fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi nb fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kehitysvammaisten ihmisten osallisuus toteutuu vuorovaikutuksellisten prosessien kautta - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Elämme monin tavoin murrosvaihetta, kun sosiaalipalveluita järjestellään uudelleen ja niiden sisältö on muuttumassa. Muutoksessa painotetaan ennen kaikkea itsemääräämisoikeutta. YK:n vammaisten oikeuksien yleissopimuksen ratifiointiprosessi on Suomessa edelleen kesken. Kun lainsäädäntöä uudistetaan, on tärkeää kiinnittää huomiota myös lakien käytönnön soveltamiseen.
Julkisen sektorin hallintokulttuuri edellyttää taloudellista tehokkuutta, julkisten hankintojen kilpailuttamista ja yhä useampien palveluntuottajien käyttämistä. Tämä asettaa suuria vaatimuksia yksittäiselle kansalaiselle. Samalla kun palveluiden käyttäjien osallisuutta ja itsemääräämisoikeutta korostetaan, yksilöillä on entistä suurempi vastuu omien etujensa valvomisesta. Tällöin on vaarana, että erään pienin resurssein varustetun kansalaisryhmän palvelut heikkenevät.
Kansalaisuus merkitsee oikeutta ja mahdollisuutta tulla kuulluksi. Mutta pelkät oikeudet eivät yksin riitä. Osallisuudesta ja kuulumisesta joukkoon neuvotellaan ympäristön kanssa vuorovaikutuksellisessa prosessissa.
Kehitysvammaisilla ihmisillä on resursseja ja tahtoa ohjata omaa elämäänsä, mutta he tarvitsevat tukea toiveidensa muotoilemiseen ja päätöksentekoon niin pienissä kuin suurissakin asioissa. Tämä tarkoittaa sitä, että heidän täytyy saada tietoa ymmärrettävässä muodossa ja mahdollisuuksia kokeilla eri vaihtoehtoja käytännössä – ja että vaihtoehtoja ylipäänsä on olemassa. Ihmiset tarvitsevat tukea ymmärtääkseen vaihtoehtoisten päätösten seuraukset. He tarvitsevat riittävästi aikaa ja mahdollisuuksia keskustella luotettavan henkilön kanssa ennen päätösten tekemistä. Henkilökunta tarvitsee enemmän tietoa erilaisista kommunikaatiokeinoista ja päätöksenteon tukemiseen liittyvistä työmenetelmistä.
Henkilökunta tarvitsee enemmän tietoa puhetta tukevasta ja korvaavasta kommunikoinnista ja päätöksenteon tukemisesta
Arkipäivän keskustelut ajatuksista ja toiveista ovat tilaisuus rakentaa luottamusta asumisyksiköiden asukkaiden ja henkilökunnan välille. Kehitysvammaiset ihmiset eivät koe yksilöllistä palvelusuunnitelmaansa välineeksi, jolla he voisivat ohjata omaa elämäänsä. Henkilökuntakaan ei pidä palvelusuunnitelmia työvälineenä. Kehitysvammaisten ihmisten osallisuuden vahvistaminen suunnitteluprosessissa edellyttää, että he saavat itse päättää, ketkä osallistuvat heitä koskeviin suunnittelukokouksiin, ja että heille annetaan mahdollisuus käydä suunnitelmiin liittyviä asioita läpi etukäteen ja jälkikäteen. Palvelusuunnitelmien läpikäyntiä voidaan helpottaa tekemällä niistä selkokieliset versiot, sisällyttämällä niihin erilaisia kuvia tukimateriaaliksi tai laatimalla ne pelkästään kuvien muotoon tai DVD:lle.
Reflektiivinen asennoituminen ja luottamus avaimia osallisuuteen käytännön työssä
Näkemys toimintarajoitteista ihmisoikeuskysymyksenä sekä palveluiden käyttäjien laajempi itsemääräämisoikeus ja osallisuus asettavat uusia vaatimuksia kehitysvamma-alan ammattilaisille. Kehitysvammaisten ihmisten rooli aktiivisina kansalaisina määrittyy suhteessa siihen, miten henkilökunta mieltää oman roolinsa. Sekä henkilökunta että palveluiden käyttäjät hakevat uusia rooleja. Kun henkilökunta on epävarma siitä, mikä on oikein ja mikä väärin, he ovat määrittelemässä omaa rooliaan uudelleen. Palveluiden käyttäjät miettivät omaa asemaansa ja ovat epävarmoja oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan. Sekä käyttäjät että henkilöstö ilmaisevat tarvitsevansa tukea uusissa rooleissaan. Henkilökunnan reflektiivinen asenne sekä palveluita käyttävien kehitysvammaisten ihmisten ilmaisema luottamus henkilökuntaa kohtaan voivat muodostaa hyvän pohjan, jonka varassa palveluiden arkipäivän kysymyksiä voidaan pohtia yhdessä. Se vuorostaan luo edellytykset sille, että osallisuus on luonnollinen osa kehitysvammaisten ihmisten arkipäivää palveluiden käyttäjinä.
Lindqvist, Ann-Marie. Personer med utvecklingsstörning skapar och utövar sitt sociala medborgarskap – spänningsfält kring delaktighet.
Ann-Marie Lindqvist vik. universitetslektor Helsingfors universitet
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.