fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kotona ja sairaalassa synnyttämisen edut pitäisi voida yhdistää - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Synnyttämiseen liittyy suuria tunteita, poliittista taistelua ja ristiriitaisia käsityksiä. Kotona synnyttäminen on toisille naisen ja perheen hyvinvoinnin ja itsemääräämisoikeuden tae, toisille tarpeetonta naisen ja syntyvän lapsen terveyden vaarantamista.
Suomessa kotisynnytykset ovat harvinaisia: vuonna 2013 THL:n syntyneiden lasten rekisteriin ilmoitettiin 23 kotisynnytystä eli 0,02 % kaikista synnytyksistä. Myös muissa Pohjoismaissa kotisynnytykset ovat suhteellisen harvinaisia: Ruotsissa kotisynnytysten osuus on 0,1 % kaikista synnytyksistä, Norjassa 0,2 % Tanskassa 0,9 % ja Islannissa 1,8 %.
Muualla Euroopassa niiden osuus voi olla merkittäväkin; esimerkiksi Alankomaissa 15 % synnytyksistä on kotisynnytyksiä.
Yksityisestä terveydenhuollosta hankittuna kotisynnytys maksaa noin 2 500 euroa, joka täytyy maksaa itse. Summa sisältää kätilöiden varallaolon ja osallistumisen synnytykseen sekä kotisynnytyksen tarvikkeet. Julkinen terveydenhuolto tai Kela eivät osallistu kustannuksiin – toisin kuin esimerkiksi Tanskassa ja Islannissa.
Kotona synnyttämistä on vaikea suositella
Suomessa kotisynnytyksissä ei ole raportoitu erityisiä komplikaatioita tai kuolemantapauksia. Kuitenkin THL:n äitiysneuvolaoppaassa laajempien kansainvälisten aineistojen perusteella sairaalaa suositellaan synnytyspaikaksi turvallisuussyistä.
Jos kotisynnytykseen kuitenkin päädytään,  äitiysneuvolaoppaassa suositellaan, että synnyttäjä olisi perusterve uudelleensynnyttäjä eli ns. matalan riskin synnyttäjä, paikalla olisi kaksi terveydenhuollon ammattilaista ja tarpeen mukaan sairaalaan olisi nopea pääsy.
Sairaalasynnytyksen etuna on turvallisuus ja ennen kaikkea mahdollisuus saada apua yllättävissä ongelmatapauksissa. Synnyttäminen Suomessa on turvallista, ja äitiys- ja lapsikuolleisuus ovat maailman matalimpia. Synnytyksessä asiat voivat kuitenkin mennä myös pieleen. Laadukas ja nopea sairaalahoito onnistuu yleensä estämään tragediat.
Turvallisuudesta huolimatta osa synnyttäjistä kokee synnyttämisen sairaalassa kielteisenä. Sairaalaympäristö saatetaan kokea liian autoritäärisenä, kiireisenä sekä kliinisenä. Synnyttäjän oma päätösvallan ja tarpeiden sanotaan unohtuvan sairaalan prosesseissa.
Kotisynnytyksissä monia viehättääkin naisen ja perheen itsemääräämisoikeus, omatahtisuus sekä miellyttävä ympäristö. Myös turhaksi koettujen toimenpiteiden välttäminen (esim. sisätutkimus tai välilihan leikkaus) kannustaa naisia kotisynnytykseen.
Tästä syystä Isossa-Britanniassa on suositeltu matalan riskin synnytysten siirtämistä kätilöjohtoisiin synnytysyksiköihin tai kotiin.
Vaikka Suomessa on vuoden 2014 alusta lähtien periaatteessa voinut valita itse oman synnytyssairaalansa, on synnytyssairaalaverkon supistuminen vähentänyt valinnanmahdollisuuksia.
Päivystysasetuksen toteuttamisen ja synnytysten keskittämisen on pelätty johtavan kotisynnytysten lisääntymiseen. Jos yhä suuremmat synnytysyksiköt koetaan laitosmaisiksi ja epäpersoonallisiksi, haetaanko päätösvaltaa ja itsemääräämisoikeutta yhä enemmän synnyttämällä kotona?
Monelle naiselle esimerkiksi oman kätilön valinta sekä koko synnytyksen hoitaminen saman kätilön kanssa ovat merkittäviä asioita synnytyspaikkaa valitessa.  Sairaalassa näihin tarpeisiin ei pystytä vastaamaan riittävästi. Onko synnytyksen turvallisuuden korostaminen saanut meidät kuitenkin unohtamaan kuinka herkkä synnytystilanne on? Unelmoidaanko kotisynnytyksestä, koska harvalla enää on (onneksi) kokemusta synnytyksen mahdollisista vaaroista?
Kehittyvissä maissa voidaan tilanteen ajatella olevan päinvastainen: kotoa pyritään sairaalaan, koska liian moni on nähnyt kotisynnytyksen riskit.
Suhtautuminen kotisynnytyksiin on ristiriitaista: toisaalta kritiikkiä itsemääräämisoikeuden vaarantumista ja liikaa kliinisyyttä kohtaan pidetään oikeutettuna – varsinkin kuin poliittiset päättäjät tuntuvat päätöksillään sitä usein edistävän. Tästä huolimatta on vaikea puolustaa toimintamallia, joka voi vaarantaa yhdenkään naisen tai syntyvän lapsen terveyden.
Mutta toisaalta, miten voidaan jättää huomiotta synnyttäjän kokemus? Mikä sairaalasynnytyksessä mättää, jos osa ihmisistä karttaa sitä? Yksilöllisiä valintoja tulee toki aina olemaan ja hyvä niin, mutta voitaisiinko sairaaloissa tehdä jotain vielä paremmin, jotta yhä useampi synnyttäjä kokisi tulevansa kuulluksi?
Lisäresurssit lienevät unelmaa, mutta voitaisiinko pelkillä uusilla toimintatavoilla muuttaa sairaalaympäristö miellyttävämmäksi?
Synnyttäjät, synnytykset ja vastasyntyneet
Anna Heino erikoissuunnittelija Tilastot ja rekisterit, THL
Mika Gissler tutkimusprofessori Tieto ja tiedonhallinnan ohjaus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.