fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi mr fi en en fi fi fi fi pl fi fi fi fi en fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi mr fi en en fi fi fi fi pl fi fi fi fi en fi en en fi fi fi km fi fi nb fi en fi fi fi fi fi en fi fi af nb en af en pt fi en fi fi af ka en af ka en fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi ceb fi fi en eo en en en en en en en en en en en en en en en en en en en id en en en fi en fi fr fi fi fi fi fi et es fi fi fi fi hbs_lat en en fi ca fi fi
Farmasialiitto pitää huolta myös opiskelijoiden palkkakehityksestä - YFK
Farmasialiitto kerää vuosittain tietoa lääkealalla työskentelevien palkoista ja osana tätä järjestetään myös opiskelijoille palkkakysely. Tänä vuonna opiskelijoille suunnattiin peräti kaksi kyselyä, joista ensimmäisessä selvitettiin harjoitteluajan tilannetta ja toisessa opintojen ohessa tehtyjen työsuhteiden palkkausta.
Uusi työehtosopimus vaikutti harjoittelu-ajan palkkaan
​Suurin osa (77 %) harjoittelukyselyyn vastanneista sai palkkaa työehtosopimuksen (tes) tai kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen (kvtes) vähimmäis-määrän mukaan.
Loput kertoivat neuvotelleensa itselleen palkan joko hyödyntäen Farmasialiiton palkkasuosituksia tai muulla tavoin tes:n määrittämää minimiä paremmaksi. 2-harjoittelun suorittaneista 86 % ilmoitti saaneensa toisesta harjoittelusta korkeampaa palkkaa. Uusi työehtosopimus tuli voimaan 10.1.2020, jossa ensimmäistä kertaa määriteltiin toista harjoittelua tekeville korkeampi palkka.
​Apteekkiharjoittelussa keskipalkka oli 1265 € /kk. Edellisvuoteen verrattuna keskipalkka oli noussut 128 euroa. Palkkoja nosti pitkälti uusi tes. Vastaajista isompi osa (59 %) teki kuitenkin ensimmäistä harjoittelua, mikä voi madaltaa kyselyn tulosta.
Opiskelijat tekevät opintojen ohessa tyypillisesti tuntitöitä. Suurin osa vastaajista oli työskennellyt apteekissa, mutta töitä on tehty myös kuntapuolella, teollisuudessa ja yliopistolla. 12 % vastaajista työskenteli henkilöstövuokrayrityksissä. Nollatuntisopimuksia oli tehty jonkin verran ja mikäs siinä: opiskelija saa työkokemusta ja lisätuloja, työnantaja puolestaan lisäkäsiä kiirehetkiin.  Nollatuntisopimuksessa kannattaa kuitenkin muistaa, että molemmilla osapuolilla tulisi olla mahdollisuus ”sanoa ei”. Työnantajan ei ole pakko tarjota töitä, mutta työntekijän ei myöskään tarvitse ottaa jokaista tarjottua vuoroa vastaan.​
Farmaseutiksi tai proviisoriksi opiskelevat
Proviisoriopintoja jatkavat laillistetut farmaseutit
​Farmasialiiton palkkasuositukset koettiin hyödyllisiksi ja 44 % vastaajista kertoi, että niitä oli hyödynnetty palkkaneuvotteluissa joko sellaisenaan tai sitten suuntaa antavina. Ainakin osa apteekkarityönantajista on suosituksista tietoisia ja tarjoaa opiskelijalle niiden mukaista palkkaa.
Ehkä hieman yllättäen kirjallinen työsopimus jäi harjoittelussa tekemättä peräti 12 % vastaajista. Opintojen ohessa töitä tehneiden vastaajien joukossa suullisia sopimuksia oli tehty vähemmän (2 %), myös ne apteekissa. Edellisvuoteen verrattuna määrä nousi melkoisesti. Vastaajien pohdinnat siitä, mikä vaikutti kirjallisen työsopimuksen puutteeseen, vaihtelivat koronakiireistä laiskaan apteekkariin. Vaikka koronaepidemia voisi inhimillisestä näkökulmasta selittääkin tulosta, ei se poista sitä tosiseikkaa, että farmaseuttisen tes:n mukaan työsopimus tehdään apteekissa AINA kirjallisena.
​Sinänsä suullinen sopimuskin on sitova, sen ongelmana on kuitenkin, että asioita on vaikea osoittaa sovituksi, jos ollaan sopijaosapuolten muistin varassa. Ja kun huomioi, että samasta tilanteesta eri henkilöille syntyy hieman erilaisia muistikuvia johtuen erilaisista taustoista ja elämäntilanteista, voi hyvän (siis vähemmän herkullisen) sopan ainekset olla äkkiä kasassa.
​Työnantajan tarjottava työntekijälle vähintään lakisääteinen eli ennaltaehkäisevä työterveyshuolto, johon kuuluvat työhön liittyvät terveystarkastukset, työpaikkaselvitys, työkyvyn tukeminen ja sairauksien tai oireiden selvittely,  joilla on yhteyttä työhön.
Laajempien sairaanhoitopalvelujen järjestäminen työpaikan henkilöstölle on työnantajalle vapaaehtoista. Jos laajempia palveluita ei ole tarjolla, voi opiskelija kääntyä opiskelijaterveydenhuollon puoleen.
Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiön palvelut kuuluvat 1.1.2021 alkaen kaikille kolmannen asteen opiskelijoille
​Määräaikaisuus tai osa-aikaisuus ei kuitenkaan ole työnantajalle syy kieltää työterveyshuoltoa. Opintojen ohessa työskentelevien kyselyn perusteella 15 % vastaajista ohjattiin käyttämään tarvittaessa YTHS:n palveluita. Kyselyssä ei kuitenkaan selvitetty tarkemmin millaisia tilanteita taustalla oli. Asiasta kannattaa olla tietoinen ja pitää omista oikeuksista kiinni.
40 % vastaajista kuului työttömyyskassaan. Osa vastaajista kertoi, ettei tiennyt mikä työttömyyskassa on. No, tässä tulee vastaus: Työttömyyskassan tarkoitus on turvata toimeentulo, jos jää työttömäksi. Kassaan kuuluva saa työttömyyspäivärahaa, jonka määrä perustuu työttömyyttä edeltäneeseen palkkatasoon. Se on siten korkeampi kuin Kelan peruspäiväraha.
Haalarimerkki: Oulun Luonnontieteilijät ry
Työttömyyskassan jäsenyys kannattaa jo opiskeluaikana, sillä tutkintoon kuuluva harjoittelu ja kesätyöt kerryttävät ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan edellyttämää työssäoloehtoa. ​
​Ai mikä työssäoloehto? Jotta työttömyyspäivärahaa maksetaan, täytyy työntekijän ensin olla työssä puoli vuotta (26 viikkoa). Harjoitteluthan kestävät yhteensä tuon vaaditun ajan, joten kuukaudet saa kerättyä jo ennen valmistumista. Niin, ja siihen Kelan peruspäivärahaan tarvitaan muuten nuo samat 26 viikkoa.
Kuvat ja editointi, Päätoimittaja
Kerhohuone Viikissä, YFK:n postitusosoite
PL 56 (Viikinkaari 5)
Sörnäisten rantatie 33C, 4. krs
Käärmeenpesän voi vuokrata yksityiskäyttöön.
© 2020 Yliopiston Farmasiakunta - Universitetets Farmaciekår ry