fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi fi fi en fi fi en fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en et fi fi fi fi fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en en fi en en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en fi en en fi fi fi fi en fi en fi en et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de de fi fi fi fi fi fi fi fi ms fi fi fi fi fi fi fi fi fi en sk it fi it it en fr tr tr pl it en it en en en en fi eo en fi it fi fi fi fi fi fi fi de fi it fr de it sv hu it fi fi fi de fi fi fi et fr de fi fi pl fi ceb hu en fi fi en fi fi fi fi et fi fi tt nl lt it it et fi pt et fi it de fi fi nl it fi fi fi cs fi it fi it en sv fi fi fi fi it fi it en de pt en en sv fi en fi fi it fi it en fi sv hu fi pt et fi fi fi en de fi fi fi fi eo fr fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi
Pro aforismi tiedottaa aforismiin liittyvistä asioista ja toimii muun muassa aforistiikasta käytävän keskustelun ja lajia koskevan tutkimuksen edistämiseksi.
PEKKA SAURI – PARI SANAA
Aforismin pituudesta on puhuttu ja kirjoitettu paljon, myös kaksisanaisista aforismeista. Yksi klassisimpia on Oiva Paloheimon "Hillitse Hitlerisi." (1959), muita muun muassa "Sanomalehtimies – ammattivalehtelija." (Juhani Siljo, 1919), "Täytä pukusi!" (Kaarlo Marjanen, 1946), "Vaimoudesta sakotetaan." (Helena Anhava, 1976), "Ansio – ansa." (Hilja Mörsäri, 2000) ja "Uskonto. Saattohoitoa." (Hannu Hirvonen, 2011).
Pekka Saurin tuore verkossa julkaistu kokoelma Pari sanaa on ainakin Suomen oloissa ainutlaatuinen: kirja koostuu ajatelmista, jotka ovat kaikki kaksisanaisia. Näin Sauri on vienyt aforistiikan tunnusmerkkeihin kuuluvan lyhyyden ja tiiviyden lähes äärimmilleen. Saurin teos on luettavissa maksutta (linkki edellä), mutta hän toivoo jokaisen lukijan maksavan vähintään 10 euroa Suomen Punaiselle Ristille Nepalin maanjäristyksen uhrien auttamiseen.
Pekka Sauri, verkossa julkaisemasi Pari sanaa -teoksesi sisältää kolmisensataa kahden sanan kiteytystä, aforismia. Miten ja milloin syntyi idea näin tiiviiseen ilmaisumuotoon?
Joskus takavuosina tuli mieleen, että maailma tukehtuu tekstiin. Ajattelin, että velvollisuuteni on keksiä ilmaisumuoto, joka on niin tiivis kuin kieli antaa myöten. Kahden sanan muoto on lyhin, mitä sain aikaan. Suomen kieli antaa kyllä joitakin mahdollisuuksia yksisanaiseenkin ilmaisuun, mutta ehkä pääsen siihen seuraavassa vaiheessa.
Ovatko kaksisanaisesi syntyneet pitemmän ajan kuluessa vai oliko myös kirjoitusprosessi tiivis?
Ovat syntyneet noin kolmen, neljän vuoden kuluessa. Olen kirjoitellut niitä muistiin aina kun on tullut mieleen. Usein yksi kiteytys inspiroi toisen, ja toinen kolmannen. Käytin muutamaa nyt julkaisemistani aforismeista myös viime syksynä ilmestyneessä romaanissani ”Parempaa kuin seksi” (Kaiku Books 2014).
Koitko ajatusten sovittamisen kahden sanan mittaan kirjoittamista vaikeuttavaksi asiaksi vai oliko muodon tiukoista rajoista apua kirjoitustyössä? Mitä hyvää ja huonoa oli kirjoitustyön ja lopputuloksen kannalta näin tiukalla sanamäärän rajoittamisella?
Muodon tiukka raja nimenomaan innostaa keksimään näitä. Aiemmin ajattelin, että jos ihminen ei osaa yhdellä A4-liuskalla kertoa asiaansa, ei osaa kymmenelläkään. Nyt ajattelen samaa kahdesta sanasta.
Jäikö kirjasta oivalluksia pois siksi, että niitä ei ollut mahdollista mahduttaa kahteen sanaan?
Ei. Aina löytyy kaksi sopivaa sanaa, kun vähän aikaa miettii.
Kokoelmasi alaotsikkona on paradoksaalinen ilmaisu "nasevia latteuksia". Sellaisiako pyrit kirjoittamaan vai mitkä olivat tavoitteesi?
Alaotsikko on olevinaan hauska. Uusi idea muuttuu latteudeksi sitä mukaa, kun sitä toistetaan.
Vuonna 1994 katsoit, että lähihistoria voidaan kiteyttää kahteen sanaan: ”Just joo.” Miten tämän päivän maailma tai Suomi tiivistyisi kahteen sanaan?
Just joo on myös pitkään piirtämäsi pilapiirrossarjan nimi. Eräs aforistikko on sanonut, että ”Pilapiirros on kuvataiteen aforismi.” Näetkö sukulaisuutta pilapiirroksen ja aforismin välillä?
Näen sukulaisuuden, mutta minulle pilapiirrokset ja parin sanan aforismit ovat aivan eri maailmoista ja syntyvät eri prosesseissa. Tietysti molemmat ovat ilmaisumuotoina tiiviitä.
Kuinka tuttua aforistiikka on sinulle kirjallisuudenlajina?
Nuorempana luin aforismeja enemmän, Samuli Paronen oli oikein hyvä. Aika usein aforistiikka horjuu pateettisuuden rajamailla. Sitä yritän kaikin voimin välttää.
Teoksesi on luettavissa ilmaiseksi, mutta toivot lukijoiden maksavan vähintään 10 euroa Suomen Punaiselle Ristille Nepalin maanjäristyksen uhrien auttamiseen. Rahan lahjoittaminen on konkreettinen tapa auttaa. Pystyykö maailmaa muuttamaan myös kirjoittamalla, esimerkiksi aforismeillaan? Miten maailmaa muutetaan?
Yritin tässä kokoelmassa yhdistää maailman muuttamisen sekä kirjalliseen sisältöön että julkaisutapaan. Maailma muutetaan kielellä, niin puheella kuin tekstilläkin. Neuvottelu ja sopiminen pelastavat ihmiskunnan jälkipolville.
Aforismeja Pekka Saurin teoksesta Pari sanaa:
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: * Aforismeja, * Avarien lauseiden kirja, * Tietoa aforismista, Anhava Helena, Hirvonen Hannu, Marjanen Kaarlo, Mörsäri Hilja, Paloheimo Oiva, Sauri Pekka, Siljo Juhani
tiistai 5. toukokuuta 2015
KARO HÄMÄLÄINEN – LAUSEITA
Aforismien julkaiseminen on helpottunut viimeisten 10–20 vuoden muun muassa sähköisten julkaisukanavien myötä. Esimerkiksi oman blogin tai Twitter-tilin voi perustaa muutamassa minuutissa. Kokonaisia aforismikokoelmiakin on julkaistu verkossa: Raine Mäkisen Muotoilija vuodelta 2008 muistuttaa taitoltaan perinteistä aforismikokoelmaa, mutta on julkaistu vain internetissä. Olli-Jukka Jokisaari on julkaissut verkossa uudistetun laitoksen (2005) edellisvuoden painetusta teoksestaan Hengen helium. Tuorein esimerkki lienee Pertti Munckin Minä, Oleva ja Oletus (2015), josta julkaistiin 70 kappaleen rajoitettu painos paperisena, mutta joka on verkossa vapaasti kenen tahansa luettavissa.
Keskusteluun painetusta ja sähköisestä julkaisemisesta osallistui viime syksynä kirjailija ja kirjallisuusvaikuttaja Karo Hämäläinen, joka 12.10.2014 kirjoitti Facebook-sivullaan näin:
”Seuraava kaunokirjallinen teokseni alkoi ilmestyä äsken. Se on eräänlainen aforismikokoelma, joka ilmestyy seuraavien kuukausien aikana Twitterissä tilillä @lauseita. Materiaalia olen kerännyt puolentoista vuoden ajan, ja materiaali täydentyy vielä julkaisun kuluessa. Aforismikokoelma on hieno formaatti, mutta lauseet eivät tarvitse kokoelmaa. Kuvittelen saavuttavani @lauseita-tilillä enemmän lukijoita kuin siinä tapauksessa, että painattaisin lauseita sisältävän tekstitiedoston. Lisäksi uskon tämmöisellä projektilla pääseväni tunkeutumaan lukijoideni arkeen aivan toisin kuin kansien sisään suljetuilla ajatuksilla. Uudet teknologiat ja julkaisumuodot antavat kirjallisuudelle uusia toimintatapoja. Minusta tämä on yksi ilmeisimmistä.”
Hämäläinen täsmensi myöhemmin, että hän saattaa julkaista jossain vaiheessa samaa aineistoa myös kirjana.
Kysyimme Karo Hämäläisen mietteitä Lauseita-tilinsä kokemuksista sekä aforistiikasta yleisemminkin.
Twitter-kokoelmasi Lauseita alkoi ilmestyä lokakuussa 2014. Silloisessa johdantokirjoituksessasi Facebookissa arvelit muun muassa saavuttavasi enemmän lukijoita kuin painetulla kokoelmalla ja pääseväsi tunkeutumaan lukijoidesi arkeen ”aivan toisin kuin kansien sisään suljetuilla ajatuksilla”. Nyt kun tuosta on puolisen vuotta aikaa, miten katsot näiden arvelujesi toteutuneen? Mikä on ollut sinulle suurin yllätys aforismien Twitter-julkaisussa?
Tilillä on tällä hetkellä 258 seuraajaa. Minusta se on vähän. Tosin olen uudelleentweetannut käytännössä kaikki Lauseita-tilin tweetit henkilökohtaisella tililläni, jolla on tällä hetkellä 4894 seuraajaa, joten Lauseita-ajatuksille on luultavasti altistunut samanmoinen ihmismäärä kuin kirjana julkaistavan aforismikokoelman aforismeille. Osalle selvästi useampi, sillä suosituimpia tweettejä on uudelleentweetattu hyvin, mikä on lisännyt altistukselle alttiiden twitteröitsijöiden määrä.
Miksi seuraajia on niukanlaisesti? Syitä lienee useita. Ensinnäkään en ole lähtenyt tekemään Lauseita-tiliä tunnetuksi sillä yksinkertaisella tavalla, jolla tweettaajat kuulemma hankkivat seuraajia, siis seuraamalla muita. Lauseita-tili ei seuraa ketään. Toiseksi tili on ollut melko hiljainen: olen julkaissut tähän päivään mennessä vain 53 ajatusta. Kolmanneksi tilin logokuva on varsin erikoinen eikä luultavasti assosioidu eräänlaiseen aforismikokoelmaan, joten tweetin nähneet eivät päädy seuraamaan tiliä, koska eivät ymmärrä kontekstia.
Yllätys? Ehkä olisin odottanut enemmän vuorovaikutusta. Tosin Suomi-Twitter on muuttunut parin viime vuoden kuluessa entistä enemmän äänitorvi-suuntaan.
Miten idea Lauseita-hankkeeseen syntyi?
Huomasin joidenkin tweettieni ja Facebook-statusteni olevan ilmaisultaan aforistisia. Aloin pohtia sitä, mikä tekee ajatuksesta aforismin. Mikä on kontekstualisoinnin merkitys? Nämä ajatukset mielessäni aloin keväällä 2013 kerätä tekstitiedostoon ajatuksia ja ajatussarjoja. Aluksi suunnittelin juonellista kokonaisuutta, mutta siihen tarkoitettua materiaalia en ole käyttänyt vielä, sillä sitä varten tilillä soisi olevan enemmän seuraajia.
Twitter-julkaisu mahdollistaa palautteen saamisen kommenttien, suosikkimerkintöjen ja jatkolähetysten myötä. Oletko huomannut jotakin selkeää linjaa siinä, minkä tyyppiset lauseet saavat myönteisimmän vastaanoton?
Twitterissä suosittuja tuntuvat olevan teepussimietelmät ja hyvän mielen ajatukset. Olen hieman pettynyt siihen, että suosituin Lauseita-ajatus on ollut aiemmin keräämäni materiaalin ulkopuolelta hetkessä ulos tuuttaamani "Elämästä ei koskaan tiedä. Siksi jääkaapissa on hyvä pitää aina pullo samppanjaa." (6 uudelleentweettausta, 13 suosikiksi merkitsemistä). Myöhemmin olen oivaltanut, että tämä kertoo Twitterin käytön luonteesta.
Ovatko kaikki aforismisi mahtuneet Twitterin salliman 140 merkin mittaan vai onko jotain pitänyt jättää tilasyistä pois?
Kun lukee lauseitasi julkaisujärjestyksessä, havaitsee monissa kohdin sarjallisuutta. Miten näet sarjallisen aforistiikan toimivuuden Twitter-aforistiikassa verrattuna painettuun kokoelmaan?
Sarjalliset ajatukset olen pyrkinyt laittamaan Twitteriin peräkkäin nopeassa tahdissa, jolloin vaikutus olisi samanmoinen kuin painetussa kokoelmassa. Mielenkiintoiseksi tämän tekee se, että Twitter-virtaa luetaan uusimmasta tweetistä vanhempia kohti, joten suurin osa tullee lukeneeksi sarjan ikään kuin väärässä järjestyksessä.
Missä määrin Lauseita-hankkeesi aforismit olivat valmiita jo ennen aloittamista ja missä määrin ne ovat syntyneet matkan varrella?
Suurin osa on ollut valmiina, ja tweettaamista odottaa tällä hetkellä parisataa ajatusta. Lauseita-tilin olemassaolon aikana olen sekä kirjoittanut suoraan tilille että kerännyt materiaalia tekstitiedostoon vastaisen julkaisun varalle. Tämä liittyy osaltaan siihen, että mietin, kuinka saisin Lauseita-tilin suoran seuraajamäärän suuremmaksi. Myös tilin profiilikuvan vaihtaminen eräänlaisen aforismikokoelman henkeen sopivaksi on suunnitteilla ennen uutta ajatusinvaasiota.
Facebookissa kerroit, että saatat julkaista samaa aineistoa jossain vaiheessa myös kirjana. Ovatko nämä ajatukset täsmentyneet suuntaan tai toiseen?
Lauseita-kokoelmasi lisäksi olet käyttänyt aforistiikan muotoa ainakin blogisi kirjoituksessa Kriitikko (Karon kuvalehti 14.9.2013). Oletko näiden lisäksi kirjoittanut/julkaissut muuta aforistiikkaa?
Hauskaa, että huomasit yhteyden! Kriitiikko-teksti nimittäin kuuluu Lauseita-ajatusten keräystiedostoon. Siellä taitaa olla myös jokin toinen aforistissävyinen proosateksti.
Olit äskettäin raadin jäsenenä valitsemassa Vuoden aforismikirjaa 2014. Millainen kokemus se oli ja millainen kuva sinulle jäi viime vuoden aforismikirjasadosta?
Raatilaisuus oli miellyttävä kokemus. Viime vuonna ilmestyi kokoelmia laidasta laitaan, itse asiassa enemmän kuin olin olettanut. Vaihtelua – niin muodon kuin laadunkin suhteen – on paljon myös kirjojen sisällä.
Mitä muita huomioita olet tehnyt suomalaisesta aforistiikasta vuosien varrella?
Laji on monipuolistunut ja vapautunut, ja toisaalta itse olen alkanut nähdä aforistiikan laajemmin. Hyvin muotoillut tai ajatuksia herättävät ajatukset ovat laajasti ymmärrettynä aforistiikkaa.
Olet kirjallisuuslehti Parnasson vastaava tuottaja. Kuinka paljon Parnassolle tarjotaan aforistiikkaa?
Lyriikkatarjonnan hukuttavuuteen nähden yllättävän vähän. Minusta aforismi istuu luontevasti kirjalliseen aikakauslehteen.
Lauseidesi julkaisu Lauseita-tillilläsi jatkuu. Miten summaisit tähänastisia kokemuksiasi?
Olen ollut aikomaani laiskempi, mutta ryhdyn uuteen iskuun jahka muilta kirjallisilta kiireiltäni (romaanin editointi) ennätän!
Karo Hämäläisen aforismeja Lauseita-tililtä:
Vain kokeilemalla oppii, mitä ei halua tehdä.
Romaanista tulee kaunokirjallisuutta silloin, kun se ei suostu olemaan vastaus vaan muuttuu kysymykseksi.
Sen sijaan että väittäisi keksittyä, romaani kysyy totta.
Kirjan sijaan lukijan on luettava itseään.
Ei kirjassa olennaista ole se, miten se päättyy, vaan se, mitä on sitä ennen ja sen jälkeen.
Aika ei ole kysymys vaan halu ja tarve. Siksi pakko.
Näkee tunnelin, ei sitä ympäröivää valoa. Ilman ei näkisi.
Näki valon tunnelin molemmista päistä. Nääntyi niille sijoilleen, kun ei osannut valita.
Tunnelissa silmä tottuu valoon.
On mieletöntä pyrkiä kirjoittamaan hyvin. On kirjoitettava paremmin.
Laskin asioita, joihin olen elämässäni tyytyväinen. Sekosin.
En pelaa avoimin kortein. En pelaa.
Luovuus: intensiivinen ajattelu, ajattelun unohtaminen.
Kapeneehan siinä näkemys, jos lukee kirjoja eikä niiden läpi.
Katseli innokkaasti ympärilleen. Näki omat ajatuksensa, unohti muut. Osoitti avarakatseisuutensa lähdeviittein.
Nuorella on tulevaisuus, vanhalla nuoruus. Keski-ikäisellä ei ole aikaa.
Kun ajattelee kirjoittamalla, teksti näyttää juuri siltä.
Hyvin suunniteltu ei ole puoliksikaan tehty.
Hyvin suunniteltu vaikuttaa puolivalmiilta, kunnes suunnitelma muuttuu. Silloin täysin tekemättä on myös suunnitelma.
Suunnitelma vaaditaan pohjaksi uusille suunnitelmille.
Suunnitelma on arvio tulevasta kehityksestä.
Olet melko oikeassa. Siis täysin väärässä.
Karo Hämäläisen Lauseita-tili Twitterissä
Hämäläisen blogi – Karon kuvalehti
Karo Hämäläinen (1976–) on monipuolinen kirjailija, jonka teoksiin kuuluu muun muassa lasten- ja nuortenkirjoja sekä trillereitä ja tietokirjoja. Hämäläinen on toiminut myös toimittajana ja kriitikkona, tällä hetkellä hän on kirjallisuuslehti Parnasson vastaava tuottaja. Hämäläinen asuu Helsingissä.
Valokuva: Harri Hinkka  (c) WSOY
Kohteen lähettäminen sähköpostitseBloggaa tästä!Jaa TwitteriinJaa FacebookiinJaa Pinterestiin
Tunnisteet: * Aforismeja, * Avarien lauseiden kirja, * Tietoa aforismista, Hämäläinen Karo, Jokisaari Olli-Jukka, Munck Pertti, Mäkinen Raine
Uudemmat tekstit Vanhemmat tekstit Etusivu
Aforisti, ikiliikkujan kehittelijä ja Paimion viisas August Pyölniittua voit nyt nähdä ja kuulla videolla ja ääninauhalla!
Aforisti Kari Hongisto on toteuttanut pitkäaikaisen haaveensa ja julkaissut blueslevyn. Tätä mainiota levyä voit kuunnella Spotifyissa (Kari Hongisto Band). Tiedustelut ja tilaukset: hongistokari[ät-merkki]gmail.com
Aforisti Esko Lovén YLEn haastateltavana.
Tampereen aforismiyhdistyksen aforismikilpailu. Kalmanraja 29.2.2016.
Mirkka Rekola -kilpailu julistettu, voittaja palkitaan 3000 eurolla. Kalmanraja 31.8.2016.
Vanginvartija ja aforisti Seppo Hämäläisen haastattelu julkaistu Arman Alizadin ja Meeri Koutaniemen teoksessa Riisuttu Suomi.
Olli Hyväriseltä on ilmestynyt koottujen runojen ja aforistiikan teos Riimukeinu. Tiedustelut ja tilaukset: Kesuura.
Aforismeja Föliin! -kilpailu on ratkennut.
Joko löydät itsesi kaksoisolentogalleriasta? Uusia kasvoja lisätty!
Valokuvia ja eri kirjoittajien aforismeja yhdistävä blogi avattu!
Tiedeaforismikilpailu etsii eri tieteenaloihin liittyviä uusia suomenkielisiä aforismeja. Rahapalkintoja. Kalmanraja 31.12.2015.
Filosofi, aforisti Johannes Ojansuu kirjailijavieraana Vihdin kirkonkylän kirjastossa (Kyläaukio 1, Vihti) ke 7.10. klo 18.00.
Haluatko palautetta aforismeistasi? Nuoren Voiman Liiton arvostelupalvelun kautta saat asiantuntevan ja paneutuneen palautteen.
Turun kirjamessuilla 2.–4.10.2015 aforismiaiheista ohjelmaa.
Afomyrsky 2015 syyskuun lopulla!
Aforismikilpailu – ajeleeko sinun aforismisi pian bussilla Turussa? Lisätiedot täältä. Kalmanraja 18.10.2015!
Neljä uutta upeaa aforistikkoa esittelyssä Aforistiblogissa valokuvin ja aforismein: Minna-Karoliina Heino, Esko Laaksonen, Janne Tompuri ja Hanna-Leena Ylinen!
Elämäntarina-lehdessä 2/2015 Sinikka Lappeteläisen aforismeja.
Tilaa Pro aforismin tiedotteet
TSAARI KAUKANA, JUMALA KORKEALLA – VENÄLÄISIÄ SANANLASKUJA JA SANONTOJA
ERKKI MELARTIN IN MEMORIAM
HANS RUIN: AFORISMEJA – LUKIJANA CARL-ERIK CREUTZ
NIILO RAUHALA – AAVISTUS JA IHME
ONNI VÄHÄLÄ - PESSIMISTIN AFORISMIT
HELENA ANHAVA TÄNÄÄN 90 VUOTTA – LÄMPIMÄT ONNITTELUT!
AKI SAIKKO – AJATELMIA
ALEKSI AHTOLA – OIKEAOPPISEN HARHAT
* Avarien lauseiden kirja (15)
* Lentäviä lauseita (1)
* Tietoa aforismista (21)
* Ulkomaiset aforistikot (2)
Eklund R. R. (3)
Fliflet Albert Lange (1)
Koskenniemi V. A. (8)
Lec Stanisław Jerzy (1)
Lichtenberg G. C. (2)
Melartin Erkki Juhani (1)
Runeberg J. L. (2)
proaforismi [ät-merkki] gmail . com (poista välilyönnit)
PEKKA SAURI – PARI SANAA
KARO HÄMÄLÄINEN – LAUSEITA
Teema: Yksinkertainen. Teeman kuvien tekijä: Deejpilot. Sisällön tarjoaa Blogger.