fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Hyvinvointikertomus on johtamisen työkalu – mutta tehdäänkö tietoon perustuvia johtopäätöksiä? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen
Kuntien ja maakuntien hyvinvointikertomusten yhteistä tietopohjaa määritellään parhaillaan. THL:n tehtävänä on määritellä ne minimitiedot, joita kaikkien kuntien ja maakuntien on vähintään tarkasteltava hyvinvointikertomuksissaan. Näin saadaan vertailukelpoista tietoa kuntien ja maakuntien välille. Minimitiedon lisäksi hyvinvointikertomukseen tarvitaan tietoa kunkin kunnan ja maakunnan omista asiakas- ja potilastietojärjestelmistä ja kyselyistä, kokemusasiantuntijoilta ja henkilöstöltä.
Lakisääteisessä hyvinvointikertomuksessa tulee kuvata terveyden ja hyvinvoinnin kehitystä eri väestö- ja sosiaaliryhmissä. Lisäksi hyvinvointikertomuksen tulee antaa kokonaiskuva eri hallinnonalojen roolista hyvinvoinnin rakentumisessa. Saadun tiedon pohjalta arvioidaan hyvinvointipolitiikan toteutumista sekä tunnistetaan tarpeita hyvinvoinnin edistämiseen ja palvelujen kehittämiseen. Mittaamisen tarkoituksena on näyttää, mitä on saatu aikaan.
Mittarin on kerrottava ilmiöstä laajasti
Minimitietosisältöön valittavilla mittareilla on tiukat vaatimukset. Mittareiden tulee päivittyä riittävän usein ja tiedonkeruun on oltava laadukasta. Mahdollisuuksien mukaan mittareiden on oltava saatavissa kunnittain tai vähintään maakunnittain. Lisäksi mittareita tarvitaan eri hallinnonaloilta muun muassa kulttuuri-, liikunta-, sivistys- ja teknisestä toimesta. Rakenteellinen sosiaalityö tuottaa tietoa sosiaalitoimesta terveyspalvelujen rinnalle. Minimiin ei mahdu kustakin ilmiöstä kuin muutama mittari, joten valittavan mittarin pitäisi kertoa ilmiöstä laajemminkin.
Otetaan esimerkki: ”Lonkkamurtumat 65 vuotta täyttäneillä, % vastaavanikäisestä väestöstä” -mittari kertoo murtuman lisäksi kenties ikääntyneen heikentyneestä tasapainosta, lihaskunnosta ja näkökyvystä, lääkityksestä, päihteiden käytöstä, yksinäisyydestä, väkivallasta, hoitamattomista sairauksista, huonosta ravitsemuksesta alentuneesta kognitiivisesta toimintakyvystä, asunnon ja ympäristön esteettömyydestä tai katujen hiekoituksesta. Jos jossakin ilmiössä havaitaan huonoa kehitystä, pitäisi selvittää mistä huono kehitys johtuu ja mitä pitää tehdä suunnan muuttamiseksi.
Toimintaa kuvaavia mittareita tarvitaan myös
Hyvinvoinnin tilaa eli lopputulosta kuvaavien mittareiden rinnalle tarvitaan toimintaa kuvaavia mittareita, esimerkiksi:
Miten kunnan eri hallinnonalat ovat yrittäneet vähentää päihteiden käytöstä syntyvää eriarvoisuutta?
Miten voidaan kuvata olosuhteissa tapahtuvia muutoksia, jotka vaikuttavat hyvinvointiin ja terveyteen?
Miten kuntalaisten osallisuutta edistetään?
Sitä siis mitataan, mitä onnistutaan mittaamaan. Jos keskitytään vain olemassa oleviin mittareihin, voi olla, että jokin vaikeammin mitattava asia jää liian vähälle huomiolle. Eri toimialojen mittareita tulee kehittää ja miettiä muita tapoja kuvata hyvinvoinnin kehitystä.
Asukkaiden hyvinvoinnin edistymisen kannalta olennaista on, millainen painoarvo mitatuille tuloksille laitetaan, mitä johtopäätöksiä niistä tehdään ja mitä toimintaa se synnyttää, vai synnyttääkö. Hyvinvointiin vaikuttavan tiedon kerääminen ja hyvinvoinnin kuvaaminen on maakunnan ja kunnan kaikkien toimialojen, järjestöjen ja yritysten yhteinen tehtävä. Hyvinvointitiedon pohjalta asetetaan yhteiset tavoitteet hyvinvoinnin ja terveyden edistämiselle ja eriarvoisuuden vähentämiselle.
Kirjoitus kuuluu sarjaan, jossa THL:n tutkijat ja asiantuntijat pohtivat sosiaalisten tekijöiden roolia hyvinvoinnin ja terveyden edistämisessä. Sarjan muut kirjoitukset:
Lars Leemann, Anna-Maria Isola & Salla Valtari: Nämä 10 väittämää kertovat, kuinka osallinen olet. 12.3.2019.
Merita Jokela, Minna Kivipelto & Minna Ylikännö: Vähimmäisturvan varassa olevilla on moninkertainen riski toimeentulotuen alentamiseen 7.2.2019
Sakari Karvonen & Kristiina Manderbacka: Sosiaaliluokka on terveyden riskitekijä. 9.11.2018.
Minna Kivipelto: Sosiaaliset tekijät kuormittavat terveydenhuoltoa – miten kustannuksia voitaisiin saada alas? 4.9.2018.
Lars Leemann, Anna-Maria Isola & Salla Valtari: Työelämän ulkopuolella olevat tuntevat yksinäisyyttä selvästi muita useammin. 23.8.2018.
Tuulia Rotko kehittämispäällikkö Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Tapani Kauppinen kehittämispäällikkö Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Katri Kilpeläinen kehittämispäällikkö Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.