fi fi fi fi sv en fi fi fi fi vo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi jbo fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it en en en fi fi fi en en en fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi en fi fi et en en en fi fi fi fi fi en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi en en fi fi en fi de en fi fi fi fi en fi fi fi et en en en fi fi fi fi en en fi fi et en en en fi fi fi en fi en fi fi fi en fi en fi fi et en en en fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Miten tämä työ on tehty? - TUOVI
Sisäisen turvallisuuden tila Avaa alavalikko Sisäisen turvallisuuden tila
Sisäisen turvallisuuden yhteistoimintamalli Avaa alavalikko Sisäisen turvallisuuden yhteistoimintamalli
Turvallisuuden tunne ja strateginen viestintä
Paikallisen ja alueellisen turvallisuustyön uudistamistarpeet
Harvaan asuttujen alueiden turvallisuusosaaminen ja valmius
Ikääntyneiden asumisturvallisuus ja avunsaanti hätätilanteessa
Ammattimaisen ja järjestäytyneen rikollisuuden kasvualustojen vähentäminen ja torjunta
Ikääntyneiden asumisen turvallisuuden parantaminen
Alkoholista johtuvien turvallisuushaittojen ennaltaehkäisy
Hyvät käytännöt Avaa alavalikko Hyvät käytännöt
Seminaariaineistot Avaa alavalikko Seminaariaineistot
Valtakunnallinen turvallisuustapahtuma 2022 Porvoo
Valtakunnallinen turvallisuusseminaari 23.-24.1.2020 Hämeenlinna
Turvallisuus 2.0 - valtakunnallinen turvallisuusseminaari 23.-24.1.2019 Kuopio
valtakunnallinen turvallisuusseminaari 24.–25.1.2018 Järvenpää
Valtakunnallinen turvallisuusseminaari 25.-26.1.2017 Turku
Sisäisen turvallisuuden pelit Avaa alavalikko Sisäisen turvallisuuden pelit
Tapahtumakalenteri Avaa alavalikko Tapahtumakalenteri
Miten tämä työ on tehty?
Turvallisuuden tunne ja avunsaanti
Miten tämä työ on tehty?
Miten tämä työ on tehty?
Tässä osiossa kuvataan yleisemmin raportin taustalla vaikuttavia lähtökohtia ja tavoitteita. Jokaisen osa-alueen kohdalla on esitetty keskeisten ilmiöiden lisäksi ne menetelmät ja lähteet, joihin tehty työ perustuu.
Sisäisen turvallisuuden raportti perustuu kolmelle lähtökohdalle: sisäisen turvallisuuden määritteleminen, ilmiöiden merkittävyyden arviointi sekä avoimuus ja käytettävyys.
1) Sisäisen turvallisuuden määritelmä
Sisäisen turvallisuuden strategia on määritellyt sisäisen turvallisuuden tarkoittavan niitä yhteiskunnan ominaisuuksia, joiden johdosta väestö voi nauttia oikeusjärjestelmän takaamista oikeuksista ja vapauksista ilman rikollisuudesta, häiriöistä, onnettomuuksista ja kansallisista tai kansainvälisistä ilmiöistä johtuvaa pelkoa tai turvattomuutta.
Määritelmä sisältää kaksi eri tekijää. Toisaalta siinä kuvataan asiat, joiden katsotaan voivan uhata sisäistä turvallisuutta - rikollisuus, häiriöt, onnettomuudet ja kansalliset sekä kansainväliset ilmiöt. Toisaalta niistä tarkastellaan sellaisia, jotka aiheuttavat tai ainakin voivat aiheuttaa pelkoa tai turvattomuutta.
Aiemmin hyvä sisäinen turvallisuus voitiin nähdä uhkien poissaolona. Nykyisin myös se, miten koemme eri ilmiöt, on osa sisäistä turvallisuutta.
2) Ilmiöiden merkittävyyden arviointi
Ilmentymät voivat olla volyymiltaan tai vaikutuksiltaan merkittäviä. Ilmentymä voi myös olla itse tai aiheuttaa sellaista yhteiskunnallista muutosta, että siitä tulee merkittävä tekijä sisäiselle turvallisuudelle. Tarkastelussa huomioidaan myös ihmis- ja perusoikeuskysymyksiin, valtion turvallisuuteen tai erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisryhmiin liittyvät asiat, joiden seurantaa kansainväliset tai parlamentaariset velvoitteet edellyttävät.
3) Avoimuus ja käytettävyys
Sisäisen turvallisuuden keskeiset ilmentymät pitää voida havainnoida, selittää ja ennakoida avoimien lähteiden kautta. Käytännössä se tarkoittaa avointa tilastotietoa, tutkimuksia ja selvityksiä. Lisäksi seuranta ja trendianalyysi edellyttävät mittareilta toistuvuutta. Tämä mahdollistaa sen, että sidosryhmät voivat osallistua ennakointityöhön sekä menetelmien että tulosten avoimeen puntarointiin.
Ilmiöiden jäsentäminen: kuvaavat, selittävät ja ennakoivat indikaattorit
Jokaisen seurattavan ilmiön kohdalla haetaan tarkempia vastauksia siihen, a) mitä olemassa olevat mittarit ja täydentävät tietolähteet kertovat ilmiöstä, b) miten ilmiö vaikuttaa väestöön ja yhteiskuntaan (mm. kehen ja miten paljon), sekä c) mitkä tekijät vaikuttavat ilmiön kehitykseen ja miten tämä on näkynyt muutaman viimeisen vuoden aikana? Lisäksi d) pyrimme esittämään arvion ilmiön tulevasta kehityksestä ja tähän mahdollisesti vaikuttavista tekijöistä.
Sisäisen turvallisuuden osa-alueella tarkoitetaan tässä yhteydessä laajaa kokonaisuutta, joka käsittää useamman sisäisen turvallisuuden ilmiön. Osa-alueista on päätetty sisäisen turvallisuuden strategian ohjausryhmässä. Tavoitteena on saavuttaa riittävän tarkka käsitys tarkasteltavana olevan osa-alueen nykyisestä tilasta, viimeaikaisesta kehityksestä sekä mahdollisista tulevaisuuden näkymistä.
Sisäisen turvallisuuden keskeiset osa-alueet ovat:
Turvattomuuden tunne ja avunsaanti
Tapaturmat sekä luonnon ja ihmisen aiheuttamat onnettomuudet
Keskeisellä sisäisen turvallisuuden ilmiöllä tarkoitetaan tässä yhteydessä saman yläkäsitteen alle jäsentyviä konkreettisia turvallisuusongelmia sekä turvallisuutta tai turvallisuuden tunnetta uhkaavia tapahtumia, kuten väkivaltarikollisuus. Ilmiö koostuu puolestaan ilmentymistä. Työssä ei ole mahdollista tarkastella kaikkia kunkin osa-alueen alle kuuluvia ilmiöitä, vaan myös niistä on valittu keskeisimmät. Esimerkiksi rikollisuuden osa-alueen sisällä olevia ilmiöitä ovat väkivaltarikollisuus ja omaisuusrikollisuus.
Keskeisellä sisäisen turvallisuuden ilmentymällä tarkoitetaan konkreettista turvallisuustapahtumaa, rikosta, häiriötä tai onnettomuutta. Esimerkiksi väkivaltarikollisuuden yksi ilmentymä on pahoinpitely.
Indikaattorilla tarkoitetaan jotain sellaista lähdettä, jonka avulla sisäisen turvallisuuden ilmentymiä voi mitata, täydentää ja selittää tai ennakoida. Esimerkiksi pahoinpitelyiden yksi indikaattori on viranomaisten tietoon tulleet pahoinpitelyrikokset.
Valmistelu ja työn tekijät
Valmistelu ja työn tekijät
Raportin valmistelu on sisältänyt kaksi laajaa työpajaa, kirjalliset käsittelyt ja kommentit, asiantuntijaryhmien työskentelyä sekä sisäisen turvallisuuden ennakointiverkoston työskentelyä. Työstä on raportoitu säännöllisesti sisäisen turvallisuuden strategian ohjausryhmälle, joka on ohjannut työtä.
Raportin laadinnassa mukana ovat olleet:
Suomen Punainen Risti, Suomen Pelastusalan keskusjärjestö, Suomen sosiaali ja terveys ry, Demos Helsinki, Suomen Kuntaliitto, Tampereen yliopisto
Etelä-Suomen aluehallintovirasto, Helsingin kaupungin pelastuslaitos, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Rajavartiolaitos, Raja- ja merivartiokoulu, Suojelupoliisi, Poliisihallitus, Maahanmuuttovirasto, CMC Finland, Keskusrikospoliisi, Poliisiammattikorkeakoulu, Pelastusopisto, Hätäkeskuslaitos
Sosiaali- ja terveysministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, oikeusministeriö, sisäministeriö
Turvattomuuden tunne ja avunsaanti
Tiedonvälityksen nopeus ja avoimuus
Nopea digitalisoituminen, tasaiset kyvykkyydet
Nopea digitalisoituminen, polarisoituneet kyvykkyydet
Tuovi Sisäisen turvallisuuden portaali
PL 26, 00023 Valtioneuvosto
Vaihde 0295 480 171
Kysy tai anna palautetta
Maksimimerkkimäärä 4000. Jäljellä oleva merkkimäärä: 4000
Jos täytät yhteystiedot, voimme olla sinuun tarvittaessa yhteydessä.