fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Alkoholipolitiikkaa ei voi perustaa pinnallisiin maavertailuihin - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet, Elintavat ja ravitsemus
Panimoliitto on kysynyt, miksemme seuraisi alkoholipolitiikassa ”Tanskan mallia”.
Mutta mitä Panimoliitto tällä Tanskan mallilla tarkoittaa?
Tanskan muutoksista Panimoliitto kirjoittaa: ”Tanskassa laskettiin olutveroa 15 % rajakaupan hillitsemiseksi kesällä 2013 […] Kymmenen vuotta sitten Tanskassa vapautettiin alkoholimainonta ja muun muassa oluen tarjouskäytäntö normalisoitiin.. […] Alkoholipolitiikan muutosten jälkeen alkoholin kokonaiskulutus on laskenut!” Muutosten lisäksi Panimoliitto viittaa Tanskan muuhun vapaampaan lainsäädäntöön (mm. ei viinamonopoleja tai kellonaikarajoja).
Oluen kulutus on laskenut Tanskassa vuodesta 1983 lähtien ja alkoholin kokonaiskulutus vuodesta 1995. Näin suuret ja pitkään jatkuvat trendimuutokset johtuvat yleensä laajemmista kulttuurin muutoksista sekä alkoholipolitiikan kokonaisuudesta, eivät Panimoliiton esiin nostamista yksittäisistä toimenpiteistä.
Jos Tanska haluttaisiin nostaa esimerkiksi, pitäisi tehdä tarkempi analyysi, mitkä alkoholipoliittiset keinot ja muut muutokset ovat Tanskassa saaneet alkoholin kulutuksen vähenemään.
Luotettavin tieto alkoholipolitiikan vaikutuksista pohjautuu muutosten tutkimiseen
Alkoholipoliittista keskustelua käydään usein tyyliin ’Maassa X (usein Italia, mutta myös Saksa tai Tanska) on käytössä politiikka Y, eikä siellä ole Suomea enempää alkoholihaittoja.’
Meistä ei kuitenkaan tule italialaisia sillä, että säädämme lain Y. Maiden historiat, kulttuurit ja tavat eroavat toisistaan lukemattomin tavoin, ja ne vaikuttavat alkoholihaittojen tasoeroon enemmän kuin lait. Kulttuuria ja historiaa ei kuitenkaan lainsäätäjän ole helppo muuttaa.
Vakavasti otettava analyysi lakimuutosten todennäköisistä vaikutuksista ei perustukaan maiden vertailuun yhtenä ajankohtana. Tarvitaan katsaustutkimuksia siitä, millaisia vaikutuksia vastaavilla muutoksilla on yleensä ollut eri maissa.
Alkoholia koskeva lainsäädäntö ja alkoholin verotus ovat keskeisimmät kulutukseen ja haittoihin vaikuttavat keinot, joihin päättäjät voivat suhteellisen helposti vaikuttaa. Kansainvälisessä tutkimuskirjallisuudessa on paljon tutkimuksia ja katsauksia erilaisten alkoholipoliittisten toimenpiteiden vaikutuksista, esimerkiksi Babor ym. Alcohol – no ordinary commodity tai OECD:n katsaus. Tutkimuksiin perustuvat myös WHO:n suositukset.
Tarjoushintojen salliminen ei vähennä kulutusta ja haittoja
Yksi Panimoliiton ”Tanskan mallista” positiivisena esimerkkinä nostama toimenpide on sallia alkoholin hinta- ja monipakkaustarjoukset.
Tarjouskieltojen vaikutuksista ei ole runsaasti tutkimusta, mutta paras tieto tulee Skotlannista, jossa tarjouskielto tuli voimaan vuonna 2011. Johtopäätöksenä oli, että ”tarjoushintojen kieltäminen on tärkeä osa politiikkaa, jolla pyritään vähentämään väestön alkoholinkäyttöä” (Robinson M. ym.). Toisen arvion mukaan vaikutus kohdistuu erityisesti ongelmakäyttäjiin (Meng Y. ym.). Tarjouskielloilla voidaan toisin sanoen osaltaan hillitä alkoholin kulutusta ja haittoja.
Alkoholivero puree Suomessa vaikkei Tanskassa
Olutveron kevennys on Panimoliiton mainitsemista Tanskan muutoksista merkittävin.  Tanskassa olutveron tai sitä aiempi väkevien juomien veron kevennys eivät ole juurikaan lisänneet kulutusta, vaan pitkän laskutrendin takana on veropolitiikkaa suurempia voimia.
Suomella on oma tuore kokemuksensa alkoholiveron laskemisen vaikutuksista, joka noudattaa meta-analyysien pääsääntöä. Vuonna 2004 alkoholiverotusta alennettiin voimakkaasti, kulutus lisääntyi arviolta noin 10 prosenttia ja alkoholin aiheuttamia kuolemia tuli lisää vuosittain satoja.
Suomessa vuoden 2007 jälkeen tehdyt alkoholiveron korotukset yhdessä heikon talouskehityksen kanssa ovat vähentäneet alkoholin kulutusta ja haittoja.
Suomessa oluista kertyvä alkoholiverotuotto on noin 600 miljoonaa euroa. 15 prosentin veronalennus tarkoittaisi helposti yli 50 miljoonan euron verotulojen menetystä, vaikka huomioitaisiin verotetun oluen määrän lisääntyminen. Lukuun ei ole laskettu mukaan lisääntyviä kuluja alkoholihaitoista. Näin suuri subventio olisi tervetullut mille tahansa elinkeinolle.
Päätösten perustana arvovalinnat ja paras arvio vaikutuksista
Kun päättäjät pohtivat alkoholilain uudistamista, heillä on oikeus arvottaa erilaisia perusteita ja näkökulmia parhaan näkemyksensä mukaan. Alkoholielinkeinon intressit, muiden elinkeinojen vastakkaiset intressit, ’holhousvastaisuus’, kansanterveys tai mikä tahansa muu ovat kaikki legitiimejä perusteita tehdä poliittisia päätöksiä. Näistä painotuksista päättäjät vastaavat yksinomaan äänestäjille.
Meillä on kaikilla oikeus mielipiteisiimme, muttei omiin faktoihimme. Arviot, miten jokin toimenpide vaikuttaisi suomalaisten alkoholinkäyttöön tai haittoihin eivät voi perustua intressiryhmien retoriikkaan tai sosiaalisessa mediassa leviäviin käsityksiin. Arvioiden pitää perustua parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon toimenpiteiden todennäköisistä vaikutuksista.
Tanskalainen alkoholipolitiikka tukee kotimaista elinkeinoa
Panimojuomien kotimaanmyynti laski 3,4 prosenttia −  käännetään suunta Tanskan mallilla
Pia Mäkelä tutkimusprofessori Päihteet ja riippuvuudet, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.