fr fi ro fi pms fi en fi fi fi fi fi fi fi fi de de fi de pt fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi pms sv en en fi en fi de fi fi fi fi et et et et fi et fi fi fi fi fi fi fi fi en cs fi fi pms fi fi en fi fi en fi fi sv fi fi fi fi fi fi cs fi fi fi fi en fi cs fi fi et fi et et fi et et fi et fi fi et et fi et et fi et fi fi
Viipurilaissyntyisen Charlotte Lydeckenin vanhemmat olivat kupariseppämestari Johann Friedrich Lydecken ja Juliana Eleonora Blindseil. Charlotte Lydecken kävi saksalaista tyttökoulua Viipurissa, minkä jälkeen hän toimi yksityisopettajana Ruokolahdella ja Parikkalassa. Lydecken perusti 1857 Sortavalaan yksityisen tyttökoulun, missä hän pyrki soveltamaan uusia opetusmenetelmiä. Samalla hän kartutti suomen kielen taitoaan.
Vuonna 1861 Lydeckenille myönnettiin valtion apuraha, jotta hän voisi valmistautua seminaarin opettajattareksi. Charlotte Lydecken teki opintomatkan Bernin seminaariin sekä muualle Sveitsiin sekä Saksaan vuosina 1861–1863. Bernissä hän opiskeli G. Frölichin johtamassa Die Einwohner-Mädchenschulen yhteydessä toimivassa opettajattarien valmistuslaitoksessa.
Lydecken nimitettiin vuonna 1863 Jyväskylän seminaarin historian, maantiedon ja käsitöiden opettajaksi. Vuonna 1867 hänet valittiin Fanny Johnin jälkeen seminaarin johtajattareksi, missä tehtävässä hän toimi seuraavat 26 vuotta. Lydecken erosi "täysin palvelleena" keväällä 1893.
Kun Isa Aspin terveydentila heikkeni syksyllä 1872, johtajatar Lydecken otti hänet luokseen asumaan, jotta hän saisi tarvitsemaansa hoitoa. Lokakuun 12. päivänä Asp siirtyi asumaan opettajatar Charlotta Forsbergin kotiin, missä oli hiljaisempaa ja rauhallisempaa kuin seminaarissa.
Lydecken oli erityisen kiinnostunut naisten käsityönopetuksen kehittämisestä. Vaikutteita hän sai muun muassa Friedrich Fröbeliltä ja Berliinin käsityönopettajaseminaarin Rosalie Schallenfeldiltä. Charlotta Lydecken toimi valtion 1889 asettaman tyttöjen käsityön kehittämiskomitean puheenjohtajana. Hän julkaisi vuonna 1892 teoksen Tyttöjen käsitöiden johtamisen ohjeita: kansakouluja varten.
Lönnqvist, Bo: Lydecken, Charlotta. Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. Studia Biographica 4. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1997- (viitattu 3.1.2018); Mikkola, J. M., Leinonen, Artturi ja Rekola, Sulo (toim.) Jyväskylän seminaari 1863–1937: muistojulkaisu; Setälä, Helmi, Isa Asp: nuoren pohjalaisen runoilijaneidon elämäntarina. Helsinki: Otava 1912.
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 18.8.1871
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 10.9.1871
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 21.9.1871
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 28.9.1871
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille vuonna 1872
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 6.2.1872
Tyttöjen käsitöiden johtamisen ohjeita: kansakouluja varten. 1892 (2. painos 1901); Metodisk handledning för undervisningen i qvinnligt handarbete: för folkskolorna. 1894 (2. painos 1904).
Isa Asp - Henkilöt
Isa Asp - Muita henkilöitä
Kaikki Apprentice To (rel:apprenticeTo) Tekijä (dcterms:creator) Suhde (dcterms:relation)
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 10.9.1871
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 21.9.1871
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 28.9.1871
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille vuonna 1872
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 18.8.1871
Isa Aspin kirje Sally Thauvónille 6.2.1872
Tuottaja Avoimen tiedon keskus | Ulkoasun suunnittelu Harjula web&dev | Omekan voimalla