fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Uusi laki takaa vankemman perustan ehkäisevälle päihdetyölle - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Moni ehkäisevän päihdetyön toimija tuuletti viime maaliskuussa, kun sosiaali- ja terveysministeriö tiedotti, että laki ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä astuu voimaan vuoden lopussa. Tieto uudesta laista vastasi myös monen asiantuntijan toiveeseen ehkäisevän päihdetyön ohjauksen jämäköittämisestä kunnissa.
Uusi laki nostaa kunnat ehkäisevän päihdetyön keskiöön. Samalla se vahvistaa kuntien tieto-ohjausta, yhdistää päihde-, tupakka- ja rahapelihaittojen ehkäisytyön sekä työn tietopohjan, ja osallistaa toimijat elinkeinoelämästä kuntalaiseen saakka.
Presidentin jo vahvistama laki ei käytännössä tuo kunnille uusia tehtäviä, vaan se päivittää raittiustyölain 2010-luvulle muun muassa käsitteiden, työn koordinaation ja keinovalikoiman osalta. Päivitetty laki ei velvoita kuntia hoitamaan ehkäisevää päihdetyötä tietyllä tavalla, vaan kunnat voivat edelleen valita, miten ehkäisevän päihdetyön järjestävät.
Päivitykselle on tilausta: sekä selvitykset että kentän kokemustieto ovat osoittaneet, että raittiustyölaki ei ole riittävästi ohjannut kuntien ehkäisevää päihdetyötä. Kunnat ja kuntalaiset ovat joutuneet epätasa-arvoiseen asemaan päihde-, tupakka- ja rahapelihaittojen ehkäisyn osalta.
Jatkossa kunnille tarjotaan myös aiempaa vahvempaa tukea kansalliselta ja aluetasolta. THL valmistelee Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelmaa lain toimeenpanon tueksi. Tavoite on, että kunnille tarjotaan valikoima toimenpiteitä ja hyväksi todettuja keinoja, joista he voivat valita kuntansa tilanteeseen parhaiten istuvat mallit.
Ehkäisevän päihdetyön paikalliset toimijat liputtavat sektorirajat ylittävän yhteistyön puolesta. Yhteistyö on myös toimintaohjelman ja lain henki. Käytännössä kunnat voisivat jatkossa esimerkiksi kehittää yhteistyötä elinkeinoelämän kanssa sekä tiivistää kuntatoimijoiden välistä työtä ikärajavalvonnan tehostamiseksi ja humalajuomisen vähentämiseksi.
Ehkäisevä päihdetyö kaventaa terveyseroja ja on sijoitus tulevaisuuteen
Uudessa hallitusohjelmassa terveyserojen kaventaminen on nostettu vahvasti esiin. Tämän tavoitteen saavuttaminen on uhattuna tilanteessa, jossa kuntien velvoitteita pyritään karsimaan.
Väestön terveyserojen kaventamisen kannalta päihdehaittojen ehkäisyyn on panostettava. Sosioekonomiset terveyserot ovat kasvussa erityisesti miehillä, joilla jopa 60 prosenttia tuloryhmien välisestä elinajanodotteen erosta johtuu alkoholi- ja tupakkakuolemista. Suomessa matalapalkkaisella työntekijällä on odotettavissa huomattavasti vähemmän elinvuosia kuin siistiä sisätyötä tekevällä kovempipalkkaisella valkokaulustyöntekijällä, mistä alkoholi ja tupakka selittävät leijonan osan.
Ehkäisevän päihdetyön tarve on kasvanut erityisesti alkoholin kulutuksen ja alkoholihaittojen lisäännyttyä. Alkoholinkulutus on edelleen korkealla tasolla, ja kansansairauksien ehkäisyn näkökulmasta alkoholinkulutuksen vähentäminen on yksi keskeisimpiä keinoja. Alan asiantuntijat nostavat tuoreessa ennakointitutkimuksessa alkoholinkulutuksen ja humalajuomisen hillitsemisen ehkäisevän päihdetyön keskeisiksi painopistealueiksi.
Terveyserojen lisäksi päihteet ja rahapelaaminen aiheuttavat haittoja muille kuin käyttäjille itselleen. Päihteistä alkoholi aiheuttaa haittoja selvästi eniten, kuten poissaoloja työpaikalta, päihdeperheiden lasten pahoinvointia ja yöllistä katuväkivaltaa.
Yhteiskunnalle päihteiden käyttö aiheuttaa vuosittain lähemmäs kahden miljardin euron suuruiset välittömät kustannukset. Talouden kuormittumisen on huomioinut ensimmäistä kertaa myös merkittävä talousjärjestö OECD.
Päihde-, tupakka- ja rahapelihaitat ovat juuri niitä yhteiskunnallisia ongelmia, joiden ehkäisytoimia kannattaa lakiperustaisesti tukea. Ehkäisytyön leikkaaminen taloudellisten paineiden alla voi tuoda palveluiden tuottamisesta vastaaville kunnille kalliin laskun inhimillisten kärsimysten lisäksi. Uusi laki ja tätä tukeva ohjelmatyö suuntaavat väheneviä resursseja tarkoituksenmukaisella tavalla.
Laki ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä (523/2015)
Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelman valmistelu. Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet -sivusto thl.fi’ssä
Katariina Warpenius ym. Ehkäisevä päihdetyö Suomessa 2025 -ennakointitutkimus. Raportti 15/2015, THL
Jaana Markkula kehittämispäällikkö Päihteet ja riippuvuudet, THL
Katariina Warpenius erikoistutkija Päihteet ja riippuvuudet, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.