fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Suomeen tarvitaan yhtenäinen hoitopolku väkivaltaa kokeneille lapsille - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Väkivalta
Joka viides lapsi Euroopassa kokee seksuaaliväkivaltaa jossakin muodossa. Valtaosassa tapauksista tekijä on lapselle tuttu tai läheinen henkilö. Euroopan neuvosto kampanjoi viime sunnuntaina 18.11. lasten suojelemiseksi seksuaaliselta kaltoinkohtelulta ja hyväksikäytöltä, jotta lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivalta saataisiin kitkettyä. Kampanjalla on kaksi tavoitetta: Kannustaa jäsenvaltioita ratifioimaan Lanzaroten sopimus sekä levittää tietoa väkivallan yleisyydestä ja sen ehkäisyn ja siihen puuttumisen keinoista niin kansalaisten kuin yhteiskuntien tasoilla.
Suomessa on noudatettu Lanzaroten sopimusta vuodesta 2011. Silti myös meillä lapsiin kohdistuva väkivalta on tyypillisesti piilorikollisuutta. Emme vieläkään ole tehneet riittävästi sen eteen, että osaisimme tunnistaa lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa tai puuttua sen uhkaan ajoissa.
Väkivaltaepäilyjen tutkinnassa viiveet eri viranomaisprosesseissa hankaloittavat lapsen toipumista. Hoitopolkumme ovat puutteellisia ja epäyhtenäisiä. Meiltä puuttuu osaamista ja uskallusta lieventää niiden lasten traumaattista kokemusta, jotka ovat altistuneet väkivallalle lähipiirissään.
Oikeusministeriön tuoreen Uhri rikosprosessissa -raportin mukaan keskimääräinen esitutkinnan kesto lapsiin kohdistuvissa väkivaltarikosepäilyissä on Suomessa kymmenen kuukautta. Aikaa rikosilmoituksesta tuomioon kuluu keskimäärin 23 kuukautta. Vain murto-osa (noin 10 %) lasten tapauksista ohjautuu poliisin virka-apupyynnön kautta viiteen Oikeuspsykiatriseen osaamiskeskukseen tutkittavaksi. Valtaosan tapauksista tutkii poliisi. Vain osassa poliisilaitoksista on keskitetty lapsiin kohdistuvien väkivaltarikosten tutkinta siihen perehtyneille tutkijoille. Lapsiuhrien palveluohjauksen ja -tarpeen arvioinnin taso ja ajoitus vaihtelevat.
Sirpaleisessa järjestelmässämme on vaarana, että väkivaltarikoksen kokenut lapsi jää vaille tarvitsemaansa hoitoa ja psykososiaalista tukea.
HUS:n alueella uuden SERI-tukikeskuksen perustamisen myötä yli 16-vuotiaiden ja aikuisten hoito ja tuki onnistuu saman katon alta, mutta alle 16-vuotiaiden kohtalona on koko maassa hajautetut palvelurakenteet.
Haavoittuvassa asemassa olevan lapsen ajeluttamista toimipisteeltä toiselle ei voi pitää kohtuullisena, kun pediatrisen traumaosaamisen tulisi kaiken järjen mukaan löytyä nimenomaan uudesta lastensairaalasta ja muualla Suomessa yliopistollisista keskussairaaloista. Näiden yhteyteen olisi täysin mahdollista keskittää myös muita väkivaltaa kohdanneiden lasten tarvitsemia palveluja.
Keinot tehokkaaseen väkivaltaan puuttumiseen ja monialaiseen yhteistyöhön ovat jo olemassa – meillä vain ei vielä ole otettu niitä riittävästi käyttöön. Kun kaikissa muissa Pohjoismaissa ja lukuisissa muissa Euroopan maissa on perustettu lapsiystävällisiä Barnahus-lastenasiaintaloja lapsiin kohdistuneiden seksuaali- ja väkivaltarikosepäilyihin puuttumiseksi tehokkaasti, on meillä toistaiseksi tyydytty löyhiin viranomaisyhteistyöverkostoihin, jotka toimivat parhaimmillaankin paikallisesti ja vaihtelevasti. Esimerkiksi Varsinais-Suomen alueella on LASTA-hankkeessa onnistuneesti kehitetty viranomaisten keskinäistä tiedonvaihtoa, mutta lapsiystävällinen lastenasiaintalomalli on edelleen toteuttamatta.
Tutkittuun tietoon perustuvat eurooppalaiset Barnahus-laatustandardit ovat jo olemassa. Barnahus-standardien mukaan lastenasiaintalon toiminta perustuu yhden oven periaatteelle, jossa tarvittavat viranomaiset tulevat lapsen luo, mahdollisessa esitutkinnassa varmistetaan lapsiystävällinen kuuleminen sekä prosessi ja samalla varmistutaan tarvittavista sosiaali- ja terveydenhuollon akuuteista ja vähemmän akuuteista toimenpiteistä.
Lastenasiaintalossa lapsi nähdään oikeuksien haltijana. Viranomaisyhteistyön tehtävänä on varmistaa, että lapsi saa tarvitsemansa avun ja tuen, eikä ainakaan traumatisoidu lisää rikosepäilyä selvitettäessä.
Tarvitaan hoitopolku ja hallitusohjelman sitoumus
Suomeen tarvitaan lapsiin kohdistuvien seksuaalirikos- ja pahoinpitelyepäilyjen tutkimiselle yhtenäinen hoitopolku. Meillä on jo riittävästi tietoa siitä, mitkä kaikki viranomaistyön vaiheet sakkaavat ja kuinka prosessien kesto pitkittyy siiloissa. Nyt tulisi siirtyä ongelmien tiedostamisesta niiden ratkaisuvaiheeseen.
Vastaus viranomaisprosessien kestojen lyhentämiseen, osaamisen keskittämiseen, lapsiystävälliseen kohtaamis- ja kuulemispaikkaan sekä poliisien kouluttamiseen (ja erikoistumiseen) on lastenasiaintalo.
THL on laajapohjaisessa ohjausryhmässä keväällä 2019 päivittämässä Lasten ja nuorten turvallisuuden edistämisen toimintaohjelman toimenpiteitä, jotka koskevat lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan puuttumista. Valtakunnallisen hoitopolun varmistaminen sopisi hyvin yhdeksi niistä. Lisäksi THL on hakenut EU:lta rahaa fyysisen Lastenasiaintalon pilotoimiseksi HUS:n alueella seuraavien kahden vuoden aikana.
Kansallisen hoitopolun luominen ja lastenasiaintalojen levittäminen olisi tärkeää huomioida myös tulevassa hallitusohjelmassa. Pohjoismaisten esimerkkien mukaisesti viranomaisten lapsiystävällisen yhteistoiminnan mahdollistaminen saattaa hyvinkin edellyttää kehittämistyön resursoinnin ohella erillislain säätämistä.
One in Five. The Council of Europe Campaign to stop sexual violence against children.
18 November: European Day on the Protection of Children against Secual Exploitation and Secual Abuse
Euroopan neuvoston yleissopimus lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan, ns. Lanzaroten sopimus
Ruuskanen, Elina & Sarimo, Mervi (2018) Uhri rikosprosessissa – ehdotus hyvistä menettelytavoista uhrien tarpeiden huomioon ottamiseksi. Mietintöjä ja lausuntoja 44/2018. Helsinki: Oikeusministeriö.
Sinkkonen, Minna & Mäkelä, Jukka (toim.) (2017) LASTA-hanke. Kokemuksia viranomaisten yhteistyön ja tietojenvaihdon koordinoinnista lapseen kohdistuneissa pahoinpitely- tai seksuaalirikoksen epäilytilanteissa. Raportti 2/2017. Helsinki: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
Martta October kehittämispäällikkö Väkivallan vastaisen työn osaamiskeskittymä, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.