fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Varhaiskasvatus tukee pienen lapsen perhettä - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot, Lapset, nuoret ja perheet
Miksi vanhemmat vievät lapsensa päivähoitoon, vaikka ovat itse kotona? Epäily vanhempien ”lusmuilusta” oli esillä julkisessa keskustelussa viime vuonna, kun Sipilän hallitus antoi kunnille mahdollisuuden rajata lasten subjektiivista oikeutta varhaiskasvatukseen.
Lastenhoidon valintoja tutkiva CHILDCARE-hanke selvitti vanhempien perusteluja lapsen osallistumiselle varhaiskasvatukseen, silloinkin kun vanhempi on kotona. Hankkeen ensimmäiset tulokset ovat luettavissa tutkimusraportista. Yksivuotiaiden lasten vanhemmille vuonna 2016 suunnattuun kyselyyn vastasi 2100 lapsen äitiä tai isää. Vastaajista 121 kertoi lapsen osallistuvan varhaiskasvatukseen vanhemman ollessa kotona.
Kun lapsi tai vanhempi tarvitsee tukea
Lähes joka toisen lapsen vanhempi esitti perusteluksi lapsen tai vanhemman tuen tarpeen tai terveydentilan. Lapsen tuen tarpeen mainitsi joka neljännen ja vanhemman tuen tarpeen lähes joka kolmannen lapsen vanhempi.
Äidin tai isän opiskelu mainittiin syyksi lähes puolessa lasten tapauksista. Hoidon maksuttomuus tai edullisuus oli syynä lähes kolmasosalla lapsista. Hoidon maksuttomuus tai edullisuus ei kuitenkaan ollut ainut syy, vaan se oli lähes aina yksi lisäsyy jonkin muun perusteen lisäksi. Runsas puolet vanhemmista mainitsi vähintään kaksi eri syystä, jotka samanaikaisesti vaikuttivat siihen, että lapsi osallistuu varhaiskasvatukseen vanhemman ollessa kotona.
Muina perusteina vanhemmat kertoivat: ”vastasyntynyt sisarus, joka vaatii paljon huolenpitoa”, ”huoltajalla epäsäännöllisiä keikkatöitä”, ”huoltaja on perustamassa yritystoimintaa ja tarvitsee aikaa sen aloitukseen” sekä ”raskaus”.
Yksivuotiaiden lasten vanhempien perustelut poikkeavat Kuntaliiton vuonna 2010 päivähoidon asiakkaille viidessä kunnassa tekemän kyselyn tuloksista. Kuntaliiton kyselyn mukaan työttömyyden, perhevapaan tai muun syyn takia kotona oleville vanhemmille lapsen varhaiskasvatukseen osallistumisen tärkeimpiä syitä olivat kaverisuhteiden säilyttäminen sekä huoli hoitopaikan menettämisestä.
Tulosten eroa selittää osaltaan se, että Kuntaliiton kyselyyn vastasivat kaikenikäisten päivähoidossa olevien lasten vanhemmat, kun taas CHILDCARE-hankkeen kysely tehtiin yksivuotiaiden lasten vanhemmille, joille lapsen kaverisuhteet eivät ole vielä ajankohtainen asia.
Varhaiskasvatus voi olla merkittävä tukitoimi perheelle silloin, kun lapsella tai vanhemmalla on terveydellisiä ongelmia. Varhaiskasvatus on perinteisesti ollut myös yksi lastensuojelun tukitoimi. Kyse voi olla lapsen sosiaalisten suhteiden ja ryhmässä toimimisen tukemisesta, virikkeellisen toiminnan järjestämisestä, säännöllisen päivärytmin vahvistamisesta tai vanhemman jaksamisen tukemisesta.
Varhaiskasvatus tukee lapsiperhettä myös, jos vanhemman työtilanne on epävarma. Hoitopaikan saaminen lapselle nopeasti ei välttämättä ole helppoa, jos vanhempi saa yllättäen kutsun keikkatyöhön.
CHILDCARE-kyselyssä kysyttiin myös, mitä mieltä vanhemmat olivat lapsen varhaiskasvatusoikeuden rajoittamisesta? Vanhemmista noin kaksi viidesosaa piti rajoittamista oikeana. Runsas puolet puolestaan koki varhaiskasvatusoikeuden rajoittamisen asettavan lapset eriarvoiseen asemaan. Jotkut vanhemmat pitivät yhtäältä päätöstä oikeana, mutta kokivat sen toisaalta lisäävän lasten eriarvoisuutta.
Tieto oman kunnan taloudellisesta tilanteesta voi lisätä vanhempien ymmärrystä varhaiskasvatusoikeuden rajoittamista kohtaan, vaikka ratkaisua pidettäisiinkin lapsen kannalta epätasa-arvoisena.
Kuntien asukkaat eriarvoisessa asemassa
Kunnat ovat tehneet erilaisia ratkaisuja rajatako lasten subjektiivista oikeutta varhaiskasvatukseen vai ei. Selvää on, että tämä asettaa eri kunnissa asuvat lapset ja perheet eriarvoiseen asemaan.
CHILDCARE-tutkimus analysoi myös kuntien valtuustoissa käytyä keskustelua varhaiskasvatusoikeuden rajaamisesta. Siitä kirjoittavat Maiju Paanasen, Maarit Alasuutarin, Kirsti Karilan ja Anna Siippaisen kirjoittamasta blogissaan Subjektiivisen varhaiskasvatusoikeuden keskustelut kaupunginvaltuustoissa.
Vanhemmille suunnattu kyselytutkimus toistetaan kolmen vuoden kuluttua. On kiinnostavaa nähdä, millä tavalla varhaiskasvatus tukee perheitä kun lapsi on 4-vuotias ja vanhempi on kotona.
Johanna Hietamäki erikoistutkija Väkivallan vastaisen työn osaamiskeskittymä, THL
Johanna Lammi-Taskula tutkimuspäällikkö Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.