fi fi fi uz fi et eo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ceb fi fi fi fi fi fi fi nb fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi uz fi et fi en eo fi fi en fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi sv en fi
Digiloikka navetassa - Maatilan Pellervo
RIITTA MIKKONEN, teksti ja kuva
Elina ja Johannes Neuvonen kokevat, että koulutuksista on saanut enemmän kuin tuplahyödyn sillä, että molemmat ovat niihin osallistuneet.
Maitotilan digitalisaatio etenee askel askeleelta. Kun teknologia on tullut tutuksi ja sen merkitys käynyt selväksi, vuorossa on liike­toiminta­suunnitelman päivittäminen sähköiseen muotoon.
Parikkalan Saaren kylässä Luukkolan tilalla toteutettiin sukupolvenvaihdos portaittain kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2005 Johannes Neuvonen aloitti yrittäjyyden vanhempiensa kanssa, ja vuonna 2013 mukaan tuli puoliso Elina. Vuonna 2015 yritysvastuu siirtyi nuorille.
– Vanhemmat ovat vielä meillä töissä ja muutenkin suureksi avuksi, lisäksi on yksi kokoaikainen työntekijä, Johannes kertoo.
Samoihin aikoihin muutoksen kanssa tapahtui suuri murros toimintaympäristössä. Maidon hinta aleni ja kiintiöistä luovuttiin. Yrityksen kehittämiseen tuli uudenlaista, jopa pakottavaa tarvetta. Lisäksi perheen tyttäret Aura ja Vilja olivat juuri vauva- ja taaperoiässä.
Apua haettiin koulutuksesta. Ensin yleistä it-valmennusta, sitten yrittäjän erikoisammatti­tutkinto, johtamisen ja projektisuunnittelun opiskelua. Näille luontainen jatkumo on sähköisen liiketoimintasuunnitelman laatiminen ja käyttöönotto.
– Kaikki vaiheet on saatu tuotua suoraan oman yrityksen kehittämiseen ja laskelmiin, muutoksiin ja laajennusrakentamiseen, Elina toteaa.
Digitalisaatio tai tekniikka sinällään ei ole ollut kummankaan erityinen kiinnostuksen kohde, mutta innostus on kasvanut koulutusten myötä, kun on selvinnyt niistä saatava hyöty yrittäjyydelle.
Neuvoset pitävät hyvänä, että Suomen Yrittäjä­opiston koulutukset on järjestetty kasvu­kauden ulkopuolella, ja niistä on saatu tieto hyvissä ajoin.
Pariskunta on käynyt kaikki koulutukset yhdessä, mikä tuo kehittämisen luontevaksi osaksi päivittäistä työtä ja jopa perhe-elämää.
Yhteiset tavoitteet ovat kirkastuneet. Lähin sparraaja on aina lähellä, idean voi laittaa testiin koska vain, ja palautteen saa välittömästi. Asioita voidaan pohtia navetalla, kahvipöydässä tai saunan lauteilla.
– Vaikka molemmat olemme kiinnostuneita koko yrityksen toiminnasta, meillä on kuitenkin omat vahvuusalueemme. Minä hoidan sisätöitä ja perhettä, ja olen enemmän tietokoneella. Otan myös enemmän vastuuta käytännön sujuvuudesta navetassa. Johannes puolestaan vastaa esimerkiksi jalostuksesta ja ruokinnasta, kuten myös pelloista ja ulkopuolisista neuvotteluista, Elina kuvaa.
Kaikesta koulutuksesta luonneanalyyseineen on saatu vahvaa tukea työnjakoon ja päivittäisiin toimintoihin. Lisäksi hyötyä koituu esimerkiksi rahoitusneuvotteluissa ja lupaprosesseissa. Selvät laskelmat ja pohditut suunnitelmat vakuuttavat vastapuolen ja nopeuttavat käsittelyä. 
Neuvoset toteavat tulevan talven olevan ensimmäinen, jolloin he eivät ole menossa mihinkään uuteen koulutukseen. Nyt kehittäminen muuttuu käytännön toiminnaksi sähköisen liiketoimintasuunnitelman myötä. Raskaiden rakentamis- ja remonttivuosien jälkeen on aika myös levätä.
– Liikevaihtoon ja tulokseen ollaan tyytyväisiä, vaikka ne eivät pienen lehmämäärän vuoksi olekaan vertailukelpoisia muihin kahden robotin navettoihin, Johannes sanoo.
Isompaa rakentamista ei siis ole lähiaikoina näköpiirissä. Puitteet on saatu kuntoon ja arki pyörii. Seuraava askel on kiinnittää yhä enemmän huomiota talouden tunnuslukuihin ja mikä niihin vaikuttaa. Tässä ovat ratkaisevana apuna Minun maatilani -ohjelmistot, kuten WebWakka.
– Kun tunnusluvut saadaan havainnollisina graafeina, niitä tulee myös seurattua, Elina to­teaa.
Luukkolan tilalla on aina panostettu eläinterveyteen ja karjan hyvinvointiin, ja sitä halutaan kehittää edelleen. Suunnitelmissa on esimerkiksi laiduntamismahdollisuuksien lisääminen. Se toisi karjan myös näkyväksi kylällä.
Seuraava digiloikkakin on mielessä, toiminnasta halutaan kertoa avoimesti sosiaalisen median kautta.
● Omistajat: Elina (31) ja Johannes Neuvonen (35), lapset Aura (7) ja Vilja (6).
● Karja: 130 lypsävää kahden robotin navetassa.
● Keskituotos: 11 300 kg maitoa, energiakorjattuna 1 1 700 kg.
● Hehtaarit: 208 ha peltoa, josta suurin osa vuokrattua.
● Työntekijät: Tila työllistää molemmat yrittäjät, palkattuina on yksi vieras työntekijä sekä
Naudoille on tärkeää päästä makaamaan 12–14 tuntia vuorokaudessa, ja makuu­aikaa voidaankin pitää yhtenä lehmän hyvin­voinnin mittarina. Hyvä makuu­alusta näkyy myös tuotoksessa sekä hyvänä jalka-, sorkka- ja utareterveytenä.
Tanskalainen maajussi luottaa luomuun
Hestbjergin luomu­sika­tila Tanskassa tuottaa lihaa omalla merkillään. Kuluttajat ovat ihastuneet ulkoilma­possuihin.
”Ensin täytyy oppia puhumaan nautaa”
Lehmien sosiaalistumisesta hyötyvät kaikki. On tärkeää, ettei nauta pelkää muita nautoja tai ihmistä.
Palomuurin takana on turvallista tehdä töitä
Mika ja Sirkku Nieminen Ruokoniemen tilalla Ylöjärvellä voivat olla melko rauhallisin mielin kyberhäiriöuutisista. Kahden robotin maitotila on vastikään uudistanut tietoverkkonsa ja panostanut tehokkaaseen palomuuriin.
Lanta on tänä vuonna entistä arvokkaampaa. Yhtäkään ravinnekiloa ei kannata haaskata huolimattomalla lannan käsittelyllä.
Tuulivoimasta tuottoa – ja tuloveroa
Tärkein hoidettava on maan kasvukunto
Tanskalainen maajussi luottaa luomuun
”Ensin täytyy oppia puhumaan nautaa”
Palomuurin takana on turvallista tehdä töitä
Puhelin 020 413 2636
(Ma-pe klo 8-17, hinta 8,35 snt/puhelu + 16,69 snt/min (alv 24 %) soittaessa kotimaan lanka- ja matkapuhelinliittymistä.)
Simonkatu 6, PL 77, 00101 Helsinki
Copyright 2017 Pellervo | Kaikki oikeudet pidätetään