fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Rasistinen syrjintä jättää jäljen – ja laskun - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Maahanmuutto ja kulttuurinen moninaisuus
Ihmispsyyke on rakennettu suosimaan tuttuja asioita. Siksi vierailta tuntuvien asioiden ja ihmisten vierastaminen on inhimillistä. Yhtä inhimillistä on ihmislajin taipumus tehdä yleistyksiä. Virheellisestä yleistyksestä puhutaan ennakkoluulona. Syrjinnästä taas puhutaan, kun ennakkoluuloiset asenteet ilmentyvät käyttäytymisenä.
Vierastamisella on vakavia seurauksia yksilöille ja yhteiskunnalle. Esimeriksi nimensä perusteella vieraalta kuulostavien työnhakijoiden on vaikeampi saada työpaikkaa kuin tismalleen samalla hakemuksella töitä hakevat matit ja maijat. Vastaavanlaisia valintatilanteita on jatkuvasti myös asunto- ja vuokramarkkinoilla.
”Ei minuakaan aina tervehditä, mutta en pahoita siitä mieltäni.” ”Minäkin olen lähettänyt lukuisia työhakemuksia, joista en ole jälkeenpäin kuullut mitään.” Yksilön kokema syrjintä on helppo tällä tavoin typistää yksittäiskokemukseksi, joka pitäisi vain ohittaa olankohautuksella. Päivittäisessä syrjinnässä ei kuitenkaan ole kyse yksittäiskokemuksista, vaan syrjivistä rakenteista.
Syrjivien tekojen kasautuminen vaikuttaa koko elämään (kuva). Koetun syrjinnän tiedetään olevan yhteydessä Suomeen muuttaneiden ihmisten psyykkiseen ja fyysiseen terveyteen. Suomeen muuttaneiden ihmisten on myös vaikea edetä koulutustaan ja kykyjään vastaavaan työhön. Ulkomaalaistaustaiset kokevat olevansa ylikoulutettuja työhönsä selvästi useammin kuin suomalaistaustaiset.
Sen lisäksi, että syrjintä on rikos, syrjinnän seuraukset tulevat yhteiskunnalle kalliiksi. Rasistisen syrjinnän hintalapun laskeminen ei ole yksinkertaista, eikä inhimillistä kipua ja kärsimystä voi rahalla mitata. Kansainvälisesti on arvioitu, että esimerkiksi Australia menettää joka vuosi kolme prosenttia bruttokansantuotteestaan rasistisen syrjinnän seurauksena.
Kotimaisia arvioita rasistisen syrjinnän aiheuttamista kustannuksista ei tietääksemme ole. Tiedämme, että esimerkiksi suuri enemmistö työttömistä venäläis-, somalialais- ja kurditaustaisista ihmisistä Suomessa kokee olevansa työkykyisiä ja työhaluisia. Työttömyys aiheuttaa merkittäviä kuluja yhteiskunnalle. Silti työnantajien kielteiset asenteet ovat merkittävä työllistymistä estävä tekijä.
Vaikka vierastaminen on inhimillistä, ihmislajin etuna on tietoisuus itsestä ja omista ajatuksista. Voimme älykkäinä ihmisinä tiedostaa omia ennakkoluulojamme ja toimia niitä vastaan. Yksilön tietoisuus omista ennakkoluuloistaan ei yksinään riitä muuttamaan maailmaa. Tarvitsemme sen lisäksi yhteiskuntapolitiikkaa, joka tukee eri väestöryhmien taloudellisen, kulttuurisen ja poliittisen tasa-arvoisuuden lisääntymistä.
Rask Shadia. Syrjintä tuottaa terveyseroja – mutta sitä on vaikea nähdä. Kotouttaminen.fi-blogi 12.6.2018.
Puuronen Vesa (2013). Me ja muut – rasismin olemuksesta. Duodecim 2013;129:2543–7.
Shadia Rask tutkimuspäällikkö Yhdenvertaisuus, THL
Kaaren Erhola erikoissuunnittelija Yhdenvertaisuus ja osallisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.