fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Tieto asukkaiden palveluiden tarpeesta on pian kartalla - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sote-uudistus, Tiedonhallinta sosiaali- ja terveysalalla
THL:lla on loistava mahdollisuus auttaa tulevaa sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistusta. Meillä on osaajia ja ammattitaitoa, on väestötutkimusta, tilastoa ja rekisteriä. Tietoa on joka lähtöön, mutta tiedon pirstaleisuus haittaa edelleen tiedon käyttöä.
Mitä THL sitten voi tehdä? Ensinnäkin on tärkeää, että laki rekisteritiedon toissijaisesta käytöstä hyväksytään eduskunnassa. Ilman, että tiedon hyödyntäjät voivat vaihtaa ja siirtää tietoja keskenään, tieto ei tule näkyväksi, eikä sen kerääminen, analysointi tai arviointi ole sujuvaa, eikä kaikilta osin edes mahdollista.
Ajatus on tällä hetkellä, että maakunta tarvitsee tietoa palvelujensa suunnitteluun, asukkaidensa palvelutarpeen arviointiin sekä omien palvelutuottajiensa arviointiin. Palvelujärjestelmää uudistettaessa ei saa unohtaa keskeisiä strategisia tavoitteita: asukkaiden yhdenvertaisuutta, palvelujen laatua, saatavuutta tai kustannustehokkuutta. Näiden tavoitteiden tulee näkyä palveluiden rakentamisessa, mutta niiden toteutumista on myös jatkuvasti seurattava ja arvioitava.
Tämän vuoksi on tärkeää, että Suomeen syntyy yhteinen kansallinen malli niistä asioista, joiden perusteella maakuntia arvioidaan. Kirjattavan tiedon tulee auttaa palveluntuottajia, henkilöstöä ja tietenkin palvelut tilannutta maakuntaa.
Sosiaali- ja terveyspalveluiden tietopohjan tavoitteena, työnäkynä on, että kartalle vietyjen ilmiöpohjaisten tietojen perusteella pystytään ennustamaan asukkaiden palvelutarpeen kehitys. Lähitulevaisuudessa maakunnan suunnitteleva virkamies voi saada tietoa alueeltaan, esimerkiksi lapsiperheiden tai päihde- ja mielenterveyspalveluiden tarpeesta, valitsemalla kartalta yksinkertaisesti ensin maakunta. Maakunnan alta hän löytää erilaisia ilmiöitä kuvaavia mittareita, kuten ehkä työllisyysasteen, alueen mielenterveys- ja päihdepalveluiden käyntien määrän, lastensuojelun tapausmäärät tai lukuja koulukiusaamisesta, lasten lihavuudesta ja niin edelleen.
Sen jälkeen suunnittelija voi verrata haluamiaan ilmiöitä naapurikuntiin, tutkia kehityksen trendejä ja ehkäpä simuloida ja ennustaa tulevaisuutta.
THL tarvitsee tiivistä dialogia
Jotta tämä työnäky toteutuisi, täytyy data saada liikkumaan väestökyselyiden, rekistereiden ja mallintamistyökalun välillä ja sopivassa , helppokäyttöisessä muodossa , kartta-näkymässä.
Malliin valitaan keskeisiä palvelutarpeesta kertovia indikaattoreita. Osa mittareista on jo olemassa ja löytyy kansallisesta väestön palvelutarvetta ja palveluita kuvaavista yli 700:sta KUVA-indikaattorista.
Mutta yksittäisten indikaattorien joukko, suurikaan ei riitä. Yksittäisen mittaritiedon lisäksi THL:n on pystyttävä tarkastelemaan maakuntien palvelutarvetta ilmiölähtöisesti, kuten mielenterveys- ja päihdeongelmaisten lapsiperheiden palvelutarpeista käsin. Meidän on tuotettava keskeisiksi tunnistetuista ilmiöistä käsin kokonaiskuva asiakasryhmittäin eri ilmiöihin liittyvistä palvelutarpeiden suunnista/kehityskuluista. Tämä on tavoitteena, kun visioidaan uudentyyppistä karttapohjaista THL:n ”Data+” -palvelua.
Juuri siirtymisessä ilmiölähtöiseen tarkasteluun THL tarvitsee tiivistä dialogia tiedon käyttäjien kanssa. Uusi tarkastelutapa kiinnostaa todennäköisesti palveluiden tuottajia, mutta varmasti myös palveluiden rahoittajaa.
Toteutuvatko yhdenvertaisuus ja palvelujen saatavuus?
Eeva Ketola sote-tiedon projektijohtaja, LT, eMBA THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.