fi sv fr fr en fi fi fr fi fi nn fi fi fi de fi en fi fi pt fi fi oc fi en fi hu fi en fi pt uk fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fr fi en uz en fi en wuu en fi en fi en en en en en mk en hbs_lat fr en en fi pt pt pt pt pt pt pt pt pt pt pt pt pt es pt es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sl fi fi fi fi en en en fi en en fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi sl fi fi fi fi fi fi fi es es fi fi fi fi fi fi en fi fi et fi fi it fi fi fi et fi fi en fi fi fi fi fi fi en fi it fi fi fi en
Mariupol (ukr. Mapiýпoлb, ven. Mapиýпoлb, kreik. Mapιoύπoλις) on Kaakkois-Ukrainassa Asovanmeren rannalla sijaitseva teollisuus- ja satamakaupunki. Hallinnollisesti Mariupol kuuluu Donetskin alueeseen ja historiallisesti Donetsin laakioon. Kaupungissa asuu sen syntyhistorian seurauksena kreikkalaisyhteisö.
Mariupol on Ukrainan 10. suurin kaupunki, jonka väkiluvuksi arvioitiin vuoden 2017 alussa 449 498 henkeä.[1]
Venäjän aloitettua sotilastoimet Ukrainassa helmikuussa 2022, Mariupol joutui saarroksiin ja siviilit jäivät loukkuun.[2]
Vuonna 1734 Asovanmeren rannalle, Kalmius- ja Kaltšykjokien suulle perustettiin linnoitus.[3][4] Tämän ympärille kehittyi Kalmiuksen asutus. Vuonna 1778 asutuksen länsireunalle rakennettiin Pavlovskin kaupunki Krimiltä karkotetuille kreikkalaisille (Pontoksen kreikkalaisen kulttuuripiirin osa). Vuonna 1780 kaupunki nimettiin Mariupoliksi.[3] Vuodesta 1807 lähtien se kuului Venäjän keisarikunnan ukrainalaisvaltaisen Jekaterinoslavin kuvernementin alueeseen. Vuonna 1874 Mariupolista tuli kuvernementin kihlakuntakaupunki (se oli ollut vastaavassa asemassa jo 1700-luvun lopulla Jekaterinoslavin käskynhaltijakunnassa), jossa oli vuonna 1897 jo 31 116 asukasta.[5][6]
Mariupolin asukasluku pieneni Venäjän sisällissodan aikana, mutta se toipui sitä seuranneina vuosina osana Neuvostoliittoa. Sen terästehtaille saapui uusia työläisiä ja holodomorin aikana 1930-luvun alussa uusia muuttajia tuli myös pakoon maaseudun nälänhätää. Kaupunki kärsi huomattavia tuhoja toisen maailmansodan aikana. Maailmansodan jälkeen toteutettiin kuitenkin jälleenrakennusta, mikä johti paikallisen teollisuuden ja kaupungin asukasluvun nopeaan kasvuun.[7] Vuosina 1948–1989 kaupungin nimi oli Ždanov (ЖдáHoB) siellä syntyneen Andrei Ždanovin kunniaksi.[3]
Itä-Ukrainan sodan puhjetessa vuonna 2014 kaupungin valtasivat Itä-Ukrainan kapinalliset, jotka julistivat sen olevan osa niin sanottua Donetskin kansantasavaltaa. Ukrainalaiset valtasivat sen kuitenkin takaisin saman vuoden kesäkuussa. Mariupolista tuli kapinallisten valtaamasta Donetskista evakuoidun Donetskin alueen ukrainalaisen hallinnon keskus.[7] Myöhemmin se on ollut ukrainalaisjoukkojen, ja aluepuolustuspataljoona Azovin hallinnassa. Kaupungin itäpuolella sijaitsevaan Novoazovskiin oli ukrainalaislähteiden mukaan hyökännyt tunnustuksettomia venäläisiä sotajoukkoja panssareineen, jolloin sadat mariupolilaiset olivat ryhtyneet kaivamaan taisteluhautoja kaupungin puolustusta tehostaakseen.[8] 5. syyskuuta 2014 aselevon jälkeen kaupungin puolustusta organisoitiin uudelleen perustamalla vapaaehtoisista kaupunkilaisista aluepuolustuspataljoona Azoville rinnakkainen aluepuolustuspataljoona Mariupol sekä itsepuolustusjoukot vartioimaan miliisin kanssa tärkeitä kohteita, kuten Mariupolin rautatieasemaa ja kemian tehtaita.[9] Mariupolin seutua tulitettiin tulitauosta huolimatta myös 6. syyskuuta 2014, Ukrainan ulkoministeriön mukaan "Venäjältä laukaistuilla" Grad-raketinheittimillä. Yksi asukkaista kuoli tulituksen seurauksena.[10][11]
Tammikuussa 2015 Venäjän tukeman niin sanotun Donetskin kansantasavallan taistelijat tulittivat Mariupolin keskustaa Grad-raketinheittimillä, jolloin yli 30 siviiliä sai surmansa ja yli 100 haavoittui, sekä useita rakennuksia syttyi palamaan. YK:n Turvallisuusneuvoston 15 jäsenmaata yrittivät sopia yhteistä päätöslauselmaa, jossa olisi tuomittu Mariupoliin tehty raketti-isku, mutta se vesittyi Venäjän vastustukseen.[12]
Venäjän hyökättyä Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 sen joukot etenivät noin viikossa Mariupolin edustalle ja piirittivät sen. Kaupunki kärsi tulituksesta ja pommituksista, siviilejä kuoli ja ihmisiltä alkoi loppua ruoka ja vesi.[13][14] 19. maaliskuuta mennessä arviolta 300 000 asukasta oli edelleen jumissa piiritetyssä kaupungissa ilman sähköä, lämmitystä ja juoksevaa vettä. Kaupungin sanottiin tuhoutuneen. Osan asukkaista venäläiset ovat vieneet väkisin Venäjälle.[15][16] Kaduilla makaa ammuttuja siviilejä.[17] Liettualainen dokumenttiohjaaja Mantas Kvedaravičius oli dokumentoimassa alueen tapahtumia, mutta hän on tiettävästi kuollut pommituksissa lauantaina 2. huhtikuuta 2022.[18]
Mariupolin asukasluku oli vuonna 2017 arviolta 449 498.[1] Kaupungin asukasluku on laskenut sitten Ukrainan itsenäistymisen. Laskun pääsyitä ovat väestön ikääntyminen ja taloudelliset vaikeudet.[7]
Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan asukkaista 48,7 % mielsi itsensä etnisiksi ukrainalaisiksi. 44,4 % oli etnisiä venäläisiä, 4,3 % kreikkalaisia ja 0,2 % juutalaisia. Ukrainalaisten suhteellinen osuus on kasvanut. Kreikkalaisten ja juutalaisten määrä on laskenut.[7]
Kaupungin historiallinen valtakieli on ollut venäjä. Ukrainaa on opetettu pääkielenä osassa kaupungin kouluista Ukrainan itsenäistymisen jälkeen. Vuonna 2020 kaupungissa oli 20 kirkkoa. Niistä 7 oli Moskovan ja 4 Kiovan patriarkaatin alaisia. Protestanttisia kirkkoja oli 4. Kirkkojen lisäksi kaupungissa on yksi moskeija.[7]
Mariupolissa on rauta-, teräs-, konepaja- ja kemian teollisuutta, kevyttä teollisuutta, kalastusta. Teollisuuden päästöjen seurauksena kaupungin ilmanlaatu tunnettiin huonoksi.[3] Kaupungissa on kaksi terästehdasta, joiden tuotteita viedään Ukrainasta myös ulkomaille. Mariupolin teollisuusalue tuottaa noin 38 % Donetskin alueen viennistä ja koko Ukrainan viennistä noin 7 %.lähde?
Mariupolin satama on eräs Ukrainan suurimpia.[3][25] Sinne saapuu myös rautatie.[26] Satama on Ukrainan suurin Odessan sataman jälkeen. Sen toiminta on kuitenkin hiljentynyt Venäjän miehitettyä Krimin niemimaan vuonna 2014.[7] Kaupungin länsiosissa on kansainvälinen lentoasema[4], joka Itä-Ukrainan sodan aikana on kuitenkin ollut suljettu.[7]
Kaupunki on myös lomakeskus kylpylöineen.
Uimaranta ja Mariupolin satamaa.
Laivaston edustajia Mariupolin kaupungin vuosipäivän kulkueessa.
Suleiman Suuren moskeija Mariupolissa.
Teatteriaukio ja Donetskin alueen draamateatteri.
↑ a b c d Devžavna služba statystyky Ukrajiny: Tšyselnist najavnoho naselennja Ukrajiny na 1 sitšnja 2017 roku (pdf) (Ukrainan paikkakuntien viralliset väkilukuarviot 1.1.2017)  2017. Kiova:  Deržavna služba statystyky Ukrajiny (Ukrainan tilastokeskus), ukrcensus.gov.ua. Viitattu 13.9.2017. (ukrainaksi)
↑ Siviilit yhä loukussa Mariupolissa: ”Onnistuminen vaatisi, että Venäjä ei käyttäisi käytäviä propagandaan” Suomenkuvalehti.fi.  7.3.2022. Viitattu 14.3.2022.
↑ a b c d e Mariupol (Slovar sovremennih geografitšeskih nazvanii 2006 ja toinen teos 2001) Geografitšeskaja entsiklopedija- kokoelmaverkkotietosanakirjan artikkelien nettiversio. Viitattu 3.3.2014. (venäjäksi)
↑ a b Je. L. Makarevitš (redaktor): Atlas avtomobilnyh dorog. Zapadnaja Jevropa. Strany Baltii, Rossija, Belarus, Ukraina, Moldova 1:500 000. Minsk, Valko-Venäjä: Izdatelstvo Jansejan, 2005.  ISBN 985-6501-12-1.  (venäjäksi)
↑ a b demoscope.ru: Pervaja Vseobštšaja perepis naselenija Rossijskoi imperii 1897 g., Jekaterinoslavskaja gubernija (Venäjän keisarikunnan väestönlaskenta 1897. Jekaterinoslavin kuvernementti) ДeMockoп Weekly, demoscope.ru. Viitattu 8.9.2014. (venäjäksi)
↑ Katerynoslav gubernia Encyclopedia of Ukraine, vol. 2.  1988. University of Toronto Press & Canadian Institute of Ukrainian Studies, Encyclopedia of Ukraine, encyclopediaofukraine.com. Viitattu 8.9.2014. (englanniksi)
↑ a b c d e f g Ihor Stebelsky: Mariupol Internet Encyclopedia of Ukraine. Canadian Institute of Ukrainian Studies. Viitattu 24.2.2022. (englanniksi)
↑ Residents of Mariupol get ready to defend city from Russian troops viitattu 7.9.2014 (englanniksi)
↑ Mariupol: žizn v osade 7.9.2014, novosti.dn.ua, (Hromadske Telebatšennja Donetštšyny, video, 16min 53s) (venäjäksi)/(ukrainaksi)
↑ Ukraine’s fragile cease-fire is in trouble, as shelling occurs near Mariupol 6.9.2014, Washington Post, washingtonpost.com, Viitattu 7.9.2014 (englanniksi)
↑ Ukrainian Cease-Fire Tested as Both Sides Report Deaths 7.9.2014, bloomberg.com, viitattu 7.9.2014, (englanniksi)
↑ YK: Mariupolin isku kohdistettiin tarkoituksella siviileihin mtv.fi. Viitattu 2.4.2016.
↑ Lapset kuolevat tulitukseen piiritetyssä Mariupolissa – tulitauko ei pitänyt siviilien evakuoimiseksi Yle Uutiset.  5.3.2022. Viitattu 6.3.2022.
↑ Mariupol: Fires, no water, and bodies in the street BBC News.  6.3.2022. Viitattu 6.3.2022. (englanniksi)
↑ Tiina Karppi: "Tämä ei ole enää Mariupol, tämä on helvetti" Yle uutiset 19.3.2022. Viitattu 19.3.2022
↑ Ukrainan sota | ”Siellä näkee paljon ruumiita” – Mariupolista paenneet kertovat saarretun kaupungin hirvittävistä olosuhteista Helsingin Sanomat.  20.3.2022. Viitattu 20.3.2022.
↑ Laura Halminen: Butšan kauhut eivät olleet ainoita Helsingin Sanomat 5.4.2022. Viitattu 6.4.2022
↑ Liettualaisen dokumentti­ohjaajan uskotaan kuolleen MariupolissaHelsingin Sanomat 4.4.2022. Viitattu 6.4.2022
↑ Tšentralnyi ispolnitelnyi komitet sojuza SSR. Vserossijski tšentralnyi ispolnitelnyi komitet.: [istmat.info/files/uploads/17630/sssr_ad-ter_delenie_1931_ussr.pdf Administativno-territorialnoje delenije Sojuza SSR - rajony i goroda SSSR. (na 1 janvarja 1931 goda). Administativnoje delenije, territorija i nanselenije Sojuza SSR: II Ukrainskaja SSR] (Ukrainan SNT:tä koskevat sivut 192–217 (pdf))  1931. Moskova:  pdf-kopio netissä: http://istmat.info/node/17630. Viitattu 8.9.2014. (venäjäksi)
↑ demoscope.ru: Vsesojuznaja perepis naselenija 1959 g. (krome RSFSR) (Koko Neuvostoliiton kattava väestönlaskenta 1959. Muut neuvostotasavallat kuin Venäjä.) Demoskop Weekly, demoscope.ru. Viitattu 8.9.2014. (venäjäksi)
↑ demoscope.ru: Vsesojuznaja perepis naselenija 1970 g. (krome RSFSR) (Koko Neuvostoliiton kattava väestönlaskenta 1970. Muut neuvostotasavallat kuin Venäjä.) Demoskop Weekly, demoscope.ru. Viitattu 8.9.2014. (venäjäksi)
↑ demoscope.ru: Vsesojuznaja perepis naselenija 1979 g. (krome RSFSR) (Koko Neuvostoliiton kattava väestönlaskenta 1979. Muut neuvostotasavallat kuin Venäjä.) Demoskop Weekly, demoscope.ru. Viitattu 8.9.2014. (venäjäksi)
↑ demoscope.ru: Vsesojuznaja perepis naselenija 1989 g. Gorodskoi. (Koko Neuvostoliiton kattava väestönlaskenta 1989.) Demoskop Weekly, demoscope.ru. Viitattu 8.9.2014. (venäjäksi)
↑ Devžavna služba statystyky Ukrajiny: Tšyselnist najavnoho naselennja Ukrajiny na 1 sitšnja 2013 roku (pdf) (Ukrainan paikkakuntien viralliset väkilukuarviot 1.1.2013)  2013. Kiova:  Deržavna služba statystyky Ukrajiny (Ukrainan tilastokeskus), ukrcensus.gov.ua. Viitattu 3.3.2014. (ukrainaksi)
↑ Assotsiatsija portov Ukrainy "Ukrport" (Ukrainan satamaliiton sivusto) Ukrport, ukrport.org.ua. Viitattu 2.3.2014. (venäjäksi)
↑ Atlas železnyje dorogi Rossija i sopredelnyje gosudarstva. Venäjän ja IVY-maiden rautatiekartasto. Omsk: FGUP "Omskaja kartografitšeskaja fabrika", 2010. ISBN 978-5-95230323-3. (venäjäksi)
Marypolin satamasta (venäjäksi) (ukrport.org.ua)
Marypolin sataman sivusto (venäjäksi) (ukrainaksi) (englanniksi) (marport.net)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mariupol.
Powered by xn--compresswiki-ieb.vn with NLP