fi fr fi fi en hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi id fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr fi fi fi fi en fi en fi fi fi fi fi en fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi id fi fi fi fr fi fi en hu
Kirjallisuuden vientiorganisaatio FILI (Finnish Literature Exchange) järjesti kesäkuussa kaikkien aikojen suurimman konferenssin Suomen kirjallisuuden kääntäjille. Osana 11.–14.6.2012 pidettyä Kääntäjän sana – Översättarens ord -konferenssia FILI toi parisenkymmentä suomesta ja suomenruotsista kääntävää ulkomaista kääntäjää Sarjakuvakeskukselle työpajaan, jossa käsiteltiin suomalaista sarjakuvaa ja sen kääntämistä. Työpajoja oli kahtena iltapäivänä, ja kääntäjien joukossa oli niin sarjakuvien kuin muidenkin kirjallisuuden alojen, esimerkiksi näytelmien, kääntäjiä.
Molempina päivinä työpajojen aluksi kuultiin sarjakuvaneuvos Juhani Tolvasen alustus suomalaisesta sarjakuvasta ja sen historiasta. Näkemystä aiheeseen pitkän linjan sarjakuva-aktiivilta löytyykin: Tolvanen on toiminut Ilta-Sanomien sarjakuvatoimittajana vuodesta 1979 lähtien ja kääntänyt noin 160 sarjakuvakirjaa suomen kielelle. Hän myös toimii tällä hetkellä Sarjakuvan tiedotuskeskuksen hallituksen puheenjohtajana.
Alussa olivat suo, kuokka ja sarjakuva
Suomalainen sarjakuva on saavuttanut jo varsin kunnioitettavan sadan vuoden iän: ensimmäinen Suomessa ilmestynyt sarjakuvakirja oli Ilmari Vainion "kuvittelema" Professori Itikaisen tutkimusretki vuodelta 1911. Viime vuosisadan alku oli Tolvasen mukaan suomalaisen sarjakuvan kulta-aikaa. Ennen kaikkea aikakauslehdissä ja poliittisissa pilalehdissä ilmestyi paljon sarjakuvia, ja 1920- ja 1930-luvuilla syntyivät esimerkiksi Ola Fogelbergin Pekka Puupää, Asmo Alhon Kieku ja Kaiku ja Erkki Tantun Rymy-Eetu.
1900-luvun puolivälissä amerikkalaisia vaikutteita - etunenässä Ankkalinnan väki - rantautui Suomeen. Suhteessa väestöön Suomen Aku Ankka onkin noussut luetuimmaksi Ankaksi maailmassa ja on lukijamäärältään Suomen suurin tilattava aikakauslehti. Eräs merkittävä suomalaista sarjakuvaa eteenpäin kuljettava hetki koettiin vuonna 1951, kun Englannista otettiin yhteyttä Tove Janssoniin ja kysyttiin, voisiko Jansson alkaa tehdä Muumipeikko-hahmoista satiirista sarjakuvaa aikuisille. Jansson suostui, ja Muumi-sarjakuva alkoi ilmestyä Englannissa The Evening News -nimisessä julkaisussa, joka oli tuohon aikaan maailman suurin iltapäivälehti.
1960-70-luvuilla alkoi syntyä underground-sarjakuvaa, ja sarjakuvan nousu alkoi toden teolla. Vuonna 1971 perustettiin Suomen sarjakuvaseura ja samoihin aikoihin aloitettiin myös Sarjis-lehti, jonka päätoimittajaksi pestattiin Veikko "Joonas" Savolainen, suomalaisen sarjakuvan "grand old man", joka on piirtänyt sarjakuvaa jo 60 vuotta.
Tälläkin hetkellä suomalainen sarjakuva voi hyvin. Tolvasen mukaan yhtenä syynä tähän on omakustanteiden ja pienlehtien lisääntynyt määrä. Suomessa myös sanomalehtisarjakuva on vahva genre, mikä osaltaan vankistaa sarjakuvan asemaa päivittäin. Esimerkiksi Helsingin Sanomien Kuukausiliitteessä ilmestynyttä Mämmilä-sarjakuvaa luki parhaimmillaan 1,5 miljoonaa Kuukausiliitteen yhteensä 2 miljoonasta lukijasta. Suomessa on myös vahva graafisen alan koulutus, ja ihmisiä kannustetaan mielellään uudenlaisen ilmaisun pariin esimerkiksi erilaisin sarjakuvakurssein, joita järjestetään monenikäisille ihmisille amatööreistä ammattilaisiin.
Tolvasen alustuksen jälkeen sarjakuvaneuvos, kääntäjä Kirsi Kinnunen johdatteli työpajalaiset keskusteluun sarjakuvan kääntämisestä. Kinnunen on työskennellyt sarjakuvan parissa 1980-luvulta asti ja tehnyt uraauurtavaa työtä suomalaisen sarjakuvan hyväksi Ranskassa. Keskustelun pohjaksi kääntäjät olivat saaneet ennakkotehtäväksi kääntää näytteen suomalaisen sarjakuvataiteilijan - ensimmäisenä päivänä Hannu Lukkarisen, toisena Anna Sailamaan - sarjakuvasta.
Heti kärkeen keskusteluissa todettiin, että sarjakuva on erityinen taiteenlajinsa, joka asettaa omat vaatimuksensa kääntämiselle jo alkaen puhekuplien koosta. Kuplan koko on yleensä pieni, ja käännettyjen ilmaisujen tulee olla hyvin harkittuja ja punnittuja, jotta ne toimisivat mahdollisimman hyvin pienessä tilassa. Sarjakuvan kääntämisessä on luonnollisesti otettava huomioon myös tekstin ja kuvan välinen erityissuhde. Yli 80 sarjakuva-albumia kääntänyt Kinnunen painotti, että käännösprosessin kannalta olennaista on kuva; kääntäjä ei käännä pelkkää tekstiä, vaan hänen tulee todella katsoa kuvaa ja yrittää eläytyä hahmoihin ja olla empaattinen. Kääntäjän olisi hyvä pyrkiä sarjakuvahahmojen päiden sisään ja miettiä, mitä kukin hahmo missäkin tilanteessa sanoo ja miten. Tämän jälkeen tulisi vielä kerran tarkistaa, että käännetty teksti toimii kuvan yhteydessä.
Kulttuurisidonnaisuus ja sanaleikit ovat yksi kääntämisen - ei pelkästään sarjakuvien kääntämisen - haasteista. Työpajaan osallistuneiden joukosta löytyi muun muassa rohkea kääntäjä, joka on kääntänyt Fingerporia tanskalaiseen päivälehteen. (Voisi jäädä tältä kääntäjältä tekemättä.) Onomatopoeettiset - ääntä muistuttavat tai jäljittelevät - ilmaisut ovat hyvin kulttuurisidonnaisia, ja niiden kääntäminen aiheuttaa monesti hikikarpaloita kääntäjien otsille. Monissa tapauksissa "vrooooomm" ja "titityy" ovat osa kuvaa (ei kuplaa), eikä kääntäjä näin ollen useinkaan pääse niihin käsiksi kääntäessään pelkkiä kuplia. Lisäksi on tietysti myös otettava huomioon, onko "äääääää" osa sarjakuvataiteilijan graafista ilmaisua, joka tulee jättää kääntämättä. Tällaisissa tapauksissa on tietysti kullanarvoista, jos kääntäjä voi olla taiteilijaan yhteydessä ja tehdä yhteistyötä tämän kanssa.
Anna Sailamaan sarjakuvan käännöstehtävän tiimoilta puhuttiin myös murteiden kääntämisestä. Miten kääntyy esimerkiksi Tornion murre ranskaksi? Suomessa on paljon murteita, eikä niiden käyttö liity ilmiselvästi esimerkiksi tiettyyn sosiaaliseen luokkaan, kun taas esimerkiksi Ranskassa murteen käyttö voi sisältää ns. junttivivahteen. Keskusteluissa päädyttiin lopputulokseen, että suomen murteet on parhainta kääntää kohdekielelle erilaisin puhekielisin ilmauksin, eikä niitä kannata väkisin vääntää jonkin kielen paikallismurteeksi, mikä vaan pahimmillaan aiheuttaisi hämmennystä kohdekielisessä lukijassa ja veisi lukijan huomion aivan epäolennaisille urille.
Työpajan lopuksi keskusteltiin ei juurikaan lompakkoa paksuntavista käännöspalkkioista ja kääntäjien ja kustantajien välisestä yhteistyöstä. FILI järjestää säännöllisesti täydennyskoulutusta Suomen kirjallisuuden kansainvälisille kääntäjille ja jakaa samaisen lompakon tilannetta helpottavaa käännöstukea esimerkiksi suomenkielisen, suomenruotsalaisen ja saamenkielisen kirjallisuuden kääntämiseen muille kielille sekä ulkomaisen kirjallisuuden suomentamiseen.
Kääntäjät näyttivät saavan tapahtumasta paljon virikkeitä, ideoita ja vertaistukea sarjakuvien kääntämiseen. Elämystä varmaan osaltaan vahvisti sekä ihka elävien sarjakuvataiteilijoiden läsnäolo että Sarjakuvakeskuksen seinistä huokuva sarjakuva-atmosfääri - etenkin kun viereisessä tilassa oli meneillään lasten animaatiotyöpaja.
Myrkkykasveja ja ihmissuhteita Terhi Adlerin Plant Kingdom -taidenäyttelyssä – haastattelu
Terhi Ekebomin ja Bo Haglundin näyttely Metsätutkielmia hahmottelee luonnon olemusta – haastattelu
Pöhköjä pöllöjä fantasiamaailmassa – Realm of Owls on hauska nettisarjakuva ja esillä Galleria Sarjakuvakeskuksen näyttelyssä
Uutta omaelämäkerrallista sarjakuvaa Emmi Valveelta – Dream House Art Letter ylistää pienlehtikulttuuria
“Olen löytänyt oman tekemisen uudestaan” – Sarjakuvakeskuksen kurssitoiminnan kuulumisia korona-aikaan
Terhi Adler tutkii sarjakuvan tilallisia mahdollisuuksia Whatever-näyttelyssään – taiteilija haastattelussa
Sarjakuvakeskuksessa pääsee nyt Belgian kiertomatkalle
Suomen paras sarjakuvatatuointi -kilpailun voittajat ja kuvagalleria – voittaja fanittaa Don Rosaa
Janne Parviainen inspiroituu Charles Bukowskista ja vanhoista kuvataiteen mestareista – Post Man -sarjakuvan näyttely esillä ja tekijä haastattelussa
Sarjakuvakeskuksen kevään kurssit jatkuvat etänä – opettajien kokemuksia. "Rutiinit, harrastukset ja ihmissuhteet ovat tärkeitä"
Hannele Richertin Suuntavaisto kertoo nuoruudesta, eriarvoisuudesta, rahasta ja rakkaudesta
Emmi Valve kertoo Girl Gang Bang Bang -sarjakuvastaan
Neighbours – uutta venäläistä ja suomalaista sarjakuvaa yhteyksistä ja historiasta
Perjantaipajan Kauhu-antologia Tampere kupliin Pienlehtimarssiin
Mari Ahokoivu Oksi-sarjakuvaromaaninsa näyttelyssä: ”urani vaativin työ”
Sira Moksi: "Piirroksiini on suhtauduttu rakkaudellisesti ja tappouhkauksin"
Making Money from Webcomics – free guide to working in comics now online!
Tarmo Koiviston 70-vuotisnäyttely esillä – ”Mämmilää pitäisi olla aina saatavilla kuten Asterixia ja Tinttiä”
Sisaret 1918 kertoo arkistoista löytyneitä naisten tositarinoita sisällissodan ajoilta
Comics 101 – learning comics in English in Helsinki
Juliana Hyrrin kauniissa sarjakuvissa on elämän pieniä julmuuksia
Apila Pepitan näyttely esittelee queer-aiheita ja muunsukupuolisuutta
Sarjakuvakirjeenvaihto lasten, nuorten ja seniorien välillä synnytti yllättäviä kohtaamisia
Picture Politics – sarjakuvaa ääriajattelua vastaan kouluissa
Helsingin Kirjamessuilla piirrettiin sarjakuvaa non-stop
Lakes International Comic Art Festival – pieni pala Suomea keskellä Englantia
Festivaalitaiteilija Hanneriina Moisseinen: "Flirtti toisten taiteenmuotojen suuntaan vain vahvistaa sarjakuvan identiteettiä ja voimaa"
Sarjakuvakeskuksen perjantaipajan uusi Magia-pienlehti ilmestyy sarjakuvafestivaaleille
Seniorien sarjakuvaryhmän teoksista syntyi Kuti-lehti – osin jopa ompelemalla
Discovering your Superpowers - Comics Workshop
Marko Turusen ADHD-Sheikki-tarinat perustuvat totuuteen – vaikka joskus epäilyttää
Reclaimataan sana näkyvyys, sanoo Näkyvyys-gallerian suojelija Kasper Strömman
Läänintaiteilija Ville Pirinen suunnittelee Tampereelle sarjakuvakeskusta
"Mitä sä täällä teet?" Sarjakuvakirja kuvittaa Suomeen muuttaneiden rankkojakin tarinoita
Kirjaverstaalla kukoistaa taiteilijoiden ja kirjakauppojen yhteistyö
Petri Hiltunen: "Päädyin sarjakuvataiteilijaksi jääräpäisestä intohimosta"
Oliver East käveli Helsingistä Tampereelle ja piirsi 820 kuvaa matkastaan
Hahmotyöpajalla sarjakuva ja teatteri yhdistyivät
Eeva Meltion Harvest-julistesarja kertoo modernin naisen ongelmasta
Perjantaipajan Monsteri-antologia oli menestys sarjakuvafestivaaleilla
Rui Tenreiro afrikkalaisesta nykysarjakuvasta Afri-Kuti-lehdessä: "Valitsemani sarjakuvataiteilijat pakenevat tavanomaista jollain tavalla"
Jonathan Edwards ja Louise Evans loivat sarjakuvafestivaaleille taidetta Helsingin tunnelmasta
Kahvia ja sarjakuvia Turun sarjakuvakaupan pop-upissa Kalliossa
Taidetta, kukkia ja koiria Berliinin residenssissä
Ane V. tutkii elämäänsä sarjakuvilla
Sarjakuva tarvitsee seiniä – mihin Sarjakuvakeskus ja festivaalit?
50-luvun jännittävä Helsinki – Seniorien sarjakuvakurssin satoa
"Hahmot kuin puhdasta energiaa" –  Sarjakuvaa syntyy Espoossa
Marja Siiran Kirjoitukset on fantasiaa ja viihdettä synkällä vivahteella
Sutu, Arilyn ja sarjakuvan kokeileva digitaalinen tulevaisuus
Kokoelma muuttaa, mutta minne...
Pullopostia aloittaa näyttelykiertueen pääsiäisen jälkeen
Dystopioita ja tarinoiden voimaa Karstein Vollen Vinossa-näyttelyssä
Ville Pirisen värikäs näyttely on "satunnainen retrospektiivi" ja sisältää harvinaisuuksia
Paula Bulling ystävystyi turvapaikanhakijoiden kanssa ja piirsi vahvan sarjakuvan
Sarjakuvakeskuksen Hannele Linnan juhlissa!
We Do BD – Arnaud at a Paris webcomic festival
Discovering Finnish comics – internship experience
Hilda-sarjaan löytyy inspiraatiota Muumeista ja vanhoista kansantaruista
Valokuvat vievät sarjakuvaa uudelle tasolle
Kulttuurien kohtauspaikka: työpajoja venäläisen sarjakuvan hengessä Vuotalolla
Voiko sarjakuvalla vaikuttaa? Kuvia ja video Helsingin Kirjamessuilta
"I don't want to believe it" — Paris notes from Arnaud
Sarjakuvafestareilta: pienlehtikilpailu, valokuvia, dokkarivideo ja äänitteitä
Kunnianhimoinen visio uhan alla
Justin Wong käsittelee sarjakuvassaan lapsen näkökulmaa aikuisten asioihin
Ujo matkaaja tutustuu Helsinkiin Triin Valvasin piirroksissa + videotervehdys
"Piirtäminen kuin tanssia" – ajatuksia sarjakuvaopetuksesta
Milla Paloniemi: "vihaan tylsiä sarjakuvanäyttelyitä!"
Minisarjiksia ja ystävyyttä Nordicomics Youth! -leirillä
Taidetta, tiedettä ja avaruus – Random Walk Comics
Supersankareita ja livemusiikkia Arabian katufestareilla
Jana Vasiljević: Suspended Disbelief – sotaa, sukuhistoriaa ja tietokonepelejä
Minä olen Charlie herätti keskustelua
Maaseudun mies ja toivon pilkahdus – Tommi Musturi: Toivon kirja
Kari Korhonen Puupäinen Ankka -näyttelyn päättäjäisissä – Aku on aina mukana
Pekka Puupää, suomalaisen jokamiehen (anti)sankari ja humoristit Toto Fogelberg-Kaila ja Ola ”Fogeli” Fogelberg
Kinaporin seniorikurssilla piirretään sarjakuvaa lapsuuden muistoista
Lasten animaatiokurssilla tutustutaan animoinnin saloihin perusteista alkaen
Uuden tulokkaan vaikutelmia suomalaisesta sarjakuvayhteisöstä
Viivan voima – Croquis-pajan näyttely
Kauhajoen sarjissäpinät toi sarjakuvatoimintaa Pohjanmaalle
Lapsuuden (ja aikuisuuden) nostalgiaa – Batman 75 vuotta -juhlanäyttely Sarjakuvakeskuksella
Auf Wiedersehen – Sarjakuvan Saksa-vuosi lopuillaan
Geneva Rosett-Hafter: Coming to Finland
Moving Again – nomadinen taidenäyttely
Muumien jäljillä – Kerttu ja muita uusia muumihahmoja
Julie Delporte ja antennit joka paikassa
Vapaa ja lämmin – Julia Thorell CUNE-residenssissä Helsingissä
Marijpol ja erakko meissä
Helsingin sarjakuvafestivaaleilla 25 000 kävijää – katso kuvat!
Mikko Väyrysen White Disaster -näyttely Sarjakuvakeskuksella
CUNE CiR -residenssi Malmössä – Jaana Suorsa, Jouko Ruokosenmäki ja suklaatehdas
Feministinen sarjakuvatoiminta innostaa ideoimaan yhdessä
Parrakasta menoa Lasten lauantaissa
Sarjakuvakeskus tarjoaa sarjakuvaopetusta monenlaisen toiminnan tueksi
Työtä ja juhlaa Tallinnan CUNE-taiteilijaresidenssissä
Aurinkoa ja hauskanpitoa Robottipajassa
Tanskalaiset residenssitaiteilijat innostuvat Helsingistä
Kaupunki ja Karhu -näyttelyn avajaistunnelmia 22.5.
Vuosaaressa oltiin Ihan pihalla
Sanni ja Joonas vievät lukijan talven taikamaailmaan
Pop-up Sarjakuvakeskus @ Fumetto
Keskiajan maalaukset ovatkin sarjakuvia
Trespasses: nuorten fantasiatarina puolituisten ja ihmisten kohtaamisesta
Sana on vapaa! Blogi Vuosaaresta vuosaarelaisille
Robotteja, keksintöjä ja animaatiota hiihtoloman keksijäkurssilla
Hevisarjakuva Perkeros raottaa kulissejaan
Seksismiä ja syrjintää sarjakuvamaailmassa? Anne Elizabeth Mooren työpajan satoa
Saksalainen sarjakuvatoimittaja Lars von Törne: ”Suomalaisissa sarjakuvissa on vahvoja tarinoita”
Sarjakuvien voima yllätti seniorit
"Tuntuu kuin olisin tullut takaisin kotiin"
Pop-up Sarjakuvakeskus Moskovassa, sarjakuvaa narkomaaneille ja videoreportaasi
Saksa kiinnostaa ja kiinnostuu
HIAA – Eläviä taloja Katutaidegalleriassa
Lapset piirtävät lautasellisen sarjakuvaa
Nahkatakkeja ja graffiteja – Amigos Connectedin ensimmäinen näyttely
Loikkivia lampaita lasten lauantailta
Muistumia feministien sarjakuvaseminaarista 4.–5.10.13
Heimdall – Myyttinen esikoisalbumi
Videoterveisiä Oulun pop-up Sarjakuvakeskukselta!
Sarjissäpinät vei sarjakuvan Pohjanmaalle
Riika ja ruoka – Emmi Valve taiteilijaresidenssissä
Festivaaliraportti - sisäpiiriläisen kertomuksia
Sh*t, I need more coffee! Työharjoittelukokemuksia – The Internship Experience
Lisää työharjoittelufiiliksiä – Another Internship Experience
Matt Boyce – viittomakieltä ja monstereita
Työharjoittelijan päiväkirja – Helsingissä selviämistä
Art Farming -näyttely esillä 31.7. asti
Dreambuddies esittelee ajankohtaista pohjoismaista lastensarjakuvaa
Kuvia Arabian Katufestivaalilta & Sarjakuvakeskuksen 5-vuotissyntymäpäiviltä
Jakomäessä tehdään rumasta kaunista
Puupää ja eksentrikko Heikki Paakkanen, katso videot!
Tanssivia piirustusmalleja ja korusuunnittelua
Nordicomics Islands – Sarjakuvan ilosanomaa Grönlantiin ja Färsaarille asti
Planeetta Z - elämää ilman ihmistä
La bande dessinée finlandaise 2013 esittelee suomalaista naissarjakuvaa
Hyi, homoa! Team Pärvelö mangan ja suomalaisuuden jäljillä
Ruutu lopettaa – viimeisenä Jupun Superäiti
Mikä ihmeen Kiroileva siili? Milla Paloniemi kertoo
Tuomas Tiainen: FUN•LAND – videohaastattelu
Kooste Helsingin 27. sarjakuvafestivaaleilta
Perinteisellä tyylillä Suomen ilmatilassa
Sarjakuvaa Helsingin Kirjamessuilla 25.–28.10.
Sarjakuva goes koulutus – Helsingin Kirjamessuilla 48 tunnissa syntynyt lehti
Festivaalitoimisto galleria Art Kaarisillassa
Norjalaista lastensarjakuvaa - Martin Ernstsenin Erakko
Adios! – Myöhempien aikojen psykedeliaa
Nature Morte with Ghosts – kuolleen metsän haamut
Työharjoittelijan tunnustuksia: Harjoittelu loppuu
Ruoka- ja ilmastovalistusta sarjakuvan keinoin
Sarjakuva - yhdeksäs taide?
Perhe jolla on kissa sai kissanpennut – Sarjakuva toimintaterapiana
Työharjoittelijan tunnustuksia: Corto Maltese seinässä
Työharjoittelijan tunnustuksia: Sisäisiä soraääniä
Työharjoittelijan tunnustuksia: Sisäisiä soraääniä / Osa II
Työharjoittelijan tunnustuksia: SPAM! SPAM! SPAM!
Nordicomics Baltic -näyttely Budapestin sarjakuvafestivaaleilla
Liisteröintiä ja liituilua Arabian katufestivaalilla
Sarjakuvan asemasta keskusteltiin Kiasmalla
Finnish Comics Annual 2012 julkaistu
Sarjakuvaseura Leipzigin kirjamessuilla 15.–18.3.2012
Koomiksikeskus ilahdutti sarjakuvafaneja Tallinnassa
Tilattavat kurssit ja työpajat