fi fi fi fi et fi et en id es es es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi en fi fi en en fi
Näyttöön perustuvaa politiikkaa – Joonas Lyytinen
Näyttöön perustuva poliitikko (Kuva: Wikimedia Commons, CC-BY-SA-3.0)
Skotlantilaisen lääkärin  Archie Cochranen vuonna 1972 julkaisema kirja Effectiveness and Efficiency: Random Reflections on Health Services, vaikutti radikaalisti siihen miten lääketiedettä nykyisin harjoitetaan. Kirjan pohjalta syntyneessä näyttöön pohjautuvassa lääketieteessä pyritään keräämään jostain ilmiöstä paras mahdollinen tieto eri tutkimuksista tai katsauksista ja arvioimaan sen pohjalta esimerkiksi jonkin hoidon vaikuttavuutta ja siihen liittyvän tieteellisen näytön luotettavuutta. Suomessa näyttöön perustuvan lääketieteen menetelmillä tuotetaan muun muassa potilaiden hoitoa ohjaavia käypä hoito suosituksia.
Yhteiskunnallisissa kysymyksissä tutkimus ja näyttö lentävät usein ulos ikkunasta. Ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi suunniteltuja toimia arvostellaan usein siitä lähtökohdasta, että ne on liian kalliita käytännössä toteutettaviksi. Brittiläisen ekonomistin Sir Nicholas Sternin mukaan maksaisi maailmanlaajuisesti noin 1 % bkt:stä, eli noin 700 miljardia dollaria vuodessa, pysäyttää katastrofaalinen ilmastonmuutos. Kuulostaa kalliilta. Stern kuitenkin jatkaa, että jos toimenpiteisiin ei ryhdytä, ilmastonmuutoksen kustannukset tulevat olemaan vähintään 5, ehkä jopa 20 % bkt:stä. Kuka tahansa rahoituksen peruskurssin käynyt ekonominplanttu voi kertoa, että 5-20 kertainen tuotto investoinnille on millä tahansa mittarilla aivan järjettömän hyvä. Silti kattavaa ilmastosopimusta ja ilmastolakia on ollut vaikea saada aikaiseksi, koska lyhyen tähtäimen taloudelliset intressit helposti jyräävät politiikassa pitemmän tähtäimen suunnittelun. Vaalit kun järjestetään neljän vuoden välein, ei 50-100 vuoden aikajänteellä.
Jotkut poliittiset kysymykset härättävät puolestaan niin voimakkaita tunteita, että harvat poliitikot uskaltavat nostaa niitä esiin tai lähteä aktiivisesti ajamaan niitä. Pedofiileille  on keskitytty vaatimaan kovempia rangaistuksia ja tahdonvastaista kastraatiota. Rangaistusten koventamisen tai edes julkisen seksuaalirikollisten rekisteröinnin ei ole kuitenkaan voitu osoittaa vähentävän lapsiin kohdistuvaa  seksuaalirikollisuutta. Psykiatri Matti Huttusen mukaan:
Pakonomaisista ja itselle tai toisille kärsimystä tuottavista parafiilisista [seksuaalinen kohdehäiriö, joihin pedofiliakin kuuluu] mielikuvista tai käytöksestä on aina viisasta kääntyä seksuaalisten kohdehäiriöiden hoitoon erikoistuneiden psykoterapeuttien tai seksuaaliterapeuttien puoleen. Pelkkä mahdollisuus puhua ongelmaan ymmärtävästi suhtautuvan terapeutin kanssa voi vähentää käytöksen pakonomaisuutta.
Tähän asti Suomessa ei ole ollut tarjolla matalan kynnyksen hoitopaikkaa, jossa tällaista tukea tarjotaan pedofiilisten taipumusten kanssa kamppaileville ihmisille. Viimein tällaista lasten hyväksikäyttöä ennalta ehkäisevää hoitopaikkaa ollaan suunnittelemassa – mutta ei vieläkään poliitikkojen toimesta.
Yksi seksuaalirikollisuuden osa-alue, jonka puimisessa erityisesti niin sanotut maahanmuuttokriitikot ovat kunnostautuneet, on maahanmuuttajaväestön yliedustus raiskaustilastoissa. Vaikka maahanmuttajat ovat keskimäärin kantaväestöä nuorempia ja siksi tekevät tilastollisesti todennäköisemmin erilaisia väkivaltarikoksia, ei  tämä yliedustus selity pois täysin edes populaatioiden ikävakioinnin jälkeen. Kansanedustaja Halla-aho kommentoi raiskauksia tehneitä maahanmuuttajia 2007 Scripta-blogissaan seuraavasti:
”Valitettavasti se, että naisilla on jokin kosminen oikeus omaan ruumiiseensa, ei muuta sitä, että nainen voidaan raiskata, koska on miehiä, jotka raiskaavat. Ja tietyissä ryhmissä niitä miehiä on erityisen paljon. Koska niissä ryhmissä ajatellaan asioista eri tavalla kuin meillä… Koska meillä on monikulttuuri. Koska kaikki on yhtä hyvää. Koska ”asian arkaluonteisuuden” vuoksi kukaan ei tee näille miehille mitään.”
Raiskaajien parissa tehdyissä tutkimuksissa on voitu osoittaa, että keskeisiä raiskauksia aiheuttavia riskitekijöitä on lapsuuden ja nuoruuden aikana koetut väkivalta- ja hylkäämiskokemukset ja erot vanhemmista. Duodecim-lehdessä julkaistun artikkelin mukaan:
”Suomessa tavallisimpia nykyään ovat fyysinen ja seksuaalinen väkivalta, henkeä uhkaavat sairaudet, omaisen kuolema ja erilaiset onnettomuudet. Monissa maissa lapsia vaurioittavat myös terroriteot, sotakokemukset ja pakolaisuus sekä luonnonkatastrofit…Hoitamaton lapsuuden vaikea trauma vaikuttaa nuoruus- ja aikuisiän terveyteen (Karlsson ym. 2007). Se myös herkistää myöhemmille traumaattisille kokemuksille. Somaattinen oireilu, krooniset kivut, ahdistuneisuus, depressio, itsetuhoisuus tai väkivaltainen käyttäytyminen saattavat juontua lapsena koetusta traumasta”.
Eli, lapsena traumatisoituneet pojat raiskaavat aikuisena todennäköisemmin kuin vakaista oloista tulevat mutta toisaalta, traumatisoituneita lapsia voidaan auttaa ja hoitaa.
Ottaen huomioon kansanedustaja Halla-ahon huolen raiskauksien lisääntymisestä, olin todella yllättynyt kuin törmäsin tähän muutosesitykseen Helsingin kaupunginvaltuuston pöytäkirjassa liittyen kaupungin Globaalin vastuun strategiaan:
Teksti: Liite 1 sivu 6, poistetaan seuraava lause:
”Varmistetaan vaikeasti traumatisoituneiden pakolais- ja turvapaikanhakijalasten ja -nuorten nopea pääsy arviointi- ja kuntoutuspalveluiden piiriin.”
Ilmeisesti hän ei ole perehtynyt tutkimuksiin, joissa raiskaajaksi altistavia tekijöitä on eritelty. Kyynisempi voisi myös olettaa, että niinkin lukenut mies kuin tohtori Halla-aho on tästä täysin tietoinen, eikä hänen päämääränään viime kädessä olekaan raiskauksien vähentäminen – ne kun ovat hänen kannaltaan mitä mainioin poliittinen keppihevonen.
Archie Cochrane effectiveness and efficiency Ilmastonmuutos Jussi Halla-aho maahanmuuttajat näytöön pohjautuva lääketiede Nicholas Stern seksuaalirikokset
One Reply to “Näyttöön perustuvaa politiikkaa”
Maltillisuus ja monikulturismi | Joonas Lyytinen sanoo:
31 heinäkuun, 2015 7:37 am
[…] juuri ylikorostettujen kielitaitovaatimuksina.  Loputtomista esimerkeistä ehkä räikein oli Jussi Halla-aho yritys estää Helsingin kaupunginvaltuustossa kirjaus, jolla ”varmistetaan vaikeasti […]
Täytä tietosi alle tai klikkaa kuvaketta kirjautuaksesi sisään:
Sähköpostiosoite (pakollinen) (Osoitetta ei koskaan julkaista)
Olet kommentoimassa WordPress.com -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Twitter -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Olet kommentoimassa Facebook -tilin nimissä. ( Log Out /  Muuta )
Muodostetaan yhteyttä palveluun %s
Ilmoita uusista kommenteista sähköpostilla.
Ilmoita uusista artikkeleista sähköpostilla.
Liity 2 456 muun seuraajan joukkoon
Already have a WordPress.com account? Log in now.
View post in Reader
Privacy & Cookies: This site uses cookies. By continuing to use this website, you agree to their use.
To find out more, including how to control cookies, see here: Cookie Policy
%d bloggaajaa tykkää tästä: