fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Monta tuottajaa – onnistuuko monialainen yhteistyö? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Toimittaja Tiina Merikanto kirjoittaa (Yle 9.1.2019) sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen monituottajamallin asettamista haasteista palvelujärjestelmälle. Vaarana on palvelujen pirstoutuminen, minkä kärsijöiksi joutuisivat erityisesti heikoimmassa asemassa olevat, paljon palveluja tarvitsevat ihmiset.
Monen erilaisen palveluntuottajan mallissa ei monialainen yhteistyökään suju samoin kuin nykyisessä pääasiassa julkisen sektorin sisäisessä yhteistyössä. Palvelujen asiakaslähtöisyyden näkökulmasta yhteistyölle on kuitenkin yhä selkeämpi tilaus.
Seurasimme uusien palvelukokonaisuuksien ja toimintamallien rakentamista Osatyökykyisille tie työelämään (OTE)- kärkihankkeessa. Alueellisissa kokeiluissa rakennettiin toimintamalleja, joiden avulla osatyökykyiset tai heikossa työmarkkina-asemassa olevat ihmiset pääsisivät nykyistä helpommin töihin ja heidän osallisuuttaan tuettaisiin.
Kokeiluissa onnistuttiin hyvin verkostoimaan alueen keskeiset toimijat ja luomaan jopa maakunnallisesti yhteisesti jaettua näkemystä siitä, mitä heikossa työmarkkina-asemassa olevien työllistyminen ja osallisuuden lisääminen edellyttää.
Toimijat visioivat ja suunnittelivat yhdessä monialaista palvelurakennetta, joka parhaalla mahdollisella tavalla mahdollistaisi työhön, opintoihin, osallisuutta tukevaan toimintaan tai muihin tarpeenmukaisiin palveluihin siirtymisen.
Yhdessä luodut mallit perustuivat pitkälti kuntien, työ- ja elinkeinohallinnon, Kelan ja ammatillisten oppilaitosten väliselle yhteistyölle.
Lähitulevaisuudessa monialainen yhteistyö mutkistuu, kun palvelujen tuottaminen hajaantuu yhä useammalle toimijalle. Heikossa työmarkkina-asemassa olevien kohdalla kyse ei ole vain sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistuksesta ja siihen liittyvästä valinnanvapaudesta, asiakasseteleistä ja henkilökohtaisesta budjetista.
Kuviossa ovat mukana myös TE-palvelujen tai kasvupalvelujen tuottajat, Kelan palvelut sekä kuntien terveyden ja hyvinvoinnin edistämisen, koulutuksen ja työllistymisen palvelut. Palveluja tuottavat entistä useammin yritykset ja järjestöt.
Yhteistyön tekemistä tässä tulevaisuudessa on vaikea hahmottaa, saati harjoitella, etukäteen.
Tiedetään, että monialainen työskentely vie aikaa ja henkilöstöresursseja ja edellyttää johdolta vahvaa sitoutumista ja tukea. Yhteisen työskentelyn hyödyt ovat lyhyellä aikavälillä vaikeasti todennettavissa, koska yhteistyötä ja palvelujen yhteensovittamista tarvitaan juuri niiden asiakkaiden kohdalla, joiden tilanteet ovat erityisen mutkikkaita, aikaa vieviä ja vaikeasti ratkaistavissa. Erilliset tietojärjestelmät, yhtenäisen seurannan puute ja tiedonkulun viiveet hankaloittavat osaltaan yhteistyön tekemistä.
Nämä haasteet asettuvat uuteen valoon, kun tunnistetaan julkisen ja yksityisen palvelutuotannon erilaiset lähtökohdat. Kysymyksiä ovat muun muassa:
Miten tuloksiin ja keskinäiseen kilpailuun perustuvassa markkinamallissa luodaan palveluntuottajille kannusteita tehdä yhteistyötä?
Miten monialainen yhteistyö ja palvelujen yhteensovittaminen saadaan kirjattua kilpailutuksiin ja sopimuksiin?
Miten luodaan yhtenäiset tietojärjestelmät ja varmistetaan tiedonkulku yksittäisten palveluntuottajien välillä vaarantamatta asiakkaan oikeusturvaa?
Monialainen yhteistyö ja palvelujen yhteensovittaminen ovat tärkeitä lähtökohtia paljon palveluja käyttävien kohdalla. Keskiössä tulee olla asiakkaiden tarpeet ja toimintamahdollisuudet monimutkaisessa palvelujärjestelmässä.
Hallinnonalojen omista siiloista uloskatsominen, yhteisen ymmärryksen rakentaminen ja laajempien palvelukokonaisuuksien muodostaminen ovat ensimmäinen askel.
Seuraavaksi täytyy miettiä ne konkreettiset keinot, joilla monialainen yhteistyö ja palvelujen yhteensovittaminen monen erilaisen palveluntuottajan tulevaisuudessa varmistetaan.
Tutkimuksesta tiiviisti -julkaisu: Heikossa työmarkkina-asemassa olevien asiakkaiden osallisuus ja monialainen yhteistyö palveluissa.
Mallit työllistymiseen ja osallisuuteen -projektin (OTE 4) alueellisten kokeilujen arvioinnin loppuraportti
Mallit työllistymiseen ja osallisuuteen -projektin (OTE 4) toimintamallit Innokylässä
Peppi Saikku erikoistutkija Sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Sanna Blomgren tutkija Sosiaalipolitiikan tutkimus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.