fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Mikä rahapelaamisessa kiehtoo? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet, Hyvinvointi- ja terveyserot
Jopa 80 prosenttia suomalaisista pelaa rahapelejä, mutta mikä saa heidät pelaamaan? Selvitimme pelaamisen motiiveja ja sosiaaliryhmittäisiä eroja Rahapelikysely 2016 -tutkimuksen aineistolla. Analyysissämme yhdistimme vastaajan ensisijaisen syyn sekä mahdolliset muut syyt pelata.
Suomalainen pelaa voittaakseen, mutta häviää lähes eniten maailmassa
Rahan voittaminen oli tavallisin syy pelata. Pelaaminen rahan vuoksi oli yleisintä työttömillä ja lomautetuilla, työkyvyttömyyseläkkeellä olevilla ja pitkäaikaissairailla sekä kotona lastaan tai omaista hoitavilla. Naisista rahan vuoksi pelasivat erityisesti työkyvyttömät ja pitkäaikaissairaat ja miehistä ne, jotka hoitivat lasta tai omaista kotona.
Miksi sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevat pelaavat muita useammin voittaakseen rahaa? Pelaamisen taustalla saattaa olla haave äkkirikastumisesta tai pyrkimys ratkaista taloudellisia ongelmia rahapelaamisella. Tämä saattaa selittää sen, miksi sosioekonomisesti heikommilla alueilla pelataan erityisen paljon rahapelejä. Toisaalta juuri näille alueille on myös sijoitettu eniten rahapeliautomaatteja.
Kuvio 1. Rahapelaamisen motiivit vuonna 2016 rahapelejä pelanneilla (%). Vaihtoehto Muu syy sisältää mm. arvan saaminen tai ostaminen lahjaksi, halu päästä eroon irtokolikoista sekä riippuvuusoireet.
Kolme suomalaisten suosituinta rahapelityyppiä – lotto, arvat ja raha-automaattipelit – ovat ns. sattumapelejä, joissa pelaaja ei voi vaikuttaa pelin lopputulokseen. Sattumapeleissä pelaaja ei voi myöskään harjoittelemalla kehittyä pelaajana.
Kaiken kaikkiaan rahapelaaminen on suunniteltu siten, että voiton vie pelin tarjoaja, ei pelaaja. Tietävätkö pelaajat, mitkä ovat todelliset voittomahdollisuudet eri tyyppisiä rahapelejä pelatessaan?
Nuorten aikuisten rahapelaaminen on sosiaalista
Toiseksi yleisin syy pelata rahapelejä oli jännitys, ajanviete, hauskuus ja hyvä mieli. Yleisintä se on 18–24-vuotiailla. He olivatkin ainoa ikäryhmä, jolle jännitys, ajanviete, hauskuus ja hyvä mieli oli tärkeämpää kuin rahan voittaminen. Erityisen yleisiä nämä syyt olivat nuorilla miehillä ja opiskelijoilla. Pelaaminen seurustelun vuoksi oli myös yleisintä 18–24-vuotiailla ja opiskelijoilla.
Nuoret aikuiset pelaavat usein porukassa ja suosivat sosiaalisuutta sisältäviä pelityyppejä, esimerkiksi vedonlyöntipelejä, pöytäpelejä kasinolla, pokeria ja hevospelejä.
Rahapelaaminen näyttäytyy nuorille houkuttelevana: esimerkiksi mediassa pokeriammattilaiset esitetään usein ihailtavina.
Harmittomasta ajanvietteestä muodostuu osalle ongelma, sillä rahapeliongelmia esiintyy eniten 18–24-vuotiailla. Rahapelaamisen sosiaalinen puoli voidaan kuitenkin nähdä suojaavana tekijänä kavereiden auttaessa pelaamaan kohtuullisesti. Toisaalta ystävyyssuhteiden ylläpito ja kaveriporukan keskinäinen kilpailu voi yllyttää käyttämään pelaamiseen enemmän aikaa ja rahaa kuin mihin olisi varaa. Muun kaveriporukan pelatessa rahapelaamisen lopettaminen voi osoittautua erityisen haasteelliseksi.
Rahapeliongelmat ovat vahvasti yhteydessä velkaantumiseen, mikä puolestaan lisää syrjäytymisriskiä. Nuorten aikuisten rahapeliongelmiin tulisikin kiinnittää erityistä huomiota, jotta voitaisiin ehkäistä mahdollista syrjäytymistä. Esimerkiksi etsivä nuorisotyö voisi jalkautua niihin paikkoihin, joissa nuoret pelaavat.
Kuvio 2. Rahapelaamisen motiivien jakautuminen eri ikäryhmissä (%).
Arjen haasteet saavat jotkut etsimään helpotusta rahapelaamisesta
Neljä prosenttia vastaajista pelasi paetakseen tai siirtääkseen huomionsa pois muista asioista. Pakenemismotiivia esiintyi naisia enemmän miehillä, 25–34-vuotiailla, lasta tai omaista kotona hoitavilla, työttömillä ja lomautetuilla sekä työkyvyttömillä ja pitkäaikaisesti sairailla. Rahapeliongelman esiintyvyys on huomattavan korkea juuri näissä ryhmissä. Pakenemismotiivi liittyy niin ikään masennukseen ja ahdistuneisuuteen.
Rahapeliongelman hoidossa olisikin tärkeää kartoittaa pelaamismotiiveja ja puuttua pelaamisen lisäksi myös ongelmien mahdollisiin juurisyihin, kuten yksinäisyyteen ja työttömyyteen.
Hyvän tarkoituksen tukeminen on yleisintä eläkeläisillä
Pelaaminen hyvän tarkoituksen tukemiseksi oli yleisintä yli 65-vuotiailla, sekä eläkeläisillä, työkyvyttömyyseläkkeellä olevilla ja pitkäaikaisesti sairailla. Tulokset saattavat heijastella sitä, kuinka Suomessa on vuosikymmenien ajan mainostettu rahapelaamisen tuottojen menevän hyvään tarkoitukseen, ja tämä viesti näyttää menneen perille iäkkäämmille vastaajille erityisen hyvin.
Vasta viime aikoina rahapelimonopolia koskevassa julkisessa viestinnässä on alettu korostaa monopolin velvollisuutta rahapelihaittojen ehkäisyssä ja vähentämisessä – rahapelituotot kun ovat vain suotuisa sivuseuraus monopolin toiminnasta.
Rahapelikysely valottaa pelaamisen motivaatiotekijöitä ensimmäistä kertaa Suomessa. Tutkimustulokset herättävät kuitenkin myös lisäkysymyksiä: miten pelaaja lopulta hyötyy pelaamisesta? Kumpi painaa enemmän, pelaamisen hyödyt vai haitat?
Kuvio 3. Rahapelaamisen motiivit eri työtilanteissa olevilla (%). Luokka Muu sisältää vaihtoehdot Varusmies tai siviilipalvelus, Teen jotain muuta, En halua kertoa ja Ei vastausta.
Kirjoittajista Heli Hagfors on sosiaalipsykologian opiskelija Tampereen yliopistosta, joka on korkeakouluharjoittelussa THL:ssä 30.11.2018 asti.
The World’s Biggest Gamblers (The Economist, 9.2.2017)
Salonen Anne ym. (2017) Rahapelikysely 2016: Rahapelaaminen, rahapelihaitat ja rahapelien markkinointiin liittyvät mielipiteet Uudellamaalla, Pirkanmaalla ja Kymenlaaksossa. Raportti 9/2017. Helsinki: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
Selin, Jani ym. (2018) Onko hajasijoitettujen rahapeliautomaattien suhteellinen määrä suurempi sosioekonomisesti haavoittuvilla asuinalueilla? Yhteiskuntapolitiikka 83 (2018):3.
Heli Hagfors tutkija Päihteet ja riippuvuudet, THL
Anne Salonen erikoistutkija Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.