fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Miten mitata hyvinvointia yhteiskunnallisissa kriiseissä? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Hyvinvointi- ja terveyserot
Islantia kohtasi vuosikymmen sitten vakava taloudellinen kriisi, joka kosketti kaikkia maan asukkaita. Kun Islanti oli Pohjoismaisen ministerineuvoston puheenjohtajamaana vuonna 2014, yksi pääteemoista oli yhteiskunnallisten kriisien seuraukset ja niiden mittaaminen. Islantilaisen Sigríður Jónsdóttirin johtamassa NOVI-hankkeessa valittiin kolmekymmentä hyvinvointia mittaavaa osoitinta. Niiden tarkoitus on varoittaa mahdollisimman reaaliajassa kansalaisten hyvinvoinnissa tapahtuvista muutoksista.
Mittaristo sisältää monipuolisesti hyvinvoinnin eri ulottuvuuksia, mm. työllisyyteen ja koulutukseen sekä yksilölliseen hyvinvointiin liittyviä teemoja.
Sosiaalityön professori Åke Bergmark Tukholman yliopistosta kävi 4.12.2018 Tukholmassa järjestetyssä Pohjoismaisessa hyvinvointifoorumissa läpi muutamia osoittimia ja niiden käytettävyyttä hyvinvoinnin mittaamisessa ja muutosten havaitsemisessa.
Suomessa on Pohjoismaista eniten nuoria, jotka eivät ole töissä eivätkä koulutuksessa (ns. NEET-mittari, Not in Employment, Education or Training). 15–24-vuotiaiden ikäryhmässä tällaisia miehiä on enemmän kuin naisia. 25–34-vuotiaissa naiset ovat puolestaan enemmistönä, todennäköisesti lapsenhankinnan ja -hoidon vuoksi. Pitkästä talouskriisistä huolimatta Islannissa alle 30-vuotiaita työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria aikuisia on Pohjoismaista vähiten.
Suhteellinen köyhyys (tulot alle 60 % mediaanitulosta) on yleisintä Ruotsissa ja lisääntyy vuosi vuodelta. Köyhiä on paljon erityisesti yksinhuoltajien ja 65 vuotta täyttäneiden joukossa. Myös Norjassa suhteellinen köyhyys on yleistä ja lisääntyy erityisesti yksinhuoltajilla. Yllättäen Islannissa köyhiä on suhteellisesti Pohjoismaista vähiten – ja määrä vähenee edelleen. Suomessa köyhien määrä on vakaa.
Päivähoitoa käytetään eniten Islannissa. Kolme vuotta täyttäneistä, mutta alle kouluikäisistä islantilaislapsista 95 prosenttia on varhaiskasvatuksen piirissä; Suomessa osuus on vain 60 prosenttia. Alle kolmevuotiailla Pohjoismaiden väliset erot ovat vielä suuremmat – Suomessa varhaiskasvatukseen osallistutaan vähiten kotihoidon tuen laajan käytön vuoksi.
Vanhempainvapaista islantilaiset miehet käyttävät kolmasosan. Harvinaisinta miesten vanhempainvapaat ovat Suomessa ja Tanskassa (noin 10 prosenttia vanhempainvapaista). Islannin finanssikriisin aikana tosin miesten pitämät vanhempainvapaat vähenivät. Tätäkään tietoa ei olisi saanut esille, ellei hyvinvointi-indikaattoreita olisi kerätty samoilla tavoilla.
Islannin talouskriisin kannalta mittari valmistuu liian myöhään, mutta tulevaisuuden kannalta sen tarkoitus on hälyttää, mikäli talouden muutosten tai muiden yhteiskunnallisten syiden vuoksi kansan hyvinvoinnissa tapahtuu muutoksia. Samalla järjestelmä vahtii, millaisia poliittisten päätösten vaikutukset ovat.
Moni valituista muuttujista saadaan EU-tiedonkeruista. Yhteisiä säännöllisiä haastattelututkimuksia ei Pohjoismaissa ole – eikä välttämättä edes tule. Hallinnollisista rekistereistä saadaan runsaasti tietoja, mutta niiden saatavuus on yleensä varsin hidasta ja tiedot kattavat yleensä vain palveluiden parissa olevat. Kuukausittaisia tilastoja on eri maissa alettu jo kerätä, mutta pohjoismaisella tasolla tiedot kerätään toistaiseksi vuositasolla.
Mitään nopeaa hälytysjärjestelmää hyvinvoinnin muutoksista ei vielä siis ole saatavilla.
Esitelmässään Åke Bergmark piti tällaisen järjestelmän kehittämistä tärkeänä, mutta Pohjoismaiden välinen vertailu voi osoittautua hankalaksi: yhtenäisestä perustasta huolimatta maiden järjestelmät ovat erilaisia. Vuosittaisten vaihteluiden tulkintaan saatetaan tarvita paljon lisätietoja, joita voi olla hankala saada. Tätä puutetta korjaavat pohjoismaiset tilastokomiteat, jotka keräävät tietoja kaikkien Pohjoismaiden sosiaaliturvaan ja -palveluihin sekä terveydenhuoltoon liittyvistä järjestelmistä.
Lisäksi tarvitaan kätevä ja helppokäyttöinen tietojen esittämistapa. Tällainen on jo tehty, mutta sitä ei vielä ole julkistettu. Kun sen toiminta saadaan sujuvaksi, koko järjestelmän toiminta ja kustannukset arvioidaan. Pohjoismaisen ministerineuvoston sosiaali- ja terveyspoliittinen virkamieskomitea tehnee päätöksen järjestelmän jatkosta vuoden 2019 aikana.
Mika Gissler tutkimusprofessori Tieto ja tiedonhallinnan ohjaus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.