fi sk fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi zh fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi
Saastamoisen kulman liiketalo lediensä loistossa Kuopion torin laidalla.
Kuopion kaupunkikuvatoimikunta ei päästänyt helpolla Citycon Finland Oyj:tä, joka halusi muuttaa kaupunkikeskustan toria reunustavan Saastamoisen kulman liiketalon helposti lähestyttäväksi ja nykyaikaiseksi kivitaloksi. Tämä betonibrutalismin ihanteista innoittuneen arkkitehti Toivo Korhosen 1970-luvun luomus, korkonimeltään Finnjet, joutui jo varhain iltapäivälehtien silmätikuksi, ja epävirallisesti se on ollut ehdolla maailman rumimmaksi betonirunkorakennukseksi.
Rakennus olikin kuin muinaisnaisjäänne 1970-luvun pysähtyneisyyden ajalta. Kuopion kaupungin entinen kaupunginjohtaja Kari Häkämies löysi sateisena sunnuntaina hiljaisesta kaupunkikeskustasta mielleyhtymän itäeurooppalaiseen lentokenttään.
Kiinteistön omistaja Citycon Finland Oyj teki suunnitelmien kanssa töitä useita vuosia.
– Nyt julkisivutyöt on tarkoitus saada valmiiksi elokuun loppuun mennessä, kertoo kaupallinen johtaja Mari Laaksonen Citycon Finlandista.
Usean miljoonan euron peruskorjausurakan näyttävin osa on pääsivun led-valaistus, joka viimeistään karistaa mielleyhtymät Itä-Eurooppaan.
Myös taiteelliseen osaamiseen on investoitu toden teolla, ja asialla on nimekäs Partanen & Lamusuo Partnership.
Partanen & Lamusuo Oy on toteuttanut useita julkisia taidehankintoja, ja tällä kertaa kaksikko Jaana Partanen ja Heikki Lamusuo käyttävät julkisivutaiteessa kuopiolaisen­ Victor Barsokevitschin (1863–1933) ottamia valokuvia muinoin kauppatoria kansoittaneista ihmisistä.
Citycon Finland hakee tyhjentyviin liiketiloihin parhaillaan uusia vuokralaisia. Kiinteistössä on ollut yli vuoden käynnissä laaja julkisivu- ja eristysremontti. Työtä on tarkoitus jatkaa liiketilojen uudelleen järjestelyillä.
Perinteisesti talon vuokralaiseksi mielletyn Anttilan osuus lattianeliöistä on pienentänyt ja nykyisellään tavaratalo käsittää rakennuksen toisen kerroksen liiketilat.
Citycon-kiinteistöön syntyy torin puolella pilarilinjaan levittäytymisen kautta noin 400–500 neliömetriä uusia liiketiloja, jotka yhdistyvät sisäpuolelta vapautuviin ykköskerroksen liiketiloihin.
Suunnitelmissa on raivata katutason liiketiloja kun myös ulkoseinä on laajentunut torin suuntaa.
– Liiketiloja järjestellään kysynnän löytyessä. Sisäänkäyntejä avataan katutason myös Kirjastokadun puolelle, Laaksonen lisää.
Kuopion rännikatuasemaakaavan ja kuuluisan torin ongelma on että keskusta yhä hiljenee ja autioituu. Illan tunteina tavaratalojen sulkiessa ovensa viimeiset katusoittajatkin laittavat pillit pussiin. Yötä vasten torilla toimii vain satunnaisia kulkijoita palveleva grillikioski. ■
Ramboll ja YIT opiskelijoiden suosikit
Tekniikan ja luonnontieteiden alan opiskelijat valitsivat ihannetyönantajansa Universumin opiskelijatutkimuksessa 2015. Suunnittelualan ykkönen oli Ramboll. Rakennusyrityksistä suosituin oli YIT jo kuudentena vuonna peräkkäin. Työnantajan tärkeimmiksi ominaisuuksiksi nousivat monipuoliset työ­tehtävät, ystävällinen työilma­piiri ja kehitystä tukevat esimiehet.
Tekniikan alan suosituimmat yritykset olivat Kone, ABB ja Suomen ympäristökeskus. Ramboll oli sijalla 13 ja YIT sijalla 14. Skanskan sijaluku oli 23, NCC:n 28 ja Lemminkäisen 29.
Rakennusalan yhteistä ”Viisaat kypärät yhteen” -turvallisuusviikkoa 18.–22.5 vietettiin taas koko maassa. Turvallisuusviikolla järjestettiin erilaisia teemapäiviä ja tapahtumia koko maassa.
Monttumaanantaina Helsingin Kalasatamassa keskusteltiin muun muassa kaivanto-onnettomuuksista ja kaivantojen turvallisuuden varmistamisesta. Tuotetiistain seminaarissa Pasilassa olivat aiheina muun muassa asenteet ja terveysjohtaminen. Keskiviikon Viisaat kypärät yhteen -seminaarissa Vantaalla etsittiin uusia tapoja parantaa työturvallisuutta ja kuultiin työsuojeluviranomaisten keinoista vaikuttaa asiaan. Torstaina oli perinteinen telinetorstaipäivä. Perjantaina yritykset järjestivät omia turvallisuustapahtumia työmailla ja tehtaissa.
Rakennusalan Viisaat kypärät yhteen -työturvallisuusviikon järjestää Rakennusteollisuus RT sekä yhteistyökumppanit Rakennusliitto, Rakli, SKOL, PRO ja viranomaistahot.
Rakennusten energiatodistustietojärjestelmä otettiin käyttöön 1.5.2015. Todistukset kootaan Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAn ylläpitämään energiatodistusrekisteriin (www.energiatodistusrekisteri.fi). Rekisterin kautta pystyy jatkossa nopeasti tarkistamaan onko rakennukselle laadittu todistus vai ei. Ennen energiatodistustietojärjestelmän käyttöönottoa laadittuja energiatodistuksia ei rekisteriin kuitenkaan viedä.
Uudet energiatodistukset on laadittava energiatodistusrekisterin kautta ja allekirjoitettava sähköisesti energiatodistusrekisterissä. Muunlaista, esimerkiksi käytössä olleen Excel-lomakkeen pohjalta tai laskentaohjelmistosta suoraan tulostettua tai käsin allekirjoitettua, energiatodistusta ei enää hyväksytä viralliseksi energiatodistukseksi.
Energiatodistuksen laatijan on myös viimeistään 1.5.2015 pitänyt rekisteröityä energiatodistusrekisteriin, jotta voi jatkossa laatia todistuksia.
Henkilösuojan vuoksi julkisesta tietopalvelusta ei saa 1–2 huoneiston rakennusten energiatodistustietoja. Suurempien asuinrakennusten sekä muiden rakennusten energiatodistuksista rekisterin kautta saa nähtäväksi koosteen eli todistuksen kaksi ensimmäistä sivua. Tietoja voi hakea todistustunnuksen tai rakennuksen osoitteen avulla.
Tykkisluuppi Diana seilaa taas
Viaporin saaristolaivastoon kuulunut tykkisluuppi Diana rakennettiin Suomenlinnassa vuosina 2010–14 amiraali Fredrik Henrik af Chapmanin 1700-luvun piirustusten mukaan perinteisin materiaalein ja menetelmin. Huhtikuun lopussa se laskettiin talvitelakalta purjehtimaan kesävesille Helsingin Halkolaituriin.
Kesällä 2015 tykkisluupilla voi seilata Suomenlinnan ympäristössä. Elämyksellisillä kierroksilla voi tavata historiallisia hahmoja ja kokea, millaista aluksella oli aikoinaan seilata.
Viaporin telakka Suomenlinnan Susisaarella on yksi maailman vanhimmista yhä toimivista allastelakoista. Alkujaan Ruotsi-Suomen rannikkolaivaston suojaksi rakennetulla telakalla telakoidaan ja kunnostetaan vanhoja perinnepurjelaivoja ja veneitä. Telakan toimintaa hallinnoi vuonna 1987 perustettu Viaporin telakkayhdistys.
Epoksiyhdisteet ovat yleisiä työperäistä allergista kosketus­ihottumaa aiheuttavia kemikaaleja. Epoksiallergiat ovat yleistyneet viime vuosina. Huolelliset työtavat ja suojautuminen ovat tärkeimpiä keinoja niiden ehkäisemiseksi.
Epoksipinnoitteita käytetään esimerkiksi lattia- ja julkisivutöissä sekä uusilla pinnoitustekniikoilla tehdyissä viemärien saneeraustöissä. Nahka-/kangaskäsineet eivät suojaa ihoa riittävästi. Työterveyslaitoksen tutkimuksessa epoksiyhdisteitä löytyi myös työympäristöstä, kuten työvälineistä, suojavälineistä ja työskentelyalueen pinnoilta, joiden koskettamista työntekijät eivät huomaa varoa.
Työpaikoilla tulisi käyttää kemikaalinsuojakäsineitä, joissa on riittävän pitkä varsi. Niiden päällä voidaan käyttää lisäksi useita kerroksia kertakäyttökäsineitä, joita riisutaan kerroksittain lyhyin väliajoin. Näin vältetään myös ympäristön likaantuminen.
Työterveyslaitoksen Epoksikansio sisältää tiivistä tietoa muun muassa allergiaa aiheuttavista kemikaaleista, riskinarvioinnista, vaarojen torjunnasta, suojautumisesta, uuden työntekijän perehdytyksestä ja työterveyshuollosta.
Aineisto on vapaasti ladattavissa Työterveyslaitoksen sivuilla www.ttl.fi/epoksikansio.
160 000 000 €
Vakuutusyhtiöt maksavat vesivahingoista johtuvia korvauksia vuosittain lähes 160 miljoonaa euroa. Vuosituhannen alussa vastaava korvaussumma oli noin 80 miljoonaa. Virheellisesti tehtyjen puristusliitosten aiheuttamat vesivahingot ovat määrällisesti ohittaneet väärin tehdyt astianpesukoneventtiilien liitokset, joka oli pitkään yleisin vuotovahinkojen aiheuttaja.
Energiatehokkuus on vaikea asia
Omakotirakentajien enemmistö liittää uudet energia­tehokkuusvaatimukset mielessään lähinnä maalämpöön ja muihin nykyaikaisiin energia­teknisiin ratkaisuihin, ei niinkään rakenteisiin tai rakennusmateriaaleihin.
”Kivitalojen suosio on kyllä hienoisessa kasvussa edelleen. Tämä johtuu kuitenkin ensisijaisesti siitä, että kivirakenne mielletään turvallisemmaksi kosteusvaurioriskien kannalta”, pohtii toimitusjohtaja Mikko Juva Pientalorakentamisen kehittämiskeskuksesta.
Hän pitää energiatehokkuusvaatimusten kiristämistä joka tapauksessa hyvänä asiana. Uudet vaatimukset ovat hänen mukaansa edistäneet välillisesti rakentamisen laatua: energiatodistuksen saamiseksi ilmavuodot on nykyään pakko mitata.
”Talotehtaalla on kiinnitettävä jokaiseen rakenneyksityiskohtaan entistä enemmän huomiota”, Juva toteaa.
Perustusratkaisutkin kiinnostavat Juvan mukaan useimpia ensisijaisesti materiaalien kosteuskestävyyden kannalta.
”Yksi tavallisimpia huolenaiheita on, miten Styrox, Finnfoam ja muut perustusten lämmöneristystuotteet kestävät kosteutta”, hän lisää.
Perustusratkaisu sisältyy useimpiin talopakettitoimituksiin, kuitenkin niin, että perustusrakenne vaihtelee tontin maapohjan mukaan. Muilta osin talotehtaat pyrkivät tuotantotaloussyistä mahdollisimman vakioituihin ratkaisuihin, joita yhä useammin myydään nykyisin avaimet käteen -toimituksina.
”Käytännössä ’Avaimet käteen’ vaihtelee melkoisesti. Suuret toimittajat pääsääntöisesti erottuvat järjestelmällisen toimintansa ansiosta edukseen: niissä ei yleensä ole tiedossa tapauksia, ettei kaikki olekaan sisältynyt hintaan”, Juva toteaa.
Betoniteollisuuden vuoden 2014 työturvallisuuskilpailun kaikki kolme kilpailusarjaa voitti Rudus Oy:n tehdas.­ Elementtisarjan voitti Kiteen
elementtitehdas, valmis­betonisarjan Väli-Suomen valmisbetonitehdas Kuopios­ta ja betonituotetehtaiden sarjan Orimattilan betonituotetehdas.
”Hyvällä työpaikalla on vain yksi peli ja yhdet säännöt. Tähän kuuluvat koulutuksen ja tehtäväkierron lisäksi mm. mahdollisuus perhevapaisiin ja ennenaikaisiin eläkejärjestelyihin. Miehisellä toimialalla otamme myös tasa-arvoasiat vakavasti.”
Parma Oy:n henkilöstöjohtaja Katriina Lehtonen, Parman asiakaslehti 2015
Rakennuskustannuksissa 0,5 % nousu
Tilastokeskuksen Rakennuskustannusindeksin mukaan rakennuskustannukset nousivat vuoden 2015 maaliskuussa 0,5 prosenttia edellisen vuoden maaliskuuhun verrattuna. Rakentamisen työpanosten hinnat nousivat 1,2 prosenttia. Tarvikepanosten hinnat nousivat 0,2 prosenttia ja muiden panosten hinnat laskivat 0,1.
Rakennuslupia myönnettiin vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä yhteensä 6,8 miljoonalle kuutiometrille. Se on 4 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin. Samaan aikaan rakennushankkeita aloitettiin 5 prosenttia enemmän kuin edellisvuonna.
Rakennustuotannon kiinteähintainen volyymi jäi vielä 13 prosenttia alemmalle tasolle kuin vuotta aiemmin. Vuoden 2014 aikana rakennuslupia myönnettiin 30 miljoonalle kuutiometrille. Määrä väheni 15,5 prosenttia vuoden takaisesta. Asuinrakennuksille myönnettyjen lupakuutioiden määrä pysyi edellisvuoden tasolla, laskua oli vain 1,6 prosenttia. Muulle kuin asuinrakentamiselle myönnettyjen lupakuutioiden määrä laski 21,1 prosenttia edellisvuodesta.
Tiedot perustuvat Tilastokeskuksen estimoituun rakennus- ja asuntotuotantotilastoon, jonka laadinnassa aineistoa on korjattu menetelmällisesti edellisvuoden tietojen perusteella.
Pientaloteollisuus ry ennustaa 5 000 omakotitaloaloitusta ­vuodelle 2015. Se on 800 kappaletta vähemmän kuin vuonna 2014. ­Ennuste vuodelle 2016 on 5 200 omakotitaloaloitusta. ­Talo­pakettien osuus aloituksista on noin 75 prosenttia.
” Suurin hyöty on saavutettavissa rakennus- työmaalla. Siellä tyypillisesti 30 % toiminnasta on tavaroiden siirtelyä, 40 % odottelua eri vaiheiden välissä ja vain 30 % on itse tekemistä. Jos kaikilla osapuolilla olisi yhteinen tilannekuva rakennusosan tasolle asti, voitaisiin tyhjäkäyntiä vähentää merkittävästi.”
Teklan tuotepäällikkö Jukka Suomi, Tietomallinnuksen kehittämishanke Drumbeatin aloittamistiedote 23.4.2015
Puutuoteteollisuus ry irtautuu Rakennusteollisuus RT:stä 1.1.2016 ja perustaa yhdessä muiden tahojen kanssa laajemman puutuoteverkoston Metsäteollisuus ry:n yhteyteen. Puutuoteteollisuus on ollut yksi Rakennusteollisuuteen kuuluvan Rakennustuoteteollisuus RTT:n toimialayhdistyksistä ja vastannut puutuotejaoston toiminnasta.
Lue lisää osoitteesta digilehti.rakennustaito.fi. Tarjolla uutisia, ajankohtaista asiaa raken­nusalalta sekä päivityksiä tämän lehden artikkeleihin, kun uutta tapahtuu.
kuva honkarakenne, talo harmonia
Sovellus vaatii JavaScript-tuen. Käyttääksesi sovellusta sinun on laitettava JavaScript-tuki päälle, tai käytettävä selainta joka tukee JavaScriptiä.