fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi fi en en en en en fi fi fi fi fi en fi en fi en fi en fi en fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi it en en fi fi fi en fi en en en et fi fi fi fi en en en en en en en en en en en en en en en en en en en fi en fi en fi fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en et en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en en fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en it fi en fi en fi en fi en en da fi fi fi fi en fi fi en fi en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi en et fi fi fi et en en en en en en en en en en en en en en en en en en en en fi en en es en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en en fi en fi en en en en en et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de de fi fi fi fi fi fi fi fi ms fi fi fi fi fi fi fi fi fi en sk it fi it it en fr tr tr pl it en it en en en en fi eo en fi it fi fi fi fi fi fi fi de fi it fr de it sv hu it fi fi fi de fi fi fi et fr de fi fi pl fi ceb hu en fi fi en fi fi fi fi et fi fi tt nl lt it it et fi pt et fi it de fi fi nl it fi fi fi cs fi it fi it en sv fi fi fi fi it fi it en de pt en en sv fi en fi fi it fi it en fi sv hu fi pt et fi fi fi en de fi fi fi fi eo de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr fi fi fi fi fi et fi fi
Pro aforismi tiedottaa aforismiin liittyvistä asioista ja toimii muun muassa aforistiikasta käytävän keskustelun ja lajia koskevan tutkimuksen edistämiseksi.
MARTTI TERHO – SUKUPOLVENSA IHMELAPSI
Terho oli kärsinyt heikosta terveydestä nelivuotiaasta lähtien (diabetes) ja joutunut olemaan sairaalassa ainakin parisenkymmentä jaksoa. Hän kuoli vain 23-vuotiaana. Varhainen kuolema katkaisia lupaavasti alkaneen uran, jolla sen lyhyydestä huolimatta oli vaikutusta modernismin läpimurtoon suomalaisessa kirjallisuudessa.
Yhteenvedossaan Martti Terhosta Kai Laitinen nostaa esiin kaksi Terhon omaa iskusanaa – räsymatontekijä ja luova kerettiläisyys:
"Ensimmäinen on tuo samalla kertaa vähättelevä ja vaatelias leimamerkki 'räsymatontekijä'. Siinä esiin nousee itseironia, ylevän, kohottavan 'kaunotaiteen' ja siihen liittyvien ylisanojen epäily. Räsymaton merkitys on siinä, että se kuitenkin valmistuu "unten ja näkyjen" kimaltelevista loimista, mutta elämän varrelta koottujen monenmoisin tavallisin kutein niin lujaksi kuin mahdollista. Taiteen teko ei ole haikailua eikä kaunistelua, vaan joskus kovaa arkista työtä. Sitä ohjaa niin oma tahto kuin ilmaisun vapaus.
Toinen tunnussana on 'luova kerettiläisyys'. Tutkimus ei ole tärkeilyä, kuivaa annettujen kaavojen mukaan kulkemista tosikkona, annetun tehtävän ratkaisemista niin että kaikki menee tasan. Siihen pitää liittyä myös improvisoivan sattuman, ristiriidoista syntyvän omakohtaisen intuition ja oivalluksen mahdollisuus, jotta se säilyy elävänä.
Nämä Martti Terhon suuntaviitat – – eivät ole mihinkään kadonneet eivätkä haalistuneet. Vuosikymmenien mennen ne tuntuvat pikemminkin kirkastuneen. Ne pätevät yhä."
Useimmiten meitä kaduttaa vain synnin epäonnistuminen, melko harvoin itse synti.
Maailma ei pidä siitä, että syyllinen itse langettaa ansaitsemansa tuomion. Hänen tulee olla puolustusasenteessa eikä riistää naapurilta tilaisuutta esiintyä oikeuden esitaistelijana.
Todellisuus on suotu korvaukseksi niille, joilta puuttuu voimallinen mielikuvitus.
Ei tyylin etsintä ole mitään frakkilainaamossa käyntiä, se on rehellistä itkua omissa, paikatuissa vaatteissa.
Syvä tarpeemme on saada yhteiskunta myöntämään meille edullisia epäoikeudenmukaisuuksia.
Syy on ehkä sysissä, mutta seppien sysissä.
Käy joskus niin, että kleptomaanin ja pyromaanin vietit sublimoituvat; edellisestä tulee taiteilija, jälkimmäisestä kriitikko.
Valehtele niinkuin kysyjä vaatii, mutta vastaa niinkuin kysymys vaatii.
Henkisen kurin puutteesta ei taida päästä hengellisellä nuhteella.
Koskas pyyntösi täytät, jos koko ikäsi rukoilet?
Taivaassa sopii tappaa aikaa puhumalla kuolemantakaisesta elämästä.
Lupaus on olemassa vasta sitten, kun se on petetty.
On saatu pyrkimys aktiiviseen elämään, mutta voimaa vain havaitsemiseen, ja näin on runoilija syntynyt.
Vain ne ovat suuria näyttelijöitä, jotka naamion riisuessaan riisuvat omat kasvonsa yltään.
Non plus ultra: huonon mielikuvituksen vaalilause.
Kaikella on aluksi vain oma arvonsa ja kaikella on lopuksi myös oma arvonsa.
Kylläinen sydän ei puhu, nälkäinen puhuu – sydämen kyllyydestä.
Ajatuksen ja teon välillä on – teeskentelyä.
Ubi bene, ibi alibi.
Kai Laitinen: Martti Terho – sukupolvensa ihmelapsi. Ystävän muistoja ja kirjallisen muotokuvan ääriviivoja (2004 Mikkelin kaupunginkirjasto – Etelä-Savon maakuntakirjasto julkaisuja 33; teos sisältää Laitisen 3.9.2002 pitämän esitelmän)
Ritva Sievänen-Allen: Sydäntalven kevät (2000 WSOY)
Valokuvassa Martti Terho WSOY:n kirjailijaillallisilla 2.10.1950. Kuva Sievänen-Allenin teoksesta.
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: * Aforismeja, * Avarien lauseiden kirja, Hellaakoski Aaro, Kafka Franz, Lichtenberg G. C., Marjanen Kaarlo, Terho Martti, Tyyri Jouko, Valéry Paul, Wilde Oscar
maanantai 10. marraskuuta 2014
KALEVI SEILOSEN KAUNEIMMAT LAUSEET
Kalevi Seilonen (1937–2011) oli kirjailija ja kulttuurivaikuttaja, joka ei juuri ole aforistina ollut esillä. Seilosen varsinaisessa esikoisteoksessa Tosiasioita minusta (1965) on kuitenkin osasto nimeltä Kalevi Seilosen kauneimmat lauseet, joka sisältää aforismeja yhdeksän sivun verran. Nämä lauseet julkaistiin myös Seilosen teoksessa Valittuja runoja, josta tosin on jätetty viisi lausetta pois ja kahta on hieman muutettu. Lisäksi teoksissa Julkisesti karkuun (1969) ja Vehnäpelto kasvaa heinää (1971) on yhden ja kahden rivin mittaisia aforismeja/runoja. Palaamme Kalevi Seiloseen myöhemmin muun muassa laajemman henkilökuvan myötä.
Suomen lapset ovat likaisia ja ne mölyävät yhä.
Me kävimme vuoronperään tielle ja auto ajoi jalkojen yli.
Minä olen yksi rivistä ja minulla on kova silmä.
Lippu liehuu muurin lävitse.
Me marssimme torille ja teemme Suunnitelmasta totta.
Tapettien kuviot syöpyvät ihooni.
Seison patsaiden juurella ja syön purukumia.
Kolme vuotta minä kirjoitin runoja traktoreista.
Valokuvassa kasvot painautuvat toisiinsa.
Taivas laajenee valkokankaan ulkopuolelle ja pilvistyy.
Jonakin päivänä me teemme kaupat toisistamme.
Kesken tulemisen ja menemisen kesken.
Vanhassa piirroksessa autot kelluvat ilmassa.
Vaitelias sankari pää takakenossa putoamassa ylös.
Rautaisessa kaiteessa on tuore käpälän jälki.
Tuttava seisoo laiturilla tienviitta kainalossa.
Minunkin on sanottava: ei minullakaan ole mitään sanottavaa.
Kuuletko miten kellot soivat sinulle jokaisella rivillä?
Mies oli kovempi kuin tuoli, hän se johti meitä loppuun asti.
Teoksista Julkisesti karkuun (1–5) ja Vehnäpelto kasvaa heinää (6–10):
Poika, varo erehdystä kun sormeilet politiikan liipasinta.
Ote on tukeva kyllä, mutta kahva aina pettää.
Rahasta ne sen tekevät. Ja pelosta. Se on syiden vuoristo.
Ei suinkaan vähä virkamies nojaudu suotta koko maailmaan.
Lipussani paukkuvat sateenkaaren värit.
Vain sokea taivas näkee mäntyjen rehevät latvukset.
Nimeään mainitsematta ei kannata sanoa sitä mitä itse ei ole.
Sen voi lukea historiasta
miten päivä on maanantaiaamun värinen.
Maahantuoja hieroo käsiään oikealla.
Pakkanen kajahtelee ja hernekeitto on hyvää.
Entä missä ovat rikkurit, joko pääsivät eläkkeelle.
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: * Aforismeja, * Avarien lauseiden kirja, Seilonen Kalevi
lauantai 8. marraskuuta 2014
JOHANNES OJANSUU – LISÄPÖYTÄKIRJA
Johannes ja Ojansuu ja Raatihuoneenkatu
ja Hämeenlinna ja tammikuu ja 2010.
Johannes Ojansuu on hämeenlinnalainen filosofian opettaja ja kirjailija. Hän on julkaissut filosofiset teokset Pyhyys – rajalla oleva ihminen (2004) ja Lankeemus (2008), ja valmistelee parhaillaan väitöskirjaa filosofisen antropologian alueelta. Ojansuu palkittiin runoistaan J. H. Erkon palkinnolla 1991 ja kunniamaininnalla valtakunnallisessa aforismikilpailussa 2005. Hänen teoksensa Katoavaisuuden aineisto (2014) kuuluu kaksituhattaluvun parhaisiin aforismikokoelmiin. Katoavaisuuden aineistossa julkaistujen ajatelmien lisäksi Ojansuu on kirjoittanut poliittisaiheisia aforismeja, joista alla olevat näytteet ovat.
Poliittiset vastaukset ovat imperialisteja. Ne evankelioivat.
Kun vastaukset sotivat keskenänsä, kysymykset ovat siviilejä.
Massat eivät kysy, eivät diktaattorit.
Se joka edustaa kansaa, edustaa enemmistöäkin suurempaa diktatuuria.
Ei vapaita totuuksia, ainoastaan kesytettyjä.
Varmuuteen päätyminen. Naulat lyöty arkkuun sisältäpäin.
Pidä oppi puhtaana. Suojele sitä elämältä.
Rivikansanedustaja: miten osuva termi se onkaan. Poliittiset sulkeiset.
Puolueisiin kuuluu vain puolueellisia ihmisiä.
Puoluepolitiikka: yhteisten asioiden hoitamatta jättämistä.
Vain lauseet, joista voidaan olla eri mieltä, ovat poliittisesti merkittäviä.
Mistä tunnistaa tyhjänpäiväisen poliittisen jargonin: oikeudenmukaisuuden puolella epäoikeudenmukaisuutta vastaan.
Enemmistöjen moraalioppi. Mahdollisimman paljon hyvää tarpeeksi monille.
Totalitarismin yleisin muoto: enemmistöhallitus.
Ainoastaan vähemmistöt puhuvat demokratiasta, enemmistön ei tarvitse.
Poliittista valtaa ei oteta. Siihen suostutaan.
Puoluepolitiikassa kysymys ei ole siitä kuka on oikeassa, vaan siitä kenellä on tarpeeksi valtaa ollakseen oikeassa.
Miksi kansalaiset äänestävät etupäässä vain suuria puolueita? Koska ne saavat enemmän ääniä kuin pienet.
Jos ihmiset haluaisivat todellista valtaa, he vaikuttaisivat ensin itseensä.
Johannes Ojansuu kertoo aforistiikastaan
Kiiltomadon arvio Katoavaisuuden aineistosta
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: * Aforismeja, Ojansuu Johannes
keskiviikko 5. marraskuuta 2014
SESSE ENSILUMI – AJATELMIA
Sesse Ensilumi on työpaikka- ja parisuhdekouluttaja, joka on tehnyt pitkän uran myös aforistikkona. Hänen aforismiteoksiaan ovat muun muassa Pieni on suurta, Kauas on lyhyt matka sekä Yksin olet kahdestaan. Ensilumen voimaannuttavat teokset ovat saavuttaneet suurta suosiota, tosin kriittisiäkin äänenpainoja on kuultu – komisario Kyösti Pöysti on luonnehtinut Ensilumen aforismeja ”kuppaisiksi pseudoparadokseiksi, joissa ei ole mitään järkeä”. Ensilumi suosii ilmaisussaan paradoksin ohella sukulaisuusmetaforaa, eikä kielellä leikittelykään ole hänelle vierasta.
Alakertaan on noustava, yläkertaan laskeuduttava.
Nukkuessasi olet eniten valveilla.
Järki on tunteen elitistinen kaupunkiserkku.
Simppeli on vaikean helpompi vinkkeli.
Pyyntö on vaikean lapsuuden kokenut käsky.
Mitään ei voi korjata, jos sitä ei ensin riko.
Toivo on uskon ylivilkas pikkuveli.
Nauraminen on itkemistä, istuttaminen kitkemistä.
Tieto on tunteen alistava äitipuoli.
Kuva: Tuula Solin – Ensilumi
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Uudemmat tekstit Vanhemmat tekstit Etusivu
Aforisti, ikiliikkujan kehittelijä ja Paimion viisas August Pyölniittua voit nyt nähdä ja kuulla videolla ja ääninauhalla!
Aforisti Kari Hongisto on toteuttanut pitkäaikaisen haaveensa ja julkaissut blueslevyn. Tätä mainiota levyä voit kuunnella Spotifyissa (Kari Hongisto Band). Tiedustelut ja tilaukset: hongistokari[ät-merkki]gmail.com
Aforisti Esko Lovén YLEn haastateltavana.
Tampereen aforismiyhdistyksen aforismikilpailu. Kalmanraja 29.2.2016.
Mirkka Rekola -kilpailu julistettu, voittaja palkitaan 3000 eurolla. Kalmanraja 31.8.2016.
Vanginvartija ja aforisti Seppo Hämäläisen haastattelu julkaistu Arman Alizadin ja Meeri Koutaniemen teoksessa Riisuttu Suomi.
Olli Hyväriseltä on ilmestynyt koottujen runojen ja aforistiikan teos Riimukeinu. Tiedustelut ja tilaukset: Kesuura.
Aforismeja Föliin! -kilpailu on ratkennut.
Joko löydät itsesi kaksoisolentogalleriasta? Uusia kasvoja lisätty!
Valokuvia ja eri kirjoittajien aforismeja yhdistävä blogi avattu!
Tiedeaforismikilpailu etsii eri tieteenaloihin liittyviä uusia suomenkielisiä aforismeja. Rahapalkintoja. Kalmanraja 31.12.2015.
Filosofi, aforisti Johannes Ojansuu kirjailijavieraana Vihdin kirkonkylän kirjastossa (Kyläaukio 1, Vihti) ke 7.10. klo 18.00.
Haluatko palautetta aforismeistasi? Nuoren Voiman Liiton arvostelupalvelun kautta saat asiantuntevan ja paneutuneen palautteen.
Turun kirjamessuilla 2.–4.10.2015 aforismiaiheista ohjelmaa.
Afomyrsky 2015 syyskuun lopulla!
Aforismikilpailu – ajeleeko sinun aforismisi pian bussilla Turussa? Lisätiedot täältä. Kalmanraja 18.10.2015!
Neljä uutta upeaa aforistikkoa esittelyssä Aforistiblogissa valokuvin ja aforismein: Minna-Karoliina Heino, Esko Laaksonen, Janne Tompuri ja Hanna-Leena Ylinen!
Elämäntarina-lehdessä 2/2015 Sinikka Lappeteläisen aforismeja.
Tilaa Pro aforismin tiedotteet
TSAARI KAUKANA, JUMALA KORKEALLA – VENÄLÄISIÄ SANANLASKUJA JA SANONTOJA
ERKKI MELARTIN IN MEMORIAM
HANS RUIN: AFORISMEJA – LUKIJANA CARL-ERIK CREUTZ
NIILO RAUHALA – AAVISTUS JA IHME
ONNI VÄHÄLÄ - PESSIMISTIN AFORISMIT
HELENA ANHAVA TÄNÄÄN 90 VUOTTA – LÄMPIMÄT ONNITTELUT!
AKI SAIKKO – AJATELMIA
ALEKSI AHTOLA – OIKEAOPPISEN HARHAT
* Avarien lauseiden kirja (15)
* Lentäviä lauseita (1)
* Tietoa aforismista (21)
* Ulkomaiset aforistikot (2)
Eklund R. R. (3)
Fliflet Albert Lange (1)
Koskenniemi V. A. (8)
Lec Stanisław Jerzy (1)
Lichtenberg G. C. (2)
Melartin Erkki Juhani (1)
Runeberg J. L. (2)
proaforismi [ät-merkki] gmail . com (poista välilyönnit)
MARTTI TERHO – SUKUPOLVENSA IHMELAPSI
KALEVI SEILOSEN KAUNEIMMAT LAUSEET
JOHANNES OJANSUU – LISÄPÖYTÄKIRJA
SESSE ENSILUMI – AJATELMIA
Teema: Yksinkertainen. Teeman kuvien tekijä: Deejpilot. Sisällön tarjoaa Blogger.