fi en et vo fi fi it fi fi vo fi fi en en fr en fi fi fi fi fi fi fi it fi eo fi fi fi fi fi fi nb fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de sv fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi en en fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi de tr fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi de fi fi fi la fi fi de hu fi fi fi fi fi de en fi fi fi fr fi de fi fi fi fi fi ru fi fi fi fi fi fi de es fi fi fi fi fi de en fi fi fi id fi fi fi en fi fi la fi fi fi fi fi fi fi pl fi fi fi la fi fi fi fi en fi fi fi fi fi it fi fi fi vo fi fi fi fi fi fi fi fi fi en et et fi it fi fi nb fi en fi fi eo fi tr fi fi fi fi fi fi fi et fi fi nl fi fi vo fi fi it fi fi vo fi fi
Pakkomuuttojen ja vainon kokemisen ylisukupolviset jäljet...
Kirsi Peltonen, Raija-Leena Punamäki & Mervi Vänskä: Pakolaisuus ja psykologit 182
Jenni Alisaari & Elina Kilpi-Jakonen: Kuuluvuuden tunne ja poissaolot maahanmuuttotaustaisilla oppilailla 184
Katriina Autio, Nina Liukkonen, Reeta Kankaanpää, Mervi Vänskä, Sanni Aalto, Raija-Leena Punamäki & Kirsi Peltonen: Yhteenkuuluvuus ja mielenterveys maahanmuuttajataustaisilla ja Suomessa syntyneillä nuorilla 204
Ukrainan sodan myötä sotatraumat ja pakolaisuus koskettavat meitä eurooppalaisia uudella tavalla. Venäjä käynnisti helmikuun lopussa 2022 sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaan, ja toukokuussa jo kuuden miljoonan ukrainalaisen tiedettiin paenneen sotaa erityisesti naapurimaihin Puolaan, Romaniaan ja Moldovaan, mutta myös muihin Euroopan maihin Suomi mukaan lukien. Joko turvapaikkahakemuksen tai tilapäisen suojelun (tai molempien) hakemuksen jättäneitä ukrainalaisia oli Suomessa kesäkuun alkuun mennessä 25 945. Maassamme elää sotaa paenneita henkilöitä ja perheitä myös Lähi-idästä, Afganistanista ja Afrikasta.
Kuuluvuuden tunne ja poissaolot maahanmuuttotaustaisilla oppilailla
Tässä artikkelissa tarkastelemme maahanmuuttosukupolven, kotona puhutun kielen ja taustamaan yhteyttä kouluun kuuluvuuden tunteeseen ja luvattomiin poissaoloihin sekä sitä, miten kuuluvuuden tunne selittää poissaoloja. Aineistona käytimme Suomen PISA-kyselyitä vuosilta 2012, 2015 ja 2018 (N = 16235) ja menetelminä lineaarista ja multinominaalista regressioanalyysiä. Tuloksemme osoittivat, että maahanmuuttotaustaisilla oppilailla, jotka puhuvat kotonaan muuta kuin koulun opetuskieltä, oli keskimäärin heikompi kouluun kuuluvuuden tunne kuin suomea tai ruotsia puhuvilla (valtaväestön) oppilailla. Ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajilla, toisen sukupolven muunkielisillä oppilailla ja 2.5 sukupolven nuorilla, jotka puhuivat vain koulun opetuskieltä kotonaan, oli todennäköisemmin poissaoloja kuin muilla oppilailla. Mitä vanhempana oppilaat olivat muuttaneet Suomeen, sitä heikompi heidän kouluun kuuluvuuden tunteensa oli keskimäärin ja sitä todennäköisemmin heillä oli laajoja poissaoloja.
Jenni Alisaari & Elina Kilpi-Jakonen
Sense of belonging and truancy among children of immigrants
In this article, we investigate how immigrant generation, language spoken at home and country of origin are associated with sense of belonging to school and truancy, as well as how the sense of belonging explains truancy. We analysed Finnish PISA data from 2012, 2015 and 2018 (N=16,235) using regression analysis. Our results indicated that children of immigrants who spoke a language other than that of instruction at home had on average a weaker sense of belonging to school than (majority) students who spoke Finnish or Swedish. First generation immigrants, second generation students with other languages than that of instruction and 2.5 generation students who only spoke the language of instruction at home had a greater likelihood of truancy than other students. The older the students were when they moved to Finland, the weaker their sense of belonging on average and the greater their likelihood of extensive truancy. Sense of belonging was associated with truancy but did not explain the differences between groups.
Kuuluvuuden tunne ja poissaolot maahanmuuttotaustaisilla oppilailla
Jenni Alisaari & Elina Kilpi-Jakonen
Tässä artikkelissa tarkastelemme maahanmuuttosukupolven, kotona puhutun kielen ja taustamaan yhteyttä kouluun kuuluvuuden tunteeseen ja luvattomiin poissaoloihin sekä sitä, miten kuuluvuuden tunne selittää poissaoloja. Aineistona käytimme Suomen PISA-kyselyitä vuosilta 2012, 2015 ja 2018 (N = 16235) ja menetelminä lineaarista ja multinominaalista regressioanalyysiä. Tuloksemme osoittivat, että maahanmuuttotaustaisilla oppilailla, jotka puhuvat kotonaan muuta kuin koulun opetuskieltä, oli keskimäärin heikompi kouluun kuuluvuuden tunne kuin suomea tai ruotsia puhuvilla (valtaväestön) oppilailla.
Yhteenkuuluvuus ja mielenterveys maahanmuuttajataustaisilla ja Suomessa syntyneillä nuorilla
Katriina Autio, Nina Liukkonen, Reeta Kankaanpää, Mervi Vänskä, Sanni Aalto, Raija-Leena Punamäki & Kirsi Peltonen
Tämän tutkimuksen ensimmäisenä tavoitteena oli selvittää, onko koulussa koetussa yhteenkuuluvuudessa eroja Suomessa syntyneiden, työperäisesti maahan muuttaneiden ja pakolaisnuorten välillä. Toisena tutkimuskysymyksenä selvitettiin, kuinka yhteenkuuluvuus koulussa on yhteydessä internalisoiviin ja eksternalisoiviin oireisiin, prososiaalisuuteen sekä resilienssiin. Kolmanneksi tarkasteltiin, onko mahdollinen yhteys erilainen Suomessa syntyneillä ja eri syistä Suomeen muuttaneilla nuorilla. Tutkimuksen aineisto kerättiin osana Maahanmuuttajanuorten Psykososiaalinen Tukeminen Koulussa -interventiotutkimushanketta. Tutkimuksessa käytettiin poikkileikkausaineistoa, joka pohjautui nuorten kyselylomakevastauksiin hankkeen aloitusajankohdassa syksyllä 2019 (n = 1981).
Pakkomuuttojen ja vainon kokemisen ylisukupolviset jäljet: inkeriläisen toisen ja kolmannen pakkomuuttosukupolven hyvinvointi Suomessa
Sotatapahtumien todistaminen, läheisten menetykset ja kodin jättäminen ovat elämää perustavanlaatuisesti muokkaavia, usein traumaattisia tapahtumia, joilla voi olla vakavia ylisukupolvisia seurauksia. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää pakkomuuttoja ja vainoa 1900-luvun alkupuolella kokeneiden inkeriläisten jälkeläisten mielen hyvinvointia Suomessa. Lisäksi tutkimus analysoi vanhempien ja isovanhempien traumaattisten sotakokemusten ja pakkomuuttotaustasta kertomisen yhteyttä jälkeläisten mielen hyvinvointiin. Tutkimukseen osallistui 650 henkilöä, jotka ovat Venäjän vallankumouksen aikana Suomeen siirtyneiden Inkerin pakolaisten lastenlapsia (kolmas sukupolvi, keski-ikä 66 v) sekä siirtoväkenä Suomeen jatkosodan aikana tulleiden inkeriläisten lapsia (toinen sukupolvi, keski-ikä 65 v) ja lastenlapsia (kolmas sukupolvi, keski-ikä 38 v). Mielen hyvinvoinnin tasoa verrattiin suomalaisiin koko väestöä koskeviin hyvinvointitutkimuksiin. Kyselytutkimuksessa kartoitettiin mielen hyvinvointia yksinäisyyden, psyykkisen kuormittuneisuuden (masennus ja ahdistus), elämänlaadun ja koherenssin tunteen kautta.
Välttelyn rooli, arviointi ja hoito lasten traumaperäisessä stressihäiriössä: tapaustutkimus
Traumatisoitumista koskevien teorioiden ja tieteellisen tutkimuksen mukaan traumaperäinen välttely vaikuttaa keskeisesti traumaperäisen stressihäiriön (PTSD) kehittymiseen sekä oireiden pitkittymiseen. Lisäksi välttelyn eri osa-alueet (kognitiivinen, emotionaalinen, toiminnallinen) vaikuttavat oireiluun eri tavoin riippuen muun muassa siitä, miten pitkä aika traumatapahtumasta on kulunut. Välttelyoireilun merkityksestä lasten PTSD:ssä on kuitenkin ristiriitaisia näkemyksiä, eikä tutkimuksia ole juurikaan tehty lapsilla. Tässä tapaustutkimuksessa pyritään vastaamaan kysymyksiin, 1) millainen rooli traumaperäisellä välttelyoireilulla on lasten PTSD:ssä, 2) miten välttelyoireilu näkyy hoidon aikana, ja 3) miten välttelyoireilun määrä muuttuu hoidon myötä. Tämän tapaustutkimuksen aineistona on 7-vuotiaan pakolaislapsen terapiaprosessi ja sitä koskevat hoitokirjaukset sekä lapsen ja tämän vanhempien arviot PTSD-oireilusta hoidon alussa ja lopussa sekä seurannassa.
”Sanoja ymmärrän, mutta kokonaisuutta en.” Tapaustutkimus ITQ-kyselyn käytöstä pakolaispotilailla
Saija-Liisa Kankaanpää, Päivi Korkeala, Pia Solin & Venla Lehti
Pakolaiset ovat kokeneet usein järkyttäviä tapahtumia ja kärsivät traumaperäisestä oireilusta, kuten traumaperäisestä stressihäiriöstä (PTSD). Traumaoireiden kartoittaminen ei ole aina suoraviivaista, eivätkä arviointimenetelmät välttämättä sovellu sellaisinaan pakolaistaustaisille. Vakavasti traumatisoituneilla esiintyy myös monimuotoista stressihäiriötä (Complex PTSD eli CPTSD), jota ei aina tunnisteta. International Trauma Questionnaire (ITQ) monine kieliversioineen voisi auttaa pakolaistaustaisten potilaiden PTSD:n ja CPTSD:n tunnistamisessa, mutta sen käytettävyydestä tarvitaan tietoa. Tutkimuksessa arvioitiin ITQ:n arabian- ja darinkielisten versioiden käytettävyyttä tulkkivälitteisten kognitiivisten haastatteluiden avulla. Kolme pakolaistaustaista potilasta kertoi mielipiteitään ITQ:n kysymyksistä. Samat ongelmakohdat painottuivat kaikissa haastatteluissa.
Sota, stressi ja mielenterveys nuoruusiässä: mielekkyyden, sosiaalisten suhteiden ja emotionaalis-kognitiivisten taitojen merkitys
Miljoonat siviilit elävät lapsuutensa ja nuoruutensa sodan olosuhteissa, ja valitettavasti Afrikka on sisällissotien, uuskolonialististen valtataistelujen ja sotarikollisuuden näyttämö. Tämä väitöskirjatutkimus pyrkii ymmärtämään, miten sodan julmuudet ja lasten kokemat traumat vaikuttavat heidän myöhempään elämäänsä. Traumaattisten sotakokemusten mielenterveydellisistä ja kehityksellisistä vaikutuksista on kiitettävän paljon tilastollista tutkimusta. Tämä tutkimus antaa äänen sodan julmuuksia omakohtaisesti kokeneille, minkä laadullinen analyysi mahdollistaa. Elämänhistoria-perusteisen haastatteluaineiston muodostavat Liberian sisällissodista selviytyneiden pakolaisten lapsuuden sotakokemukset ja nykyiset tulevaisuuden toiveet. Tutkimuksen tilastollinen osuus kysyy, miten stressaavat ja väkivaltaiset kokemukset ovat yhteydessä nuorten mielenterveyteen, ja voivatko hyvät perhe- ja vertaissuhteet ja optimaaliset emotionaalis-kognitiiviset taidot toimia suojelevina tekijöinä ghanalaisilla nuorilla.
Sota Ukrainassa on nostanut sodankäyntiin liittyvät kokemukset ja psykologisen traumatisoitumisen yleiseen keskusteluun Suomessa ja kansainvälisesti. Ukrainalaisten järkyttävistä kokemuksista on uutisoitu laajasti, ja myös ihmisoikeusjärjestöt ovat raportoineet väkivallasta ja kaltoinkohtelusta sota-alueilla (Amnesty International, 2022; Human Rights Watch, 18.5.2022). Suurimmalla osalla ulkomaille paenneista ukrainalaisista väkivaltakokemuksia tärkeämpiä stressitekijöitä ovat todennäköisesti kuitenkin tiedonpuute, arjen haasteet, erossa oleminen läheisistä, menetykset sekä pelot ja huolet tulevaisuuteen liittyen (International Medical Corps, 2022).
Olin jo yläasteella tosi kiinnostunut psykologiasta ja filosofiasta, vaikka en varmaan oikein ymmärtänyt, mitä tieteenalat ovat tai mikä niissä niin puhutteli. Kiinnostukseni liittyi ehkä siihen, että olin aika vaihtoehtohenkinen ja kapinoin paljon Länsi-Helsingin kasvuympäristöni oikeistokonservatiivista ja ulkoisen maailman suoritteita painottavaa henkeä vastaan. Tulin hakeutuneeksi Alppilan lukioon, jossa oli painotus psykologiaan ja filosofiaan ja suoritin suurella innostuksella ja kiinnostuksella kaikki tarjolla olevat kurssit, vaikka muuten en ollut erityisen orientoitunut koulunkäyntiin.
Seuran palkintoja vuosista 2019 ja 2020
Kirsti Lagerspetz -palkinto annettiin Iida Heikkiselle ja Annamari Järviniemelle erinomaisesta yhden tapauksen tutkimusasetelman hyväksikäyttämisestä ja samalla terapiassa sovellettavien johtopäätösten muotoilemisesta perusteluineen.
Psykologiassa käytettävistä mittareista on julkaistu suomen kielellä yleistajuinen kirja. Elina Vessosen väitöskirjaan perustuva helposti lähestyttävä pokkari kertoo lämminhenkisesti psykologiseen mittaamiseen liittyviä perusasioita viihdyttävien anekdoottien siivittäminä. Vessonen esittelee mittausvirhettä, mittarien laadunarviointia, ristiriitaisia mittaustuloksia ja arvojen roolia mittaamisessa. Esimerkit ovat niistä kaikkein tutuimmista eli persoonallisuuden, onnellisuuden, masennuksen ja älykkyyden tutkimuksesta. Vessonen pyrkii avaamaan teknisiä ja vaikeita mittaamisen osa-alueita kiinnostavasti ja ymmärrettävästi ja pitää vaikeuden riman matalalla. Tätä helpommaksi aiheeseen tutustumista ei varmaankaan voi tehdä.
Tampereen yliopisto / Psykologia
Ilmainen tilaus (1 kuukausi)
Ensimmäisen vuoden psykologian opiskelijoille (1 vuosi)
Vain tilaajilla on pääsy tämän artikkelin täysversioon.
Kirjaudu sisään tai klikkaa tästä tilaamaan Psykologia-lehti.
Jos olet jo tilaaja, rekisteröidy tästä.
Seuran palkintoja vuosista 2019 ja 2020
Pääkirjoitus (03/2022): Pakolaisuus ja psykologit
Pakkomuuttojen ja vainon kokemisen ylisukupolviset jäljet: inkeriläisen toisen ja kolmannen pakkomuuttosukupolven hyvinvointi Suomessa
Kuuluvuuden tunne ja poissaolot maahanmuuttotaustaisilla oppilailla
© Psykologia / Suomen Psykologinen Seura 2022. kaikki oikeudet pidätetään. Site design & development by