fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi de en fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Hyvinvointialueet tuovat kansalaisille uudenlaisia vaikuttamismahdollisuuksia - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Sote-uudistus
Tammikuussa järjestetyissä aluevaaleissa kansalaiset pääsivät valitsemaan sosiaali- ja terveyspalvelut järjestävien hyvinvointialueiden aluevaltuustot. Valtuutettujen valinnan lisäksi hyvinvointialueen tulo merkitsee myös muita mahdollisuuksia vaikuttamisesta kiinnostuneelle kansalaiselle. Laki hyvinvointialueesta edellyttää, että aluevaltuuston on pidettävä huolta monipuolisista ja vaikuttavista osallistumisen ja vaikuttamisen mahdollisuuksista ja menetelmistä.
Aluevaltuustojen lisäksi alueille perustetaan vanhusneuvostot, vammaisneuvostot sekä nuorisovaltuustot. Ne valitaan kuntien vastaavien elimien jäsenistä pitämään edustamiensa ryhmien ääntä päätöksenteossa.
Laki ehdottaa myös lukuisia suoran vaikuttamisen menetelmiä hyvinvointialueiden käyttöön. Vaikuttamista tukemaan voidaan järjestää perinteisempiä keskustelu- ja kuulemistilaisuuksia ja asukasraateja. Niissä palvelun käyttäjät tai vaikkapa syrjäisten alueiden asukkaat pääsevät pohtimaan, kuinka heidän palvelunsa tulisi parhaiten järjestää. Kaikki eivät tilaisuuksiin voi osallistua, ja ennen päätöksentekoa asukkaiden mielipiteitä on syytä selvittää myös muilla keinoin.
Laki mahdollistaa palveluiden käyttäjien edustajien valinnan myös hyvinvointialueen toimielimiin. Esimerkiksi päihdekuntoutumisen tai asunnottomuuden itse kokeneilla kokemusasiantuntijoilla on varmasti sanottavaa siihen, kuinka päihteiden ongelmakäyttöä tai asunnottomuutta kannattaa hyvinvointialueella ratkaista. Kun palveluja kehitetään yhdessä niiden käyttäjien kanssa, ratkaisut eivät nojaa pelkkään asiantuntijatietoon
Laissa mainitaan myös asukkaiden osallistuminen hyvinvointialueen talouden suunnitteluun. Tässä voidaan hyödyntää esimerkiksi kohdennettuja osallistuvan budjetoinnin prosesseja. Alueilla toimii myös moninaisia yhteisöjä kuten potilasjärjestöjä tai kylä- ja asukasyhdistyksiä, ja hyvinvointialueet voivatkin alkaa tukea näiden yhteisöjen omaehtoista suunnittelua. Kirsikkoina kakun päällä ovat asiakysymyksissä järjestettävät kansanäänestykset ja asukkaiden mahdollisuus tehdä aloitteita. Mitä monipuolisempia vaikutusmahdollisuuksia on käytössä, sitä todennäköisemmin yhä useampi löytää niistä itselleen sopivan.
Jotta asukkaat tietävät, mihin he ovat vaikuttamassa, on tärkeää tarjota selkeää ja saavutettavaa tietoa hyvinvointialueen toiminnasta. Päätöksenteon prosesseja tulee olla helppo seurata. Digituki auttaa tässä ja voi myös innostaa löytämään itselle sopivia vaikuttamisen kanavia. Tämän lisäksi alueesta kertyvää dataa voidaan saattaa tarjolle anonymisoituna ja helposti käytettävässä muodossa, jotta tietoa voidaan hyödyntää vaikuttamistyössä.
Jos ja kun hyvinvointialueet ottavat aktiivisesti lain mahdollistamia vaikuttamisvälineitä käyttöön, muodostuu hyvinvointialueilla kokonainen paletti uudenlaisia mahdollisuuksia vaikuttaa sosiaali- ja terveyspalvelujen toimintaan.  Haasteena on, kuinka myös heikoimmassa asemassa olevien ääni alkaa päätöksenteossa kuulumaan. Tässä esimerkiksi rakenteellisella sosiaalityöllä voisi olla vaikuttamisen paikka. Tärkeää on tukea heikommassa asemassa olevien osallistumista ja viestiä, että heitä halutaan oikeasti kuulla.
Monipuoliset ja vaikuttavat osallistumisen mahdollisuudet eivät tietenkään ole helppo tehtävä toteuttaa. Hyvinvointialueilla ollaan kuitenkin aidosti uuden edessä. Lopputulos riippuu kaikkien toimijoiden sitoutumisesta ja innostuksesta kehittää uudenlaista kansalaisvaikuttamisen kulttuuria.
Osallistu osallisuusviikon 14.–17.2.2022 työpajoihin verkossa (Thl.fi)
Hyvinvointialueen asukkaiden osallistumis- ja vaikuttamiskeinot (Soteuudistus.fi)
Kaikki mukaan: kansalaisvaikuttamisen vahvistaminen (Thl.fi)
Heikoimmassa asemassa olevien osallisuus (Thl.fi)
Marko Nousiainen erikoistutkija Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Pertti Kiira says: 15.02.2022 23:22
Voi hyvä ihme, mitä haihattelua. Johan valittujen määrä suhteessa kuntien vastaavien yhteiseen määrään kertoo suoraan vaikuttamisen vähenemisestä. Sama koskee lautakuntia tai vielä vaikeampaa, jos mennään valiokuntiin. Uusien vapaasti valittavien neuvostojen tai valtuustojen muodostaminen ilman pakollista säätämistä on todella vaikeaa tai jopa se, ettei niille ole taloudellisia mahdollisuuksia, kun säästää pitää. Turhanpäivästä höperehtimistä. Pitäkäähän jalat maassa siellä THL:ssä.
Marko Nousiainen says: 16.02.2022 14:35
Kiitos kommentistasi, Pertti. Ymmärrän kritiikkisi, eikä tarkoitus ollutkaan väittää, että uudenlaisten kansalaisosallistumismuotojen hyödyntäminen hyvinvointialueilla olisi helppoa. Kuitenkin siellä, missä on tahtoa ja ymmärrystä, löytyy usein myös uudenlaisia mahdollisuuksia. Blogin tarkoitus olikin antaa joitakin ajatuksia osallistumismahdollisuuksista syötteeksi hyvinvointialueiden valmisteluun, kun kerran kokonaan uutta rakennetta ollaan muodostamassa. Siksi sallin itselleni pientä haihatteluakin tähän kohtaan.
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.