaatioihin. Syynä tähän voi olla esimerkiksi pieni koehenki-lömäärä tai se, että mittausolosuhteita ei voitu suunnitella aivotutkimuksen kannalta optimaali-simmiksi.
This publication is copyrighted. You may download, display and  print it for Your own personal use. Commercial use is  prohibited.
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Akillesjännekipupotilaiden pohjelihasharjoituksen aikainen aivoaktivaatio ja kuntoutusjakson vaikutus aktivaatioon
Faculty of Sport and Health Sciences
Department of Biology of Physical Activity
Files in this item
This item appears in the following Collection(s)
Pro gradu -tutkielmat [24101]
Show simple item record
Showing items with similar title or keywords.
Calf muscle activation strategies in healthy and injured achilles tendon conditions
Masood, Tahir (University of Jyväskylä, 2015)
Positiivisen ja negatiivisen kilpailumielialan vaikutus autonomisen hermoston vasteisiin ja onnistumiseen kilpatanssissa
Tuominen, Satu 2010. Positiivisen ja negatiivisen kilpailumielialan vaikutus autonomisen hermoston vasteisiin ja onnistumiseen kilpatanssissa. Stressi on elimistön luonnollinen tapa reagoida haasteisiin. Positiivinen stressi ...
Marssin jälkeisen aktiivisen ja passiivisen palautumisen vaikutus sykevälivaihtelu muuttujiin ja veren laktaattiin
Romppainen, Tuomas 2010. Marssin jälkeisen aktiivisen ja passiivisen palautumisen  vaikutus sykevälimuuttujiin ja veren laktaattiin. Liikuntafysiologian pro gradu – tutkielma.  Liikuntabiologian laitos, Jyväskylän yliopisto, ...
Lukemisvaikeuksien yhteys ihon sähkönjohtavuuteen ja sydämen sykevaihteluun helpoissa ja vaikeissa lukemistehtävissä sekä virheiden vaikutus näihin reaktioihin
Kettunen, Emilia; Päivinen, Antti (2017)
Tämä tutkimus oli osa vuosina 2014 - 2016 toteutettua TIKAPUU – alakoulusta yläkouluun tutkimushanketta. Tutkimuksemme tavoitteena oli selvittää, ovatko lukemisvaikeudet yhteydessä nuorten psykofysiologisiin reaktioihin ...
Vuoristovaelluksen vaikutus autonomisen hermoston toimintaan : adaptaation etenemisen seuranta sykevälivaihtelumuuttujien ja satelliittipaikannuksen avulla
Vuoristoympäristö on ihmisen fysiologialle yksi epäsuosiollisimmista olosuhteista maapallolla. Vuoristo-olosuhteiden fysikaaliset ominaispiirteet, hypobaarinen hypoksia sekä kylmä ilmasto, asettavat monenlaisia vaatimuksia ...
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.