fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Synnytys herättää paljon tunteita - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Synnytys on naisen elämän merkittävimpiä yksittäisiä kokemuksia. Se herättää paljon tunteita: innostuneesta odotuksesta ahdistavaan pelkoon, ja onnenhuumasta synnytystraumaan. Yhdelle synnytys on voimaannuttava matka oman kehon ja mielen kykyihin, toiselle ahdistava yhdistelmä hädän, pelon ja kykenemättömyyden tunteita.
Kokemuksella on naiselle ja perheelle suuri merkitys. Se heijastuu naiseuteen, seksuaalisuuteen, äitiyteen, varhaiseen vuorovaikutukseen, imetykseen, parisuhteeseen ja koko perheen vauva-aikaan.
Kaikkia synnytykseen liittyviä ikäviä tapahtumia ei synnytystavasta riippumatta voida välttää, mutta moniin asioihin on mahdollisuus vaikuttaa, ja siten parantaa synnytyskokemusta.
Raskaudenaikainen synnytykseen valmentautuminen on tärkeää. Siitä huolimatta synnytysvalmennusta on karsittu ja siirretty synnytyssairaaloista neuvoloihin osaksi perhevalmennusta. Synnytysvalmennuksen sisältö ja määrä vaihtelevat alueellisesti huomattavasti. Hyvä synnytysvalmennus etenkin rentoutusharjoitteluun liitettynä parantaa tutkitusti synnytyskokemusta ja lievittää synnytyspelkoa.
Luottamus itseensä synnyttäjänä rakennetaan raskausaikana. Pääkaupunkiseudulla on juuri aloitettu lievästä synnytyspelosta kärsivien ensisynnyttäjien synnytysvalmennus. Vastaavia synnytyssairaaloissa pidettäviä valmennuksia on myös muualla Suomessa. Suunta on oikea, ja sen toivoisi laajenevan koskemaan jokaista ensisynnyttäjää. Ennaltaehkäisy kannattaa!
Synnytyskokemukseen vaikuttavat tulevan äidin henkilökohtaiset, taustalla olevat tekijät. Näitä ovat mm. tietyt persoonan piirteet, traumaattiset aiemmat tapahtumat, mielenterveyden häiriöt, tukiverkoston puute ja synnytyspelko. Näiden asioiden huomiointi, ja tarvittaessa riittävä tukeminen, on tärkeää pyrittäessä hyvään synnytyskokemukseen. Esimerkkinä hyvällä synnytyspelon hoidolla voidaan vaikuttaa positiivisesti synnytyskokemukseen synnytystavasta riippumatta.
Turvallisuuden tunne auttaa luomaan ehjän synnytyskokemuksen
Synnytyksen hoidolla on luonnollisesti suuri merkitys synnytyskokemukselle. Kätilön tehtävä on olla synnyttäjän kanssakulkija. Tieto ja tuntemus itsestä lisäävät pystyvyyden ja turvallisuuden tunnetta. Synnytys vie mennessään ja antautuminen on helpompaa, kun uskaltaa elää hetkessä.
Synnytyksen aikana nainen on herkkä ja haavoittuva. Turvallisuuden tunne, kuulluksi tuleminen ja arvostava kohtaaminen henkilökohtaisella tasolla ovat silloin erityisen merkittäviä asioita. Ne auttavat luomaan ehjää kokemusta myös silloin, kun synnytyksessä kaikki ei mene niin kuin toivoisi. Jokaisella synnyttäjällä on oikeus kätilön ja tarvittaessa lääkärin, riittävään, kiireettömään läsnäoloon ja omanlaiseen, itselle hyvään synnytykseen ja synnytyksen hoitoon.
Synnytyksen jälkeen on tärkeää käydä synnytystä läpi ammattilaisten kanssa. Näin kaikki synnyttäjät saavat mahdollisuuden jäsentää kokemustaan.
Naisen ajatukset ja tunteet synnytyksestä saattavat ensimmäisten viikkojen kuluessa elää paljon.
Suurimmalla osalla naisista synnytys on positiivinen kokemus. Synnytyksen jälkeen äiti voi olla väsynyt, uupunut tai kipeä, jolloin saattaa herkemmin kokea, että koko synnytys oli negatiivinen kokonaisuus. Kun väsymys ja kipu väistyvät, ja tunne-elämä hormonitoiminnan myötä tasoittuu, saattaa äidille jäädä tunne, että oikeastaan kaikki menikin ihan hyvin.
Toisaalta taas juuri synnyttänyt äiti voi olla tyytyväinen, ja negatiivisten tunteiden tulva pääsee avautumaan mielessä vasta myöhemmin. Tästä syystä synnytyskokemusta on syytä arvioida sekä synnytyssairaalassa että neuvolassa, jotta synnyttäneen äidin kokemuksen muutos voidaan havaita.
Äidin kokemuksella ei kuitenkaan aina ole yhteyttä synnytyksen lääketieteelliseen kulkuun. Synnytyksessä traumatisoitunut ei useinkaan halua puhua synnytyksestä vältellessään kaikkea aiheeseen liittyvää, joten mahdollisen trauman tunnistaminen ilman seulontaa on usein mahdotonta. Tunnistaminen mahdollistaa avun tarjoamisen naisille, joilla on negatiivinen synnytyskokemus.
Synnytystrauma vaikuttaa elämään monella tavalla
Pääkaupunkiseudulla on käytössä VAS-mittari synnytyskokemuksen systemaattiseen seulontaan sekä sairaalassa että neuvoloissa. Huonon synnytyskokemuksen jälkeen järjestetään tukea kätilön tai lääkärin vastaanotolla. Joillekin riittää synnytyksestä ja sen herättämistä tunteista keskustelu ammattilaisen kanssa neuvolassa tai synnytyssairaalassa, ja osa tarvitsee terapeuttista apua.
Käsittelemätön synnytystrauma vaikuttaa usein elämään monella tavoin ja sen vuoksi synnytyskokemusta on tärkeä käsitellä, riippumatta siitä toivooko uutta raskautta.
Synnytyskokemukseen on siis mahdollista vaikuttaa jo raskausaikana, synnytyksen kuluessa ja vielä sen jälkeenkin.  Vaikka suurimmalla osalla synnytyskokemus on jo nyt positiivinen, on tavoitteenamme entisestäänkin parantaa synnytyskokemusta. Jokaisella naisella on oikeus hyvään synnytyskokemukseen!
Hanna Rouhe erikoislääkäri Naistentaudit ja synnytykset, HUS
Johanna Lampinen projektityöntekijä Naistentaudit ja synnytykset, HUS
Tuovi Hakulinen forskningschef Kunskapsledning och medskapande, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.