fi fi fi uz fi et eo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi uz fi et fi en eo fi fi en fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi sv en fi
Herefordien sairautta selvitetään - Maatilan Pellervo
Herefordrodulta on löydetty perinnöllinen sairaus, jonka syytä selvitellään myös Suomessa. Yhtenä sairauden oireena on karvattomuus.
Eri puolilla maailmaa, muun muassa Yhdysvalloissa, Australiassa ja Kanadassa, tehtiin reilut kymmenen vuotta sitten ensimmäiset havainnot herefordrodun vasikoilla esiintyvästä karvattomuudesta ja puna­solujen kehityshäiriöistä. Samaa sairautta löytyi kolme vuotta sitten kolmelta suomalaiselta tilalta. Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisessä tiedekunnassa selvitetään parhaillaan sairauden syytä ja periytyvyyttä.
Tutkijatohtori Heli Venhoranta ja apulaisprofessori Heli Simojoki ottavat mielellään vastaan havaintoja karvattomuudesta tai kasvu- ja kehityshäiriöistä kärsivistä herefordvasikoista.
– Kun sairaita eläimiä löydetään, olisi hyvä kirjata ylös mahdollisimman tarkasti oireet ja ottaa veri­näyte tai lopetuksen jälkeen kudos­pala DNA-näytteeksi. Verinäytteestä pystytään tutkimaan myös punasolujen kehityshäiriöiden aiheuttama anemia, Venho­ranta sanoo.
Mahdollisuuksien mukaan joitain yksilöitä pyritään saamaan Saaren eläinklinikalle lopetettavaksi, mikä mahdollistaa tarkemmat havainnot sairauden oireista ruumiinavauksen yhteydessä ja näytteiden keruun geenien ilmentymistutkimuksia varten.
Sairaus näyttää tutkijoiden mukaan olevan vielä harvinainen Suomessa ja voi ilmetä vain silloin, kun vasikan molemmat vanhemmat kantavat kyseistä virhegeeniä. Sairauden aiheuttavan mutaation taustalla näyttäisi olevan naudan jalostushistoria, joka on johtanut geneettisen monimuotoisuuden vähenemiseen.
Kaikkien herefordvasikoiden kehitystä kannattaa seurata. Tutkijat pyytävät ilmoittamaan paikalliselle eläinlääkärille tai Helsingin yliopiston eläinlääketieteelliseen tiedekuntaan, jos vasikoilla esiintyy karvattomuutta tai kehityshäiriöitä. Kuva Markku Pulkkinen.
Uutta sairautta nimitetään synnynnäiseksi punasolujen ja ihon kehityshäiriöksi. Sairauden oireet muistuttavat herefordeilla aikaisemmin tunnettua perinnöllistä hypotrikosiaa. Sairaiden yksilöiden vanhemmat on tutkittu hypotrikosiaa aiheuttavan geenivariantin suhteen vapaiksi, jolloin kyse ei voi olla täysin samasta sairaudesta.
Uuden sairauden yksi näkyvä oire on nuoren vasikan kiharakarvaisuus. Karvapeite on harvahko, ja kokonaan karvattomia, kaljuja kohtia saattaa esiintyä etenkin vasikan jaloissa. Oireisiin voi kuulua myös normaalia paksumpi iho, pienikasvuisuus ja kehitysvammaisuus. Esimerkiksi vasikan liikkuminen voi olla kömpelöä. Lisäksi sairaiden eläinten kokonaislämmönsäätely ei välttämättä toimi normaalisti, vaan ne palelevat ja hikoilevat helposti.
– Sairaista eläimistä otetut verinäytteet paljastivat etenkin nuorten sairaiden yksilöiden veressä punasolujen kehityshäiriön. Vasikoilla voi olla myös muutoksia sisäelimissä ja heikentynyt vastustuskyky tulehdustaudeille. Oireiden vakavuus vaihtelee yksilöittäin, Venhoranta kuvailee.
– Jotkut sairautta kantavat vasikat saattavat kehittyä lähes normaalisti. Kasvu saattaa vain olla hieman muita vasikoita hitaampaa. Yhdellä sonnivasikalla sairaus huomattiin vasta verinäytteestä. Se kasvoi kohtuullisesti, ennen vieroitusta noin kilon päivässä. Toisilla vasikoilla kehityshäiriö on niin vakava, että ne pitää eläinsuojelullisista syistä lopettaa.
Tutkijat eivät vielä osaa sanoa, kuinka yleinen sairautta aiheuttava geenivirhe Suomessa on.
– Kaikki sairaat yksilöt ovat läheistä sukua toisilleen ja sukutiedot viittaavat siihen, että sairaus periytyy peittyvästi eli resessiivisesti muissa kuin sukukromosomeissa. Peittyvästi periytyvät sairaudet eivät puhkea ennen kuin kaksi kantajaa pariutuu. Nämä kantajat ovat usein ensimmäisen kantajaeläimen jälkeläisiä useita sukupolvia myöhemmin. Tänä aikana mutaatio on saattanut levitä aiheuttaen useiden sairaustapauksien äkillisen ilmaantumisen, Venhoranta sanoo.
Suomesta löydetyt sairaat yksilöt polveutuvat hyvin käytetyistä sukulinjoista, joten todennäköisesti sairautta aiheuttava mutaatio on levinnyt laajalle myös Suomessa.
Huomattavaa on, että levinneisyydestään huolimatta geenimutaatiota ei vielä ole paikannettu, jolloin sitä ei voida myöskään testata DNA-testeillä eikä huomioida genomijalostuksessa.
– Tässä vaiheessa tärkeintä on saada paikannettua sairautta aiheuttava mutaatio, jolloin nautojen geeni­testaus olisi mahdollista. Silloin sairauden kantajat voidaan tunnistaa ja mutaation yleisyydestä riippuen estää kantajien käyttö jalostuksessa, ja ainakin pyrkiä estämään kahden kantajan pariutuminen, Simojoki painottaa.
– Tällä hetkellä geeninäytteitä on saatu kuudesta sairastuneesta yksilöstä Suomessa. Tämä on todennäköisesti riittävä määrä mutaation kartoitusta varten, mutta näytteiden keruuta jatketaan edelleen. Olkaa siis yhteydessä, jos havaitsette edellä kuvattuja oireita, Venho­ranta kannustaa. n
Kaikkien herefordvasikoiden kehitystä kannattaa seurata. Tutkijat pyytävät ilmoittamaan paikalliselle eläin­lääkärille tai Helsingin yli­opiston eläin­lääke­tieteelliseen tiede­kuntaan, jos vasikoilla esiintyy karvattomuutta tai kehitys­häiriöitä.
Naudoille on tärkeää päästä makaamaan 12–14 tuntia vuorokaudessa, ja makuu­aikaa voidaankin pitää yhtenä lehmän hyvin­voinnin mittarina. Hyvä makuu­alusta näkyy myös tuotoksessa sekä hyvänä jalka-, sorkka- ja utareterveytenä.
Tanskalainen maajussi luottaa luomuun
Hestbjergin luomu­sika­tila Tanskassa tuottaa lihaa omalla merkillään. Kuluttajat ovat ihastuneet ulkoilma­possuihin.
”Ensin täytyy oppia puhumaan nautaa”
Lehmien sosiaalistumisesta hyötyvät kaikki. On tärkeää, ettei nauta pelkää muita nautoja tai ihmistä.
Palomuurin takana on turvallista tehdä töitä
Mika ja Sirkku Nieminen Ruokoniemen tilalla Ylöjärvellä voivat olla melko rauhallisin mielin kyberhäiriöuutisista. Kahden robotin maitotila on vastikään uudistanut tietoverkkonsa ja panostanut tehokkaaseen palomuuriin.
Lanta on tänä vuonna entistä arvokkaampaa. Yhtäkään ravinnekiloa ei kannata haaskata huolimattomalla lannan käsittelyllä.
Tuulivoimasta tuottoa – ja tuloveroa
Tärkein hoidettava on maan kasvukunto
Tanskalainen maajussi luottaa luomuun
”Ensin täytyy oppia puhumaan nautaa”
Palomuurin takana on turvallista tehdä töitä
Puhelin 020 413 2636
(Ma-pe klo 8-17, hinta 8,35 snt/puhelu + 16,69 snt/min (alv 24 %) soittaessa kotimaan lanka- ja matkapuhelinliittymistä.)
Simonkatu 6, PL 77, 00101 Helsinki
Copyright 2017 Pellervo | Kaikki oikeudet pidätetään