fi fi et fi id fi fi fi et fi fi es es fi en en eo fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi en fi fi en fi en fi en fi en fi en et fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi el fi en
Blogi | Niiranen Tiina - SDP Oulu
Tammikuu 2022 (3)Syyskuu 2021 (1)Kesäkuu 2021 (2)Toukokuu 2021 (3)Huhtikuu 2021 (1)Huhtikuu 2017 (1)Maaliskuu 2017 (3)Helmikuu 2017 (2)Lokakuu 2016 (1)Lokakuu 2015 (1)Huhtikuu 2015 (1)Helmikuu 2015 (1)Huhtikuu 2014 (1)Syyskuu 2013 (2)Elokuu 2013 (1)Lokakuu 2012 (10)Syyskuu 2012 (3)Elokuu 2012 (2)Heinäkuu 2012 (1)Kesäkuu 2012 (1)Toukokuu 2012 (3)Huhtikuu 2012 (5)Maaliskuu 2012 (1)Helmikuu 2012 (1)Tammikuu 2012 (3)Joulukuu 2011 (1)Lokakuu 2011 (1)Elokuu 2011 (1)Heinäkuu 2011 (1)Kesäkuu 2011 (1)Toukokuu 2011 (2)Huhtikuu 2011 (5)Maaliskuu 2011 (2)Helmikuu 2011 (1)Tammikuu 2011 (4)Joulukuu 2010 (2)Marraskuu 2010 (1)Lokakuu 2010 (5)Syyskuu 2010 (3)Elokuu 2010 (5)Heinäkuu 2010 (1)Kesäkuu 2010 (5)Toukokuu 2010 (3)Huhtikuu 2010 (7)Maaliskuu 2010 (5)Helmikuu 2010 (7)Tammikuu 2010 (7)Joulukuu 2009 (4)Marraskuu 2009 (2)Lokakuu 2009 (1)Syyskuu 2009 (1)Heinäkuu 2009 (3)Toukokuu 2009 (1)Huhtikuu 2009 (1)Maaliskuu 2009 (1)Helmikuu 2009 (1)Tammikuu 2009 (2)Joulukuu 2008 (2)Marraskuu 2008 (1)Lokakuu 2008 (1)
Tiistai 18.1.2022 klo 16:39 - Tiina Niiranen
Tämä kirjoitus näkyy vain nettiKalevassa ja tilaajille, joten laitan tämän kokonaisuudessaan tähän. Otsikkokin oli vaihdettu.
ODOTTAVAN AIKA ON PITKÄ
Sosiaali- ja terveyspalveluiden onnistumista tehtävässään voi mitata yksinkertaisimmin sillä, kuinka nopeasti kansalainen saa apua sairauden kohdatessa. Aina kuitenkaan terveyspalvelumme eivät onnistu vastaamaan tarpeisiimme, kun pitäisi.
Terveyden heikentyessä nopeasti ihminen voi joutua lähtemään yhteispäivystykseen, jossa ”kiireettömät” tapaukset joutuvat odottamaan tunteja. Terveyshuolet saavat meidät varaamaan ajan lääkärille, jota voi joutua odottamaan tuskallisen pitkään julkisella puolella, eikä työterveyskään ole aina niin nopea. Mielenterveysongelmiin tarvitaan asiantuntijan tukea ja ihmisen arjen hallinta voi olla vaakalaudalla, jos joutuu kaupan päällisiksi jonottamaan palveluja tai terapiaan pääsyä.
Juuri näissä tilanteissa suomalaiset joutuvat kohtaamaan muutoin laadukkaiden terveyspalveluidemme suurimman ongelman: hitaan hoitoon pääsyn. Kaikki meistä ovat tekemisissä terveysongelmien kanssa elämämme aikana. Tositilanteessa ammattiavun saaminen on tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä. Liian pitkä odottaminen rapauttaa uskoa terveydenhoitoomme ja on epäinhimillistä.
Yksi tapa korjata tätä ongelmaa on omahoitaja-omalääkärimalli. Asiakkaalla olisi tuttu lääkäri ja hoitaja. Esimerkiksi fyysisten käyntien tarvetta pystyisi vähentämään hyödyntämällä etäyhteyttä asiakkaan ja lääkärin kanssa keskustelevan omahoitajan välillä. Hoitajan ja lääkärin tunteminen lisäisi asiakkaan turvallisuuden tunnetta ja nopeuttaisi hoidon saantia. Tällä pystytään lyhentämään myös hoitojonoja. Omahoitaja-omalääkärimalli on saatettava voimaan Pohjois-Pohjanmaalla.
Hoitoon pääsyn lisäksi ehkä tärkeämpääkin on terveysongelmien ehkäiseminen riskitekijöitä tunnistamalla. Tähän suuntaan myös palveluiden painopistettä on siirrettävä.
Olen jo vuosia puhunut ja päässyt myös työssäni edistämään nyt pilottivaiheeseen edennyttä seniorineuvolaa Oulussa. Sen ajatuksena on tarjota eläkeikäisille terveystarkastukset, apu, palvelut, ohjaus ja neuvonta samalta luukulta matalalla kynnyksellä ja moniammatillisesti. Samaan tapaan, kuin lapsille tarjotaan neuvolapalvelut ja koululaisille kouluterveydenhuolto. Pilotti on jo nyt onnistunut tunnistamaan mm. esidiabetesta ja verenpaineongelmia, vaikka se on toiminut vasta vähän aikaa ja aluksi vain Oulun keskusta-alueella. Sama malli on osoittanut toimivuutensa Raahessa jo vuosien ajan. Myös tämä malli on levitettävä tulevan hyvinvointialueen laajuiseksi ja sen piiriin on saatettava kaikki 65 vuotta täyttäneet.
Oulu ”viisaudessaan” lopetti aikoinaan säästösyistä nuortenneuvolan. Olisikohan se tullut nyt tarpeeseen, kun kuulutetaan nuorten mielenterveysongelmien ja arkiongelmien lisääntyneen? Oliko ”säästö” sen arvoista? Nyt jos koskaan olisi aika panostaa ennaltaehkäiseviin ja samalta luukulta saataviin palveluihin! Lyhytnäköisistä leikkauksista on päästävä laajempaan, tulevaisuuteen pitkäjänteisesti suuntautuvaan päätöksentekoon.
Kommentoi kirjoitusta. Avainsanat: ennaltaehkäisy, aluevaalit, Tiina Niiranen, SDP Oulu, neuvolatoiminta eri ikäisille
Torstai 13.1.2022 klo 12:48 - Tiina Niiranen
Kommentoi kirjoitusta. Avainsanat: Tiina Niiranen 161, Oulun demarit, SDP Oulu, Ennaltaehkäisy, aluevaalit 2022, hyvinvoivat työntekijät, norminpurkutalkoot, johtaminen hyvinvointialueilla
Torstai 13.1.2022 klo 12:40 - Tiina Niiranen
Tämä näkyy valitettavasti vain nettiversiona lehdessä
Kommentoi kirjoitusta. Avainsanat: Tiina Niiranen 161, Oulun demarit, SDP Oulu, Ennaltaehkäisy, aluevaalit 2022, hyvinvoivat työntekijät, norminpurkutalkoot, johtaminen hyvinvointialueilla
Keskiviikko 25.9.2013 klo 19:55 - Tiina Niiranen
Tänään on ollut sisälläkin niin kylmä, että päätin tehdä uuniin pannukakun. Kaksi kärpästä samalla iskulla: lämpöä taloon ja herkuttelua. Lisäksi laitoin kynttilöitä palamaan. Niistäkin tuli mukavasti tunnelmaa - ja lämpöä.
Kirjoitan tänään Kalevan Lukijalta-sivulla yhdenlaisesta säästötoimenpiteestä:
Emeritusprofessori Pertti Kekki kertoo Kalevassa 21.9., että vajaassa 20 vuodessa, ei Suomessa ole  terveyskeskusten lääkärimäärissä tapahtunut kasvua juuri yhtään. Vaasan terveyspalveluista vastaava johtava ylilääkäri Markku Sirviö puolestaan toteaa, että erikoissairaanhoitoon on satsattu koko ajan enemmän kuin perusterveydenhuoltoon. Tämän on todennut myös OECD maaraportissaan. Terveyskeskuksissa hoidetaan monia aiemmin sairaaloissa hoidettuja potilaita.
Oulun kaupungin hyvinvointipalveluissa toimii eri alojen erikoislääkäreitä. Joitakin on määrällisesti enemmän, esim. gastroenterologeja ja geriatreja, kun taas mm.fysiatreja (kuntoutuksen erikoislääkäreitä),  on yksi.
Geriatrit ovat hyvä esimerkki satsauksen toimivuudesta. Varsinkin heidän ”jalkautumisensa” myös terveysasemille, parantaa ikääntyneiden potilaiden diagnosointia ja hoidon suunnittelua ja ohjaa samalla terveyskeskuslääkäreitä tämän alan erityiskysymyksiin..
Tuki- ja liikuntaelinsairaudet  (tules) ovat yksi työikäisten suuri työkyvyttömyyden ja sairauslomien aiheuttaja. Kun oireita alkaa olla haittaavasti ja työkyky on jo  heikentynyt tai uhattuna, voinee  siis  olettaa suurimman säästön tulevan nopeasta diagnosoinnista sekä  oikein kohdistetuista  jatkotoimenpiteistä.
Perusterveydenhuollossa tai työterveyshuollossa ei ole riittävästi erikoisosaamista nopean diagnoosin tekemiseen vähänkään haasteellisemmissa tule-oireissa. Siellä voidaan käynnistää tarpeelliset perustutkimukset, joista jo selviää tai jotka poissulkevat tiettyjä asioita ja päästään hoidon alkuun. Vastaus ei saa kuitenkaan olla vain lääkitys ja sairausloma, jota jatketaan ja joka lisää jonotuskierrettä.
Kun erityisosaamista tarvitaan, laitetaan lähete Oulussa erikoislääkärille. Tule-sairauksien osalta ortopedille, kirurgille tai fysiatrille. Oys:ssa on useita fysiatreja, kaupungilla yksi. Kumpaan siis valinta osuu?  Joka paikkaan joutuu jonottamaan ja nopeus tässäkin voi tarkoittaa kuukausia. Yksikin kuukausi heikentynyttä toimintakykyä, merkitsee sekä inhimillisesti että yhteiskunnalle pitkää penniä.  Mitä pidempi odotus, sen suurempi haittakerroin.
Oulussa kuulutetaan miettimään erilaisia säästötoimenpiteitä ja uudistuksia. Maksaisiko satsaus erikoislääkäreiden työpanokseen itsensä takaisin, pienempänä kuntalaskutuksena  erikoissairaanhoidon menojen vähentyessä, nopeampana hoitoon pääsynä, peruslääkäreiden tietotaidon ja konsultointimahdollisuuksien lisääntymisenä sekä työtaakan kohtuullistamisena? Tämä pohdinta kattaa myös muut erikoisalat kuin fysiatrian, on puhdasta ruohonjuuritason ajattelua, joskin kokemukseen perustuvaa eikä ota huomioon minkäänlaista byrokratiaa.
Heikossa taloustilanteessa  sorrutaan helposti ja lyhytnäköisesti työntekijöiden vähentämiseen “säästötoimena”. Yhdistettynä työttömyyden kasvuun ja ennaltaehkäisyn haasteeseen, on yhtälö käsittämätön. Tehtävänsiirrot lääkäreiltä sairaanhoitajille tai fysioterapeuteille vapauttavat osittain lääkäreiden työaikaa. Ne ovat hyvä suuntaus – eivät kuitenkaan ratkaisu alkuperäiseen ongelmaan.
Kommentoi kirjoitusta. Avainsanat: Oulun kaupungin säästöt, ennaltaehkäisy