fi en en es en pt es fi fi fi en en en fi fi fi it fi sq it fi fi hbs_lat fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi en tr fi fi fi en fi en en fi fi pl fi fi da fi zh pl fi fi fi fi fi fi pt fi ar ru fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt fi fi fi en en fi fi fi fi fi pt fi de pl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi pt fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en es en pt es fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi it fi sq it fi fi hbs_lat fi fi fi fi fi en fi ca fi fi fi fi
Keskustelu - Millainen ruokavalio helpottaa kipua? | Keskustelut | Hyvä Terveys
Elimistön hiljaista tulehdusta hillitsevä ruoka hoitaa myös kipua. Lue miten.Lue koko juttu
Pyydän , koittakaa gluteiinitonta diettiä. Miltei kaikkea löytää ilman gluteiinia.
Itse olen saanut paljon apua gluteiinittomasta. Vaikka minulla ei ole todettu keliakiaa. Oudot vatsavaivat ovat myös parantuneet.
klo 11:27 | 9.1.2017
Pyydän , koittakaa gluteiinitonta diettiä. Miltei kaikkea löytää ilman gluteiinia.
Itse olen saanut paljon apua gluteiinittomasta. Vaikka minulla ei ole todettu keliakiaa. Oudot vatsavaivat ovat myös parantuneet.
Heinäkasvit ovat 4 mahaisen märehtijän ruokaa, koska niiden ravinteet ovat sitoutuneet fytaatteihin. Tarvitaan 4 mahaa tai idätys, jotta hyötyisimme heinäkasvien ravinteista. Siksikin ne ovat ihmiselle edelleen korvikeruokaa, emmekä pysty käsittelemään niiden proteiineja kunnolla. Kaikilla viljoja syövillä on tulehdusta ohutsuolessaan, niillä joilla tulehdusta on enemmän, syntynyttä ongelmaa kutsutaan keliakiaksi. Suomessa keliakiaa esiintyy n. 2 %:lla väestössä.
Ihmisen evoluutio on kestänyt 2,5 milj. vuotta, jonka aikana geeniperimämme ei ole muuttunut. Elimistömme on tottunut metsästäjä-keräilijä-ruokavalioon (marjat, juuret, kasvikset, hedelmät, kala, eläinperäiset tuotteet), johon ei vilja tai maito kuulu millään muotoa
Lääkärit toteuttavat heille määrättyä agendaansa ja hoitosuosituksia, eivätkä halua tietää ravitsemustieteestä mitään, muutenhan he suosittelisivat viljoista luopumista.
Arvellaan, että jopa kolmasosa suomalaisista on gluteeniyliherkkiä, joka aiheuttaa ns. vuotavan suolen. Monien autoimmuunisairauksien takana on vuotava suoli. Esim. reuma, kilpirauhasen toiminnan häiriöt, ihosairaudet, suolistosairaudet, astma, psyyken ongelmat ja nivelrikko ovat tällaisia. Suomalaisten lääkärien tietämys ravinnon vaikutuksesta eri sairauksiin ja niiden hoitoon ja varsinkin ennaltaehkäisyyn on erittäin heikkoa.
Itse kannattaa kokeilla onko viljattomasta ruokavaliosta apua iho-, suolisto- tai niveloireisiin. Mistään ravintoainepuutoksista tai kuidun puutteista ei kannata huolestua, jos niiden tilalla syö kasviksia ja marjoja. Luulenpa, että tässä nyt yritetään pitää yllä suomalaista, voimakkaasti viljatuotteisiin nojaavaa ruokateollisuutta, mistä hyötyy siten omalta osaltaan myös lääketeollisuus.
Asian kieltäminen ja kiertäminen tulee vain meille veronmaksajille äärimmäisen kalliiksi ja aiheuttaa huomattavia inhimillisiä kärsimyksiä. Kaikkein herkimmät eivät siedä edes luontaisesti gluteenittomia viljoja. Lisäksi viljat nostavat verensokerin korkealle, mikä on omiaan edistämään lihavuuden, kakkostyypin diabeteksen ja verenpaineen esiintyvyyttä.
Vastoin virallista käsitystä ei ole olemassa hyviä, huonoja, hitaita tai nopeita hiilihydraatteja, on vain hiilihydraatteja, joiden määrällä on merkitystä. Kaikki hiilihydraatit muuttuvat maksassa glukoosiksi. Liika hiilihydraatti lihottaa ja sairastuttaa mm. II-tyypin diabetekseen, joka on ollut tiedossa jo yli 200 vuotta eli mikään uusi asia tämä ei ole. Viljoissa hiilihydraattia on n. 70% ja muissa kasvikunnan tuotteissa alle 15%.
Sisältö jatkuu mainoksen alla
Sisältö jatkuu mainoksen alla
klo 12:07 | 13.1.2017
Olen noudattanut nyt 6 vuotta vähähiilihydraattista ruokavaliota, joka samalla on gluteenitonta ja allekirjoitan kaikki yllämainitut hyödyt. Myös D-vitamiini (100 mikrog.) ja omega3 lisäravinteena ovat kuvassa mukana. Aikaisemmin kärsin paitsi ylipainosta myös refluksitaudista ja suun limakalvojen jatkuvasta tulehdustilasta, jonka tulkitsin oireeksi koko kehon jatkuvasta tulehduksesta. Nyt kaikki on OK. Syön kyllä punaista lihaa ja sen mukana rasvaa ja tietenkin voita, jotka edelleenkin tuntuvat oleva meidän ravintoasiantuntijoidemme mustalla listalla. Olisikin hyvä jos esim. Pirjo Lindfors tai joku muu asiantuntija paljastaisi ne tutkimukset, jotka todistava, että punainen liha aiheuttaa tulehdustilan kehossamme tai on muuten epäterveellistä. Päinvastaista tietoa kyllä on maailmalla tarjolla runsain mitoin. Eivätkä meidän ravintoasiantuntijamme liioin kerro rypsiöljyn sisältämästä omega 6, jota me saamme jatkuvasti liikaa ja se jos mikä aiheuttaa yleisen tulehdustilan - mutta nämäkin ovat muualla tehtyjä tutkimuksia ja meillä ollaan tässäkin asiassa viisaampia.
klo 7:30 | 20.1.2019
Suomessa margariinileipä, peruna, puuro ja maito perustuu maatalouspolitiikkaan, EI terveyttä edistävään ruokavalioon, tieteellisestä tutkimuksesta puhumattakaan.
Viljavalmisteita (puuro, leipä, näkkileipä, riisi, pasta, makaroni, mysli jne...) tai perunaa ei raavaskaan mies tarvitse kahta annosta enempää päivässä, koska jatkuva liika hiilihydraatti mm. lihottaa, etkä jaksa syödä kasviksia riittävästi päivässä, joita tulisikin olla jokaisella aterialla vähintään puolet aterian koosta.
Terveelliset ravitsemussuositukset aikuiselle ovat:
Keskivertonaisen rasvan tarve on n. 70 ja miehen n. 100 grammaa rasvoja päivässä.
Hyviä rasvoja ovat: villi kala, pähkinät, siemenet, manteli, kananmuna, oliiviöljy, kookosöljy sekä eläinrasvat (luomu, niittyliha ja riista ovat parhaimpia). ÄLÄ SYÖ margariinia tai muitakaan siemenöljyjä (rypsiöljy, levite, pullomargariini, kasvirasvakermat jne...).
Proteiinia tulisi saada 1-2 grammaa per painokilo (normaali paino). 100 grammaa lihaa, sisäelimiä tai kalaa sisältää n. 20 grammaa proteiinia (riippuen lihan tai kalan rasvaprosentista), yksi kananmuna n. 7 grammaa ja 1dl maitoa, piimää, viiliä tai jogurttia 3 grammaa. Proteiinin liian vähäinen saanti johtaa vääjäämättä lihasmassan ja luuntiheyden menettämiseen sekä immuniteetin heikkenemiseen.
Ja paljon kasviksia, hedelmiä, vihanneksia, juureksia, papuja, linssejä, herneitä ja marjoja. Aikuisella vähintään 500 grammaa päivässä, mutta mieluummin lähes 1000 grammaa.
Ja juo ainoastaan vettä, ei maitoa, ei limsaa, ei sokerimehuja, ei kasvijuomia, ei kivennäisvesiä tai mitään muutakaan.
Vain alle 10 % suomalaisista syö suositusten määrän kasviksia, vihanneksia, juureksia, hedelmiä, papuja, linssejä, herneitä ja marjoja päivässä. Osa ei lainkaan ja loput siltä väliltä. Sama koskee kalaa.
Suomessa paljas iho muodostaa auringosta D-vitamiinia keskikesällä ja keskipäivällä. Talvella D-vitamiinia ei saa lainkaan auringosta. Ruuasta D-vitamiinia (onhan käytännössä mahdotonta saada riittävää D-vitamiinimäärää ruokavaliosta oli se millainen tahansa) saa muutaman mikrogramman päivässä, riippuen mitä syö.
EFSA:n turvallinen D-vitamiinin saanti päivässä on yli 1-vuotiaalle 50 µg ja yli 10-vuotiaalle 100 µg.
Virallisia suosituksia korkeampia D-vitamiinitasoja puoltavia tutkimuksia tulee jatkuvasti, viikoittain. Suomessa ravitsemusneuvottelukunnan (VRN) matalat (10 µg päivässä) D-vitamiinin saantisuositukset näyttävät yhä fossiilisemmilta. Ne riittävät vastasyntyneille sekä kissoille ja pienille koirille.
Keskustelun etusivu | Keskustelut
Kirjaudu tai rekisteröidy kommentoidaksesi
Keskustelun etusivu | Keskustelut
Sisältö jatkuu mainoksen alla
Go to the top
Lue Hyvä Terveys laitteella kuin laitteella missä ikinä tahdotkin.
© Sanoma Media Finland Oy
Main menu (Full structure)