fi fi fi fi fi fi fi es it fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi lv fi en fi fi fi fi th fi fi fi fi fi fi nl fi en nb fi fi en fi fi fi fi fi fi nds fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sw fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv sv fi nl fi fi fi sv eu fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi da fi fi fi en fi fi pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ie fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi lt fi fi lt fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ml fi fi fi fi pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ru et fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es es en es fi fi tr en it en sv en ja fr en de pt en en en en cs es en fi fi fi et fi fi it it fi en fi fi fi es sv sv en fi fi ja fi ms sv fi fi fi sv fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi fi fi fi fi it fi de fi fi fi fi fi pt da sv fi en fi ca sv fr fi fi en fi en en en fi et it fi fi fr fi fi fi fi cs fi it fi fi es fi fi fi fi fi
Etusivu PalvelutRakentaminen ja maankäyttöMetsätKaupungin metsien hoito
Keskustaajaman osayleiskaava 2030 eteläinen osa-alue Vaihe 1
Keskustaajaman osayleiskaava 2030, Rakuunamäen osa-alue
Viimeisimmät vahvistuneet asemakaavat ja asemakaavamuutokset
Honkalahden sahan asuntoalueen asemakaavan muutos ja tonttijako
Joutsenon rautatiealueiden asemakaavan muutos ja tonttijako
Joutsenon S-Marketin korttelin asemakaavan muutos ja tonttijako
Mustolan kaupan alueen asemakaavan muutos
Nuijamaan entinen tulli ja raja-asema
Palstakujan asemakaavan muutos ja tonttijako
Saimaan kanavan ratasillan ympäristö
Skinnarila Investors House Oyj
Tapiolan rautatiealueen asemakaava ja asemakaavan muutos
Voisalmen toimintakeskus ja päiväkoti
Ylämaan kirkonmäki ja Koskelan tila
Oikokadun liikenneympyrä ja Koulukadun pysäköintialueen asemakaavan muutos
Meijän City - Lappeenrannan keskustan kehittämissuunnitelma
Green Leaf juhlavuoden taidekilpailu
Pave Maijasen muistoteoksen avoin taidekilpailu
Kauppatorin ja ympäristökortteleiden kehittäminen
Keskusta-alueen kerrostalojen korotukset ja ullakkotilojen käyttöönotto
Kesämäen alueen asemakaavan ajantasaistaminen
Simolantien asuinalue II vaihe
Pääkirjaston ja Paasikiven puiston itäosan asemakaavan muutos
Hakalin alueen asemakaavan ajantasaistaminen
Hartikkala/Lapvesi alueen asemakaavan ajantasaistaminen
Kisapuiston ja Lepolan hautausmaan alue
Lauritsalan torin ympäristökortteleiden kehittäminen
Lauritsala-talon, terveystalon ja koulun asemakaavan muutos
Mälkiän ja Laihian täydennysrakentaminen
Kaukaan Lehmus ja Tuen Grilli
Valtatie 6 eteläpuolen alue
Hyrymäen ja Myllymäen alueet
Mattilan – Mäntylän alueen asemakaava
Mustolan satama- ja teollisuusalue
Nuijamaantien varren kaupan alueet
Vt 6 moottoriliikennetien rinnakkaistie
Taipalsaarentie 17 - 19
Länsialueen palveluverkko, vapautuvat alueet
Skinnarilan ja Sammonlahden ranta
Ahvenlammen alueen asemakaavan ajantasaistaminen
Kesolantien - Myllytien alue
Horisontti - Lappeenrannan teemayleiskaava
Joutsenon keskustaajaman osayleiskaavan päivitys - Laulujoutsen
Keskustaajaman osayleiskaava 2030 eteläinen osa-alue Vaihe 2
Keskustaajaman osayleiskaavan päivitys - Lauritsala
Keskustaajaman osayleiskaavan päivitys - Leiri
Kukkuroinmäen ja Konnunsuon osayleiskaava
Lappeenrannan pienvesistöjen ja kylien osayleiskaava
Mikonsaaren, Vehkasalon ja Riihilahden osayleiskaava
Joutsenon keskustaajaman osayleiskaavan päivitys – paloasema
Tiuru-Rauha osayleiskaavan päivitys, Tiurun lämpölaitos
Mopojen ja moottoripyörien pysäköinti
Pelto- ja puutarhapalstojen vuokraus
Maankäyttöluvat ja lyhytaikaiset maanvuokrat
Kiinteistönmuodostus ja kiinteistöinsinöörin palvelut
Kartasto-, osoite- ja paikkatietopalvelut
Taajamametsiä hoidetaan peitteisen metsänhoidon menetelmin ja hoidossa tavoitellaan puuston pitkää kiertoaikaa. Käsittelyssä korostuvat puuston eri-ikärakenteisuus ja monipuulajisuus. Puustoa harventamalla lehvästölle ja juuristolle luodaan kasvutilaa ja alikasvokselle paremmat valoisuusolosuhteet. Tämä luo myös edellytyksiä metsän vaiheittaiselle uudistamiselle. Metsän hoito ei vain edistä puuston kasvuedellytyksiä. Hoidon avulla voidaan myös avata kaukomaisemia tai korostaa yksittäisiä maisemaelementtejä. Hoidettu ympäristö voi myös luoda viihtyisyyttä ja turvallisuutta sekä kohottaa alueen arvoa.
Myös monimuotoisuutta voidaan edistää eri toimenpitein. Esimerkiksi jalopuumetsikön kehitystä voidaan edistää poistamalla kuusia tai paahdeympäristön ominaispiirteitä parantaa puustoa harventamalla. Luontoarvoja voidaan myös vaalia jättämällä alueita käsittelemättä. Hoidettavien alueiden sisään tai reunoille voidaan jättää käsittelemättömiä vyöhykkeitä, joissa peitteisyys ja lahopuusto luovat edellytyksiä monimuotoisuudelle. Käsittelyn intensiteetti ja käsittelyvalikoima on aina riippuvainen tavoitteiden eri painotuksista.
Kaupunkimetsät ovat keskimääräistä vanhempia ja ne ovat rakennetussa ympäristössä kovan rasituksen alla. Taajamapuut ovat alttiita useille metsän tuholaisille. Tyypillisimpiä näistä ovat mm. kirjanpainaja, tervasroso ja juurikäävät. Rakennusten ja reittien läheisyydessä infektoituneet puut aiheuttavat vaaraa. Ne myös levittävät tautia muihin puihin. Tästä johtuen sairaita puita pyritään taajama-alueella poistamaan ennakoiden. Elinvoimainen puusto ja monimuotoinen luonto ovat parhaat aseet tuholaisia vastaan.
Pienpuuston hoidolla tarkoitetaan alikasvoksen harvennusta. Useimmiten pienpuuston hoito keskittyy vesakon poistoon. Alikasvosta ei poisteta kokonaan, vaan toimenpiteissä pyritään säästämään siemensyntyisiä ja kasvukelpoisia puuyksilöitä sekä tiheiköitä eläinten suojapaikoiksi. Alikasvoksen harventaminen antaa lisää kasvutilaa, avaa maisemia, vähentää peitteisyyttä ja luo paremmat edellytykset seuraavan puusukupolven kasvatukselle. Käsittely antaa hoidetun vaikutelman, jolla voidaan vaikuttaa alueen luonteeseen myönteisesti. Hoidossa suositaan monipuulajisuutta.
Taimikonhoidolla tarkoitetaan tasaikärakenteisen taimivaiheenmetsän hoitoa. Useimmiten taimikko harvennetaan sellaiseen kasvatustiheyteen, joka luo parhaat edellytykset puuston jatkokasvatukselle. Liian tiheässä kasvaneet puut riukuuntuvat ja latvusto heikkenee. Havupuuvaltaisissa taimikoissa jätetään lehtipuusekoitusta, tuhojen ehkäisemiseksi ja monimuotoisuuden vuoksi. Lehtipuuvaltaisissa taimikoissa pyritään jättämään kuusia alikasvokseksi tai sekapuustoksi monipuulajisen vaikutuksen vuoksi.
Ennakkoraivauksessa poistetaan alikasvosvesakkoa ennen harvennushakkuun aloitusta. Ennakkoraivaus avaa paremmat näkymät harvennushakkuun toteuttajalle, jolloin vältytään suuremmilta puustovaurioilta. Taajamametsissä ennakkoraivaus pyritään toteuttamaan näkemäraivauksena. Tämä tarkoittaa sitä, että alikasvosta poistetaan ainoastaan suurempien puiden ympäriltä, puutavaran varastopaikoilta ja mahdollisesti ajourilta. Hakkuun jälkeen voidaan myös toteuttaa jälkiraivaus, jolloin raivataan hakkuussa vaurioitunut alikasvos.
Nuoren metsän hoitoa tehdään metsissä, joissa taimikonhoito on jäänyt tekemättä ja puusto on kasvanut liian paksuksi, jotta sen voisi toteuttaa raivaussahalla. Hoitamatta jäänyt puusto on usein riukuuntunutta ja latvukset supistuneet. Hoidolla luodaan paremmat kasvuedellytykset jäljelle jäävälle puustolle.
Maanmuokkauksella parannetaan metsänuudistumisen edellytyksiä, Käännetty maa mahdollistaa taimille juuriyhteyden kivennäismaahan, lämpimämmän kasvualustan ja korkeamman kasvupaikan heinää ja vesakkoa vastaan. Taajamametsissä suositaan luontaista uudistamista ja maanmuokkausta pyritään välttämään tai se tehdään mahdollisimman kevyesti.
Ensiharvennus on ensimmäinen käsittely puuston biologisessa kierrossa. Esiharvennus toteutetaan puuston ollessa noin 30-40v. iässä. Harvennuksessa poistetaan puustosta noin neljäsosa. Tavoitteena on parantaa jäävän puuston latvustoa ja juuristotilaa. Ensiharvennuksella luodaan edellytyksiä eri-ikärakenteiselle kasvatukselle. Jos ensiharvennusta ei tehdä puusto riukuuntuu ja latvukset supistuvat. Tämä altistaa puuston myrsky- ja lumituhoille. Järeää ja pitkäikäistä puustoa pääsee kehittymään vähän ja ensimmäisten vuosikymmenten kasvatuspanokset menevät hukkaan.
Harvennushakkuut toteutetaan usein puuston ollessa noin 60 vuoden iässä. Harvennuksia tehdään myös kiertoajan ”loppupuoliskolla” ennen seuraavan puusukupolven kasvatusvaihetta. Väljennysharvennuksessa puusto harvennetaan hyvin harvaksi, jolloin alikasvoksella on tilaa ja valoa kasvaa. Tämä myös turvottaa yllä olevan puuston rungot hyvin paksuiksi. Kuten ensiharvennuksissa, tavoitteena on parantaa puuston elinvoimaa puuston kasvutilaa lisäämällä. Eri-ikärakenteisessa kasvatuksessa huomio kohdistuu myös alikasvoksen kasvatukseen.
Harvennusta voidaan tehdä usealla eri tavalla kohteesta ja kasvatusstrategiasta riippuen. Harvennus voi kohdistua suurimpiin puihin, jolloin säästettävien nuorempien puiden avulla voidaan jatkaa metsikön kiertoaikaa pidemmälle. Tämä on tavanomaista niin sanotussa jatkuvassa kasvatuksessa, jossa tavoitteena on kasvattaa puustoa jatkuvapeitteisenä. Tasaikärakenteisessa kasvatuksessa harvennus kohdistuu nuorempiin ja kasvussa jälkeen jääneisiin puuyksilöihin. Tällöin puusto on hakkuun jälkeen keski-iältään vanhempi mutta seuraavassa käsittelyssä on vähemmän vaihtoehtoja uuden puusukupolven kasvattamisessa. Tuhometsikössä voidaan myös tehdä latuharvennuksia, jolloin keskitytään sairaiden puuyksilöiden poistamiseen.
Poimintahakkuulla tarkoitetaan vanhemman puuston harvennustyyppistä hakkuuta. Siinä pyritään poistamaan suurimpia puuyksilöitä, jotta luodaan tilaa kehittyneelle alikasvokselle. Tavoitteena on myös alentaa puuston keski-ikää. Poimintahakkuu soveltuu erityisesti sekametsäkohteisiin, joissa suurten kuusten poistaminen tuo paljon lisätilaa ja valoa alikasvokselle.
Pienaukkohakkuu on poimintahakkuun lisäksi toinen peitteisen metsänkäsittelyn hakkuumenetelmä. Siinä tehdään metsikön sisään tai reunoille pienialaisia n. 30-50m leveitä aukkoja. Tavoitteena on lisätä valoisuutta ja tilaa pienalaisesti, jotta reunapuusto voi siementää aukot tulevaisuuden kasvatusta silmällä pitäen. Pienaukkohakkuu soveltuu erityisesti yksipuulajisiin kuusikoihin, joissa valoisuusolosuhteet ovat heikot uusien taimien kehittymiselle. Pienaukkojen avulla on mahdollista muuttaa kuusikoiden puulajisuhdetta lehtipuuvaltaisemmaksi. Koska lehtipuut vaativat paljon valoa.
Kaistalehakkuu toimii samalla periaatteella kuin pienaukkohakkuu mutta siinä aukon kokonaisala voi olla suurempi, joskin kaistaleen leveys ei ylitä 50 metriä. Kaistalehakkuussa hyödynnetään reunapuuston siementävää vaikutusta. Kaistalehakkuita voidaan hyödyntää kohteilla, joissa maisema- tai viheryhteysvaikutus ei häiriinny. Tyypillinen kohde voi olla metsän reunan hakkuu, jossa metsän reunaa vyörytetään sisäänpäin ja yhdessä reunapuuston siemennyksen ja reunan valovaikutuksen kanssa saadaan uusi metsä aikaiseksi.
Siemenpuuhakkuussa jätetään puustoa noin 50-150 runkoa/hehtaari. Tavoitteena on jättää parhaimpia siemenpuita ja niiden avulla siementää käsitelty alue luontaisesti. Siemenpuuhakkuu soveltuu erityisesti kuivahkoille kankaille ja sitä vastaaville soille.
Ylispuuston poistossa poistetaan siemenpuusto alalta, joka on jo taimettunut hyvin. Eri-ikärakenteisessa kasvatuksessa yllä olevaa siemenpuustoa ei poisteta vaan ne jätetään kasvamaan taimikon päälle.
Päätehakkuu tehdään tasaikärakenteisen kasvatuksen kohteissa puuston kiertoajan päätteeksi. Päätehakkuussa poistetaan käsittelyalueelta kaikki puusto monimuotoisuuden säästöpuita ja suojavyöhykkeitä lukuun ottamatta. Alueelta kerätään risut ja puut pois ja alue muokataan seuraavan kevään istutusta varten. Yleisesti ottaen istutusta ei voida suorittaa olemassa olevan puuston alle. Taajamassa ei pääsääntöisesti tehdä päätehakkuita. Tätä voidaan harkita tilanteissa, joissa luontainen uudistaminen ei ole mahdollista esimerkiksi juurikäävän vuoksi. Päätehakkuu voi myös tulla kyseeseen tilanteissa, joissa jäljelle jäävä puusto olisi liian heikko jatkokasvatusta ajatellen (esimerkiksi tuhokohteilla). Näissä tapauksissa on järkevintä aloittaa puuston kasvatus taimivaiheesta alkaen. Edellä mainittujen tapausten lisäksi kaupungin talousmetsissä tehdään päätehakkuita kohteilla, joissa puustoa on kasvatettu tasaikärakenteisena useita vuosikymmeniä, eikä siirtyminen eri-ikärakenteiseen kasvatukseen ole järkevää. Päätehakkuilta saatu kantorahatulo on myös poiminta- tai pienaukkohakkuuta suurempi.
Tontti- tai infrahakkuissa tavoitteena ei ole metsänkasvatus. Näillä erikoishakkuilla mahdollistetaan kaavan tai infrasuunnitelman mukainen rakentaminen. Kaavoituksen jälkeen entinen metsäalue siirtyy pois metsäkäytöstä ja hoidon tavoitteet väistyvät.
Saat tarvittaessa neuvoja sivuston käytössä asiakaspalvelukeskus Winkistä, puh. 05 616 2220 tai sähköpostilla winkki@lappeenranta.fi .