fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kirpeitä kysymyksiä sosiaalityön tulevaisuudesta - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Sote-uudistus
Vuoden 2018 alussa alkanut osallistavan sosiaaliturvan kokeilu on nostanut esiin kysymyksiä sosiaalityön tulevaisuudesta.
Kokeilun tarkoituksena on vähentää uusilla tavoilla riippuvuutta toimeentulotuesta ja tutkia, miten toimeentulotuen asiakkaiden ohjaus Kelasta sosiaalityöhön toimii niin sanotun eTotu-järjestelmän kautta.
Kokeilu aloitettiin kuudessa kunnassa. Nyt mukana on viisi kuntaa: Kangasala, Kemijärvi, Kuopio, Tampere ja Raisio. Kokeilukunnat ovat tarttuneet innokkaasti mahdollisuuteen kehittää sosiaalityötä.
Valitettavasti joissakin kunnissa into on näyttänyt latistuvan helposti.
”Vaikka pätevä sosiaalityöntekijä olisi tarjolla omassa kunnassa, muutaman kunnan kohdalla on tullut esiin, että heillä on vaikeuksia palkata pätevää sosiaalityöntekijää osallistavan sosiaaliturvan koordinaattorin tehtävään.”
(Osallistavan sosiaaliturvan hankemuistio 12.9.2018).
Nämä kunnat eivät olekaan voineet irrottaa tehtävään henkilöä tämän perustehtävistä – vaikka käytössä on ollut kokeilun tuoma tuki ja sataprosenttinen hankerahoitus uuden työntekijän palkkaamiseen.
Puuttuuko kunnista mahdollisuus panostaa sosiaalityöhön? Onko kyse sosiaalityön arvostuksesta?
Nämä ovat kysymyksiä, joihin osallistavan sosiaaliturvan kokeilussa paneudutaan vuoden 2019 aikana.
Sosiaalityön tarve ei aina tule esiin
Kokeilun perusteella vuoden 2017 alussa tehty toimeentulotukiuudistus on etäännyttänyt osan sosiaalityön tarpeessa olevista ihmisistä kunnan palveluista. Työntekijöiden mukaan asiakkaat eivät hakeudu sosiaalityöhön enää samalla tavoin kuin ennen. Tämä on omiaan mutkistamaan mahdollisia taloudellisia ja elämänhallinnan ongelmia.
Asiakkaat ovat hakeneet sosiaalityöstä apua asioiden hoitamiseen ja selvittääkseen tulevaisuuden näkymiään. He ovat pitäneet tärkeänä myös sosiaalisten suhteiden parantamista, kuten osallistumista vapaa-ajantoimintaan. Useimmat sosiaalityön asiakkaat ovat olleet pitkään työttöminä, joten työhön, koulutukseen ja taloudenhallintaan sekä velkoihin liittyvät asiat ovat korostuneet.
Vaikka apua on tarvittu pääosin elämänhallintaan, on sosiaalityö ollut edelleen kovin etuuskeskeistä.
Ratkaisuja on haettu auttamalla asiakasta hakemaan hänelle kuuluvia etuuksia, kuten toimeentulotukea, tai selvitetään tukiin ja etuuksiin liittyviä epäselvyyksiä.
Etuuspainotteisuutta on pyritty kokeilussa katkaisemaan luomalla matalan kynnyksen kohtaamispaikkoja, joissa asiakkaiden tarpeisiin voitaisiin vastata laajemmin. Sosiaalityötä on viety pois toimistoista, esimerkiksi yhdistysten ja järjestöjen ruoanjakeluun, toiminnallisiin tapahtumiin ja ryhmätilanteisiin.
Tuleva vuosi näyttää, ovatko nämä toimet auttaneet poistamaan toimeentulotuen tarvetta ja vähentämään painetta etuuksien selvittelyyn.
Sosiaalityön voimavarat, mutta myös heikkoudet, ovat erilaisissa suhteissa: asiakassuhteissa, yhteistyösuhteissa ja suhteessa omaan hallintoon ja organisaatioon.
Kokeilussa asiakkaita tukevia suhteita on löytynyt muiden muassa seurakuntien ruoanjakelusta sekä yhdistysten ja järjestöjen yhteisistä tapahtumista, joissa sosiaalityöntekijät ovat tavanneet avun tarpeessa olevia ihmisiä.
Yhteistyötahot ovat voineet myös vaikeuttaa osallisuutta. Esteitä on löytynyt esimerkiksi lainsäädännöstä ja jopa yksittäisten virkamiesten vallankäytöstä:
”Asiakkaalla olisi mahdollisuus työllistyä firmaan, jos hän voisi ensin aloittaa siellä ensin palkkatuella. TE-toimessa ei kuitenkaan myönnetty asiakkaalle palkkatukea, koska asiakas oli ollut vain 7 kk työttömänä. Sekä sosiaalityöntekijä että sosiaalijohtaja olivat yhteydessä TE-palveluihin, jossa asiaa harkittiin uudelleen. Harkinnan jälkeen viranomainen teki asiakkaan palkkatuesta kielteisen päätöksen.” (Muistio osallistavan sosiaaliturvan koordinaattoreiden, THL:n, STM:n, Kelan ja TEM:n palaverista 13.3.2018)
Yhteisen ymmärryksen edistämiseksi kokeilukunnissa jatketaan paikallisia keskusteluja muun muassa sosiaalitoimen, TE-palvelujen ja Kelan kanssa.
Osallistavan sosiaaliturvan kokeilussa on havaittu, että kunnat ovat usein kiinni vanhoissa rakenteissa. Niitä tulisi kiireesti purkaa, jos sosiaalityön palvelut halutaan turvata tulevissa maakunnissa.
Sosiaalityön tarpeessa olevien asiakkaiden tavoittamiseksi on tehtävä enemmän töitä. Kelan eTotu-järjestelmä ei ole tarpeeksi toimiva sosiaalityön tarpeessa olevien asiakkaiden tavoittamiseen. Ketju Kelasta kuntaan ja kunnasta edelleen asiakkaaseen on yksinkertaisesti liian pitkä. Yksittäisten kuntien pyrkimyksillä tavoitella asiakkaita ei ole ollut havaittavaa vaikuttavuutta.
Sosiaalityö tarvitsee itsenäisyyttä ja liikkuma-alaa. Sosiaalityö ei voi olla alisteinen vahvalle byrokratialle. Muuten työ kapeutuu sosiaaliturvan toteuttajaksi.
Sosiaalityön asiantuntemus on otettava haltuun. Sosiaalityön ammattilaisia tulee palkata myös muualle kuin sosiaali- ja terveydenhuoltoon: sosiaalityötä tarvitaan asuntotoimeen, kaavoitukseen, hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseen.
Lisää ehdotuksia ja tuloksia on osallistavan sosiaaliturvan kokeilun väliraportissa.
Kelasto. Kelan tilastotietokanta. Kelastoon on koottu keskeinen tilastotieto Kelan hoitamasta sosiaaliturvasta.
Selvityshenkilöt kirkastavat sosiaalityön paikkaa ja tulevaisuutta muuttuvassa toimintaympäristössä (Sosiaali- ja terveysministeriön tiedote 17.10.2018)
Minna Kivipelto tutkimuspäällikkö Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.