fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Isistä ja pojista tuli läheisiä vaivihkaa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Missä maassa teinipojilla on parhaat välit vanhempiinsa? Asiaa on tutkittu WHO:n koululaistutkimuksessa tänä vuonna. Tässä maassa varhaisteini-ikäisten poikien on helpompaa puhua vaikeista asioista isänsä kanssa kuin missään muussa tutkituista 42 maasta. Maalle on erityistä sekin, että poikien isä-suhteeseen ei vaikuta perheen varallisuus.
Maa ei ole Ruotsi, jossa perheen talous vaikuttaa perheen vuorovaikutukseen.  Poikien on siellä sitä helpompaa puhua isälle, mitä paremmin perhe tulee toimeen. Ruotsissa vaikeneminen ei ole kultaa.
Maa on Suomi. Vaikka iän myötä suomalaispoikien suhde isään hieman haaleneekin, vielä yläkoulun päättövaiheessa suomalaispojilla on läheisemmät välit isäänsä kuin yhdessäkään naapurimaista. Koko läntisen Euroopan maista vain Islannissa ja Alankomaissa tämänikäiset pojat suhtautuvat isäänsä hieman luontevammin kuin Suomessa.
Tytöt kokevat isänsä vieraammiksi, puhevälit isään ovat etäisemmät kuin vaikkapa siskoilla Ruotsissa tai Norjassa. Iän myötä suomalaistyttöjen sijoitus kansainvälisessä vertailussa heikkenee. Lisäksi varakkaammissa perheissä isät ovat läheisempiä tyttäriensä kanssa kuin köyhemmissä perheissä.
Tutkimuksen osallistujamaat ovat pääosin Euroopasta, mutta mukana oli myös Kanada ja Israel. Sen mukaan 11-vuotiailla huonoin suhde isäänsä on ranskankielisessä Belgiassa, jossa vain kaksi kolmasosaa pojista piti isän kanssa puhumista helppona. Suomessa puhuminen oli helppoa yhdeksälle pojalle kymmenestä (92 %).
Maiden ja kulttuurien väliset vertailut ovat tunnetusti vaikeita, joten yllättävän tuloksen ilmetessä on syytä olla varuillaan. Erot voivat johtua siitä, että samalla käsitteellä on hieman eri sisältö eri maissa. Tunnettu esimerkki on terveys, jonka tavanomaista, häiriötöntä tilaa suomalainen kuvaa hyväksi, mutta venäläinen tai puolalainen normaaliksi. Jos siis ihmisiltä kysytään, onko terveytesi hyvä, suomalaiset ja venäläiset ajattelevat hieman eri asiaa. Muita mahdollisia virhelähteitä ovat käännösvirheet tai muut metodiset virheet, vaikkapa erot vastausprosenteissa.
WHO:n tutkimus perustuu tarkasti säädeltyyn kansainväliseen tutkimusprotokollaan, jolla pyritään huolellisesti minimoimaan nämä virheet. Silti yllättävää tulosta on järkevää varmentaa muualta. Vastaavia kansainvälisiä vertailuja ei ole, mutta eräissä kotimaisissa tutkimuksissa on kysytty nuorilta hieman samankaltaista tietoa. Ne osoittavat, että poikien keskusteluvaikeudet vanhempiensa kanssa ovat vähentyneet kymmenen viime vuoden kuluessa. Vastaavasti Helsingissä pojat kuvaavat perheen ilmapiirin paremmaksi kuin tytöt. Tätä mieltä pojista on 71 prosenttia.
Jos tuloksessa on perää, miksi havainto tuntuu niin yllättävältä? Vanhemmuutta tavataan käsitellä ongelmien kautta niin, että vanhempien ja vanhemmuuteen liittyvät huolet korostuvat. Paljon on puhuttu vanhemmuuden kriisistä. Niinpä on hyvin mahdollista, että hiljainen muutos isän roolissa on jäänyt havaitsematta. Nykyisät ovat yhä useammin mukana lastensa arjessa, ehkä vielä luontevammin poikien kanssa harrastuksissa kuin tyttöjen.
Vaikka isyysvapaata edelleen käyttää pidempiä jaksoja vain pieni osa isistä, ehkä lyhyetkin kaudet ovat lähentäneet sukupolvia toisiinsa. Populaarikulttuurikin tukee muutosta, sillä toiminnan ja työn kautta isyyttänsä ilmentävät miehet alkavat olla reliikkejä.
Jos ovat isät, ovat pojatkin muuttuneet. Teininpojan ei enää tarvitse harjoitella ja demonstroida miehisyyttä perinteisin keinoin, kun miehen mallit ovat laventuneet. Jalkapallotähdet ja selfiet ovat tuoneet poikien maailmaan uudenlaista esteettisyyttä. Päihdekulttuurissa näkyy uusraitistuminen, johon selitystä on haettu monikulttuurisuudesta: muualta tulevat ovat tarjonneet nuorille uskottavan mallin pysyä raittiina.
Kulttuurinen omakuvamme pitää kuitenkin sisällään mykkiä isiä, marttyyreina vaikenevia äitejä, veljessotaa unohtamatta. Voi olla aika uudistaa tätä käsitystä ja nostaa Pisa-tulosten keskustelun rinnalle puhumisen Euroopan mestaruus. Sivumennen Pisassakin on tarjolla kultamitali: tyttöjen lukutaito on OECD-maiden huippua.
Mutta se onkin toinen juttu.
Growing up unequal. Health Behaviour in School-Aged Children. WHO Europe 2016
Growing up unequal: gender and socioeconomic differences in young people’s health and well-being. Health Behaviour in School-aged Children (HBSC) study: international report from the 2013/2014 survey
Sakari Karvonen tutkimusprofessori Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.