fi en en fi en en fi en en zh fi fi en fi en fi en de en en zh en en fr jbo eo fi en fi jbo en fr en en es en fi jbo en fi jbo en fi jbo en fi jbo pl fi uk it en en es war fi jbo war en es fi fi jbo fi en es es fi jbo fi en es fi fi jbo fi fi jbo en fa en en es en en en de en en id de en en fi en en en fi en fi fi et fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en en en en en en en en en en en en en en en fa en en en en fi en en en en en en en en en en en en en en
JYX - Maaston ja juoksunopeuden vaikutukset askelmuuttujiin suunnistusjuoksusuorituksessa (full record)
University of Jyväskylä | JYX Digital Repository
English  | Give feedback |
JavaScript is disabled for your browser. Some features of this site may not work without it.
Johdanto. Suunnistuksessa sekä fyysinen että taidollinen elementti vaikuttavat lopputulokseen. Suunnistusjuoksusuorituksessa taas edetään maastoon viitoitettua reittiä pitkin. Suunnistusjuoksu  eroaa tasamaan juoksusta maaston jatkuvan vaihtelun, maastopohjan esteiden sekä korkeuserojen myötä. Nämä tekijät vaikuttavat myös suunnistusjuoksutekniikkaan. Tässä tutkimuksessa selvitettiin suunnistusjuoksun askelmuuttujien vaihtelua maastonosien  sekä juoksunopeuden mukaan.  Menetelmät. Tutkimukseen osallistui 10 miessuunnistajaa. Tutkimukset suoritettiin kahtena päivänä siten, että ensimmäinen päivä sisälsi antropometrisia mittauksia sekä suoran hapenottokykytestin juoksumatolla (VO2max -testi). Yhdestä kahteen viikon kuluttua suoritettiin suunnistusjuoksumittaukset 3,3 km pituisella viitoitetulla suunnistusjuoksuradalla, joka oli jaettu viiteen maastonosaan (polku, alamäki, helppokulkuinen, raskas, ylämäki). Submaksimaalisessa suorituksessa (SJsubmax) intensiteetti oli 90 – 95 % VO2max -testin anaerobisesta kynnyksestä. Maksimaalisessa suunnistusjuoksumittauksessa (SJmax) rataa juostiin kaksi kierrosta kilpailunomaisesti. Sykettä sekä matkaa mitattiin GPSsykemittarilla ja askelmuuttujia kiihtyvyysantureilla. Tutkitut askelmuuttujat olivat askelpituus  (SL), askeltiheys (SF), kontaktiaika (CT), vertikaalinen liike (VERT), maksimaalinen törmäysvoima (FCONT) ja askelkontaktin aikainen hidastuvuus (BRAK). Tulokset. Askelpituus oli SJmax:ssa keskimäärin 1,48 ± 0,05 m; askeltiheys 2,77 ± 0,13 Hz; kontaktiaika 215 ± 15 ms; vertikaalinen liike 11,3 ± 1,4 cm; maksimaalinen törmäysvoima 2553 ± 384 N ja askelkontaktin aikainen hidastuvuus 0,27 ± 0,02 m/s. Askelpituus vaihteli merkitsevästi kaikkien maastonosien välillä (p < 0,01) ja myös kontaktiajassa (p < 0,01) sekä maksimaalisessa törmäysvoimassa (p < 0,001) erot olivat merkitseviä lähes kaikkien maastonosien välillä. Vastaavasti askelpituus sekä maksimaalinen törmäysvoima kasvoivat tilastollisesti merkitsevästi SJsubmax:n ja SJmax:n välillä koko radalla (SL: p < 0,001; FCONT: p < 0,01) sekä kaikissa maastonosissa ja askeltiheydessä sekä vertikaalisessa  liikkeessä kasvua tapahtui koko radalla (SF: p < 0,01; VERT: p < 0,05) ja lähes kaikissa maastonosissa. Kontaktiajat taas lyhenivät SJsubmax:n ja SJmax:n välillä koko radalla (p < 0,001) sekä lähes kaikissa maastonosissa.  Pohdinta ja johtopäätökset. Askelpituus, kontaktiaika ja maksimaalinen törmäysvoima vaihtelivat maastonosien nopeuserojen, eli kulkukelpoisuden ja raskauden mukaisesti, kun taas maastopohjan haastavuus näyttää rajoittavan askeltiheyttä. Vertikaalisessa liikkeessä ja askelkontaktin aikaisessa hidastuvuudessa korkeuserojen vaikutukset olivat selkeitä. Juoksunopeuden nosto perustuu erityisesti askelpituuden kasvuun ja myös maksimaalinen törmäysvoima kasvaa kaikissa maastonosissa nopeuden kasvaessa ja siten voimantuoton lisääntyessä. Askeltiheyden sekä kontaktiajan muutokset taas mukailevat toisiaan. joten askeltiheys todennäköisesti kasvaa kontaktiajan lyhenemisen myötä.
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Maaston ja juoksunopeuden vaikutukset askelmuuttujiin suunnistusjuoksusuorituksessa
Faculty of Sport and Health Sciences
Files in this item
This item appears in the following Collection(s)
Show simple item record
Showing items with similar title or keywords.
Planetaarisen mittakaavan maaston generointi ja reaaliaikainen renderöinti
Planeettojen renderöintiä hyödynnetään mm. viihdeteollisuudessa, avaruustutkimuksessa ja erilaisissa visualisoinneissa. Jotkut sovelluskohteet vaativat renderöinniltä reaaliaikaisuutta. Monesti planeettaa mallinnettaessa ...
Agenttipohjainen proseduraalinen maaston generointi peleissä
Proseduraalinen maaston generointi on yleinen tapa luoda sisältöä peleihin ilman suurta ihmistyöpanosta. Useimmat tähän käytetyt metodit käyttävät toimintaperiaatteenaan kohinoita ja matemaattisia algoritmeja jotka usein ...
Kolmiulotteisen maaston generointi peleissä
Monet tietokonepelit toteuttavat kolmiulotteisen maaston käyttäen korkeuskarttoja. Korkeuskartan luominen käsin on kuitenkin työlästä. Pelinkehityksen helpottamiseksi korkeuskarttoja voidaan generoida osittain tai täysin ...
Kolmiulotteisen maaston generoinnin metodit peleissä
Videopeleissä on viimeisten vuosien varrella sisällön määrä kasvanut runsaasti. Sisältöä luodaan proseduraalisesti generoiden, jotta säästetään aikaa ja resursseja. Tässä tutkielmassa käsitellään erilaisia kolmiuloitteisen ...
Vokseleihin perustuvat pinnanmuodostusalgoritmit ja maaston proseduraalinen generointi
Parviainen, Jussi; Linna, Harri (2021)
Tutkimuksen tarkoituksena oli verrata marssikuutiot-algoritmin ja naiivin pintaverkkoalgoritmin suorituskykyä. Tutkielman kirjallisuuskatsaus sisältää maaston proseduraalisen generoinnin menetelmiä, joilla generoitavan ...
Tunes and musical notes
All of JYXCollection listBy Issue DateAuthorsSubjectsPublished inDepartmentDiscipline
How to publish in JYX?
Publish Your Thesis Online
Open Science at the JYU
Unless otherwise specified, publicly available JYX metadata (excluding abstracts) may be freely reused under the CC0 waiver.