fi fi fi fi sv en fi fi fi fi vo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Yhdenvertaista turvallisuutta asuinpaikasta riippumatta - TUOVI
Sisäisen turvallisuuden tila Avaa alavalikko Sisäisen turvallisuuden tila
Miten tämä työ on tehty?
Sisäisen turvallisuuden yhteistoimintamalli Avaa alavalikko Sisäisen turvallisuuden yhteistoimintamalli
Turvallisuuden tunne ja strateginen viestintä
Paikallisen ja alueellisen turvallisuustyön uudistamistarpeet
Harvaan asuttujen alueiden turvallisuusosaaminen ja valmius
Ikääntyneiden asumisturvallisuus ja avunsaanti hätätilanteessa
Ammattimaisen ja järjestäytyneen rikollisuuden kasvualustojen vähentäminen ja torjunta
Polarisaatio, konfliktinratkaisu ja häirintä
Toimenpidekortit Avaa alavalikko Toimenpidekortit
Ikääntyneiden asumisen turvallisuuden parantaminen
Alkoholista johtuvien turvallisuushaittojen ennaltaehkäisy
Hyvät käytännöt Avaa alavalikko Hyvät käytännöt
Seminaariaineistot Avaa alavalikko Seminaariaineistot
Valtakunnallinen turvallisuustapahtuma 2022 Porvoo
Valtakunnallinen turvallisuusseminaari 23.-24.1.2020 Hämeenlinna
Turvallisuus 2.0 - valtakunnallinen turvallisuusseminaari 23.-24.1.2019 Kuopio
valtakunnallinen turvallisuusseminaari 24.–25.1.2018 Järvenpää
Valtakunnallinen turvallisuusseminaari 25.-26.1.2017 Turku
Sisäisen turvallisuuden pelit Avaa alavalikko Sisäisen turvallisuuden pelit
Tapahtumakalenteri Avaa alavalikko Tapahtumakalenteri
Yhdenvertaista turvallisuutta asuinpaikasta riippumatta
Arjen turvallisuutta voidaan tarkastella monesta eri näkökulmasta, joista yksi on sitoa turvallisuus asuinpaikkaan.
Maalla ja etenkin harvaan asutuilla alueilla turvallisuusympäristö poikkeaa kaupunkialueista. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että maalla olisi turvattomampaa. Kyselytutkimusten mukaan maaseutua pidetään itseasiassa turvallisempana ympäristönä kuin kaupunkia ja maalla asuvat arvelevat pärjäävänsä häiriötilanteissa paremmin kuin kaupunkilaiset. Toisaalta tilastot osoittavat, miten ambulanssin, palo- tai poliisiauton tulo pihaan kestään pidempään kuin väestöltään tiheillä alueilla. Omatoiminen varautuminen ja onnettomuuksien ehkäisy korostuu juuri maaseudulla, vaikka toki omatoimisuuden pitäisi olla turvallisuuden lähtökohta kaupungissakin. Myös infrastruktuurissa ja uhkissa on eroja. Maalla sähkölinjat kulkevat useammin ilmajohtoina, jolloin sähkökatkojen riski kasvaa. Lasten vanhempia taas saattavat huolestuttaa kevyenliikenteen väylien puuttuminen ja nouseehan otsikoihin myös suurpetoihin liittyvät pelot. Kuten esimerkit osoittavat, arjen turvallisuus on laaja-alaista ja turvallisuuden parantamiseen tähtäävät keinot moninaiset.  Jotta toimenpiteisiin voidaan ylipäätänsä ryhtyä, on syytä kerätä tilannekuvaa ja välittää sitä yli viranomanomais- ja järjestörajojen.
Maaseudun ja harvaan asuttujen alueiden turvallisuuskehityksen seurantaa varten sisäministeriöön asetettiin vuonna 2019 harvaan asuttujen alueiden turvallisuuden asiantuntijaverkoston eli lyhyemmin Harvaturva-verkoston. Verkoston tehtäviä ovat tiedon tuottaminen harvaan asuttujen alueiden haasteista ja mahdollisista ratkaisuista niihin, turvallisuuden vahvistamiseen liittyvien käytäntöjen levittäminen, tiedonkulun vahvistaminen turvallisuusviranomaisten ja muiden harva-alueen toimijoiden välillä sekä yhteiskunnallinen vaikuttaminen harvaan asuttujen alueiden turvallisuuden edistämiseksi. Verkosto koostuu yhdeksästätoista viranomais- ja järjestötoimijasta. Verkoston puheenjohtajana toimii pelastusylijohtaja Kimmo Kohvakka, varapuheenjohtajana pelastusylitarkastaja Jari Lepistö ja sihteerinä allekirjoittanut.
Heti ensimmäisen toimintavuoden alussa verkosto koosti omat hallitusohjelmatavoitteet, joissa korostui turvallisuuspalveluiden saatavuuden parantaminen ja paikallisen turvallisuusyhteistyön kehittäminen. Etenkin poliisien pitkät toimintavalmiusajat harva-alueilla ovat puhuttaneet jäsenistöä mutta kuten viime vuonna julkaistu raportti osoittaa, ratkaisut ovat harvemmin yksinkertaisia. Pelastustoimen osalta tilanne ei ole aivan yhtä dramaattinen, mutta myös sopimuspalokuntien kehittämiseen on kiinnitettävä huomiota, sillä osaavat palokuntalaiset ovat keskeinen turvallisuuden tukijalka harvaan asutuilla alueilla. Asia on tärkeä ja siksi sisäministeriöön on perustettu hiljattain sopimuspalokuntatoiminnan kansallinen yhteistoimintaryhmä. Rajavartiolaitoksen toiminta, kuntien turvallisuustyö ja kylien omatoiminen varautuminen tarvitsevat yhtä lailla kehityspanoksia, jotta turvallisuus saadaan pidettyä hyvällä tasolla alueesta riippumatta. Yhdenvertainen turvallisuus on meidän kaikkien etu monipaikkaisessa ja elinvoimaisessa Suomessa
Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä | Tulosta Sähköposti
Tuovi Sisäisen turvallisuuden portaali
PL 26, 00023 Valtioneuvosto
Vaihde 0295 480 171
Kysy tai anna palautetta
Maksimimerkkimäärä 4000. Jäljellä oleva merkkimäärä: 4000
Jos täytät yhteystiedot, voimme olla sinuun tarvittaessa yhteydessä.