fi fi fi fi sv en fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fr fi fi fr fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fr fr fr fr de de fr fr fr fr fr fr fr fr fr de fr fr fr fr fr fr en en fr fr fr nl fr fr fr fr fr fr fr fr fi nb nb es fi fi fi en fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi de fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi ms fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv en fi fi fi en fi sv en es
Ryhmähenkivakuutusta vastaava etu - Valtiokonttori
Hakukenttä. Hae kirjoittamalla hakusana ja klikkaamalla enter. Hae
Sulkemiskorvaus keskisuurille ja suurille yrityksille
Tietoa Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman toimeenpanosta
Korvaus- ja vahinkopalvelut sekä muut palvelut
Rahoitus- ja lainapalvelut sekä valtionvelka
Valtiontalouden kuukausitiedotteet 2014-2020 (ei päivitetä enää)
Kuntien ja hyvinvointialueiden talousraportoinnin tiedote
Korvaus- ja vahinkopalveluiden yhteystiedot
Rahoitus- ja lainapalveluiden yhteystiedot
Etusivu / Palvelut / Korvaus- ja vahinkopalvelut / Ryhmähenkivakuutusta vastaava etu
Edunjättäjä / Edun määrä
Lomakkeet löydät tämän sivun välilehdeltä Lomakkeet ja lainsäädäntö.
Kun valtion palveluksessa ollut henkilö eli edunjättäjä kuolee, hänen omaisilleen eli edunsaajille voidaan maksaa virka- ja työehtosopimukseen perustuvaa työntekijän ryhmähenkivakuutusta vastaavaa etua.
Etuun ovat oikeutettuja seuraavat edunsaajat:
2. rekisteröidyn parisuhteen osapuoli;
3. edunjättäjän alle 22-vuotiaat lapset.
Puolisolla tarkoitetaan henkilöä, jonka kanssa edunjättäjä kuollessaan
1. oli avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa;
2. eli jatkuvasti yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa ja jonka kanssa edunjättäjällä oli tai oli ollut yhteinen lapsi tai viranomaisen vahvistama sopimus keskinäisestä elatuksesta; tai
3. eli jatkuvasti yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa ja yhteistaloutta oli jatkunut yhdenjaksoisesti ennen edunjättäjän kuolemaa vähintään viisi vuotta. Yhteisellä taloudella tarkoitetaan, että henkilöllä oli edunjättäjän kanssa sama osoite väestötietojärjestelmässä edunjättäjän kuollessa ja tästä taaksepäin laskettuna yhdenjaksoisesti vähintään viisi vuotta.
Korvaukseen on oikeutettu vain yksi puoliso. Jos kohdan 1 mukaisella puolisolla on oikeus korvaukseen, kohdassa 2 tai 3 tarkoitetulla puolisolla ei ole oikeutta korvaukseen. Kohdan 1 mukaisella puolisolla ei ole oikeutta korvaukseen, jos edunjättäjällä oli kuollessaan kohdan 2 tai 3 mukaisesti korvaukseen oikeuttava puoliso ja hakemus avioliiton tai rekisteröidyn parisuhteen purkamisesta oli vireillä.
1. edunjättäjän omaa lasta
3. aviopuolison lasta, jonka huoltaja mainittu aviopuoliso on tai on ollut lapsen täysi-ikäisyyteen saakka;
4. avioliiton ulkopuolella syntynyttä lasta, johon nähden edunjättäjän elatusvelvollisuus on oikeuden päätöksellä tai viranomaisen vahvistamalla sopimuksella vahvistettu;
5. ja lasta, jonka elatuksesta edunjättäjä on omassa kodissaan tai muutoin huolehtinut.
Muilla kuin edellä mainituilla henkilöillä ei ole oikeutta tukeen.
Korvauksen myöntää ja maksaa hakemuksesta Valtiokonttori. Sitä on haettava Valtiokonttorin vahvistamalla lomakkeella.
Valtiokonttorin lisäksi lomakkeen voi pyytää edunjättäjän työnantajana olleelta valtion virastolta tai laitokselta. Työnantajalta tarvitsemme hakemuslomakkeeseen edunjättäjän palvelussuhdetta koskevat tiedot.
Korvauksen hakija puolestaan antaa samalla lomakkeella edunjättäjää ja hakijoita koskevat tiedot.
Jos edunjättäjän palvelussuhdetta koskevia tietoja ei saada työnantajalta, voidaan hakemus kuitenkin lähettää käsiteltäväksi Valtiokonttoriin. Puutteellisesti täytetty hakemus saattaa viivästyttää hakemuksen käsittelyä.
Jos kyseessä on tapaturmainen kuolema, hakemukseen liitetään:
Edunsaaja menettää oikeutensa tämän sopimuksen mukaiseen korvaukseen, jos hän ei ole hakenut etua kymmenen vuoden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana edunjättäjä on kuollut.
Korvausta suoritetaan valtion palveluksessa olleen henkilön eli edunjättäjän kuoltua, jos
hänen eläkkeensä olisi määräytynyt julkisten alojen eläkelain (81/2016) nojalla.
hänen palvelussuhteensa on jatkunut yhdenjaksoisesti vähintään kuukauden ja työansio tästä palveluksesta on ollut vähintään työntekijän eläkelain 141 §:ssä tarkoitettu työansio kerrottuna luvulla 6
hänelle on viimeisen työsuhteen päättymistä edeltäneen kuuden kuukauden aikana kertynyt työansioita vähintään työntekijän eläkelain 141 §:ssä tarkoitettu työansio kerrottuna luvulla 18
hän on kuollut ennen kuin palvelussuhteen päättymisestä on kulunut kolme vuotta, eikä hän ole siirtynyt vanhuuseläkkeelle
häneltä on jäänyt omaisia eli edunsaajia, jotka voivat saada korvauksen (ks. edunsaaja)
Jos edunjättäjän palvelussuhde on päättynyt sen vuoksi, että hän on siirtynyt työkyvyttömyyseläkkeelle, oikeus korvaukseen on voimassa viisi vuotta palvelussuhteen päättymisestä, ellei hänen työkyvyttömyyseläkkeensä ole sitä ennen muuttunut vanhuuseläkkeeksi.
Korvausta ei makseta, jos työntekijä
on ollut valtion palveluksen jälkeen muussa palveluksessa, jonka perusteella hänen omaisillaan on oikeus vastaavaan etuuteen;
on ollut valtion palveluksen kanssa samanaikaisesti muussa palveluksessa, jonka perusteella hänen edunsaajillaan on oikeus vastaavaan etuuteen ja josta saatu ansio on ollut suurempi kuin valtion palveluksesta;
on saanut valtion palvelukseen perustuvaa vanhuuseläkettä tai palvelus on päättynyt ja hänellä olisi ollut oikeus saada vanhuuseläke;
oli täyttänyt 68 vuotta ja palvelussuhde oli päättynyt. HUOM! Jos vanhuuseläkettä saava menee uuteen tämän sopimuksen ehdot täyttävään palvelussuhteeseen, hän on edun piirissä palvelussuhteen voimassaolon ajan.
Korvausta ei myöskään makseta sellaiselle edunsaajalle, joka rikoksella on aiheuttanut tahallisesti edunjättäjän kuoleman.
Korvaus muodostuu perussummasta, lapsikorotuksesta ja tapaturmakorotuksesta. Perussumma maksetaan puolisolle ja lapsikorotukset kullekin edunsaajana olevalle lapselle. Jos edunsaajina on vain lapsia, jokaiselle lapselle maksetaan lapsikorotus ja perussumma jaetaan heidän kesken tasan.
Ryhmähenkivakuutusta vastaava etu on perintöveron alaista korvausta. Etu on ilmoitettava perukirjassa ja verottajalle.
Korvausta maksetaan vain yhden työ- tai virkasuhteen perusteella.
Vuonna 2021, perussummat €
Vuonna 2022, perussummat €
50 % perussumman ja lapsikorotuksen yhteismäärästä.
Ryhmähenkivakuutusta vastaavan edun hakemuslomake >
Virka- ja työehtosopimus ryhmähenkivakuutusta vastaavasta edusta >
Lue esite ryhmähenkivakuutuksesta >
Julkaistu 11.6.2018 , Päivitetty 6.10.2022 klo 11:16
Edunjättäjä on ollut eläkkeellä, olenko oikeutettu ryhmähenkivakuutukseen?
Jos edunjättäjä on ollut vanhuuseläkkeellä, oikeutta etuun ei ole. Jos hän ollut työkyvyttömyyseläkkeellä enintään viisi vuotta, edun voi saada ellei työkyvyttömyyseläke ole muuttunut vanhuuseläkkeeksi.
Lisää kysymyksiä ja vastauksia
Asiakaspalvelu – Ryhmähenkivakuutusta vastaava etu
Valtiokonttori ei peri 0295-numeroihin soitetuista puheluista maksuja. Operaattorit perivät puheluista normaalin matkapuhelin-/palveluverkkomaksun.
Huom. Jos lähettämäsi sähköposti tai sen liitteet sisältävät henkilötietoja, käytä tietojesi turvaamiseksi Turvaviestipalvelua.
Sörnäisten rantatie 13, Helsinki
PL 14, 00054 Valtiokonttori
Puh. vaihde 0295 50 2000
Faksi 0295 50 3333
Usein kysyttyä kustannustuesta >