fi fi fi fi fi fi fi es it fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ceb ca fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi et tr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hbs_lat fi fi fi fi fi fi af fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi az fi en de en es fi fi eu nl nl sl it fi es tr th fi nl fi fi fi fi fr fi fi tr fi fi fi fi fi fi sv en fi lt hbs_lat hbs_lat fi fi fi en en en fi fi fi fi fi nl fi fi fi fi fi et fi fi fi es fi en az fi fi fi fi fi en it fr fi fi ceb tr it fi fi fi de nl fi sv fi it sv fi fi fi fi su fi fi fi fi fi fi fi en de de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi ca fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi sv fi eo ca fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi lt fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi en fi en fi fi fi en fi fi fi fi en fi fi fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en nl en en fi en pt fi en fi fi en pl fi it fi sv fi en fi fi en fi fi en fi fi en nl fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi fi en fi en fi fi en fi fi en fi hu fi fi fi fi fi fi fi fi en fi en fi fi ms fi fi fi et fi fi en en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi es es en es fi fi tr en it en sv en ja fr en de pt en en en en cs es en fi fi fi et fi fi it it fi en fi fi fi es sv sv en fi fi ja fi ms sv fi fi fi sv fi fi fi fr fi fi fi fi fi fi en fi fi en fi fi fi fi fi it fi de fi fi fi fi fi pt da sv fi en fi ca sv fr fi fi en fi en en en fi et it fi fi fr fi fi fi fi cs fi it fi fi es fi fi fi fi fi
Etusivu PalvelutKulttuuri ja liikuntaKirjastoPalvelut A-Ö
Lapsuus ja nuoruus kirjaston naapurissa
Kädet pestiin ennen kirjoihin koskemista
Pastori Gustav Brunoun raportti v. 1816 joutsenolaisista oloista
Pastori Brunou jatkaa kuvaustaan joutsenolaisista
Suuri adressi - Valarikon viiva
Luovutetun Karjalan pitäjä- ja kylähistorioita
Ootsie mistpäi? - Ai mie vai?
Valokuvamuistoja Neuvosto-Viipurista 1940 – 1960-luvuilta
Myö liikutaa ulkona! -kampanja 2022
Sammonlahden palloiluhalli ja kuntosali
Kahilanniemen kunto- ja terveysliikuntasali sekä telinevoimistelusali
Lappeenrannan uimahalli ja kuntosali
Lauritsalan uimahalli ja kuntosali
Uimarannat, saunat ja avantouinti
Myllysaaren rantasauna ja avanto
Tiedonhaku tietokannoista tulee koko ajan kirjaston asiakkaille helpommaksi, kun järjestelmiä kehitetään älykkäämmiksi ja asiakasystävällisemmiksi. Ns. sumea logiikka auttaa hakuohjelmaa ymmärtämään jopa virheellisiä tai huonosti tehtyjä hakulauseita. Jos haun tulos on nolla, järjestelmä osaa tarjota vaihtoehtoisia hakutapoja tai vaihtoehtoisen kanavan hakea tietoa. Aina on kuitenkin eduksi, jos tutustuu ennen hakua ohjelman käyttöohjeisiin.
Yksinkertaisimmillaan hakuohjelmalla haetaan tietyn tekijän tekemää aineistoa tai tietyn nimistä aineistoa. Näissä yksinkertaisissakin hakutavoissa on huomioitava, että kaikki hakukoneet eivät osaa vielä lukea kirjoitusvirheitä eivätkä erilaisia tapoja hakea etunimellä ja sukunimellä, vaan on noudatettava hakuohjelmalle ominaista tapaa. Aihehaussa käytetyn asiasanahaun lisäksi kirjastojärjestelmät mahdollistavat haun vapaasanalla, sarjan nimellä tai kustantajalla. Hakua voi rajata materiaalilajilla, kielellä tai julkaisuvuodella. Näin voi hakea Laila Hietamiehen uusimmat kirjat, englanninkielisiä keittokirjoja tai Karita Mattilan cd-levyjä. Vapaasanahakua voi käyttää silloin, kun ei tarkkaan muista kirjan nimeä tai tekijää.
Hakusanoja toisiinsa yhdistellessään hakija törmää Boolen logiikkaan. Boolen logiikan mukaan hakusanoja voi yhdistää toisiinsa JA-, TAI- ja EI-sanojen avulla. Hakusanojen yhdistämistapa vaikuttaa haun lopputulokseen.
JA-sanan käyttö tarkoittaa, että kaikki hakuun syötettävät sanat täytyy löytyä yhdessä haun lopputuloksesta.
TAI-sana hakee vaihtoehtoisesti kaikkia hakuun syötettyjä sanoja.
EI-sanalla rajataan hausta jotakin pois.
Esim. koira- JA koulutus -sanojen yhdistäminen tarkoittaa, että samassa kirjassa täytyy käsitellä sekä koiria että koulutusta. Koira TAI koulutus -hakulause hakee kaikki koiria käsittelevät aineistot ja myös kaikki koulutusta käsittelevät aineistot. Koira EI koulutus -haku hakee koiria käsittelevät aineistot, mutta sulkee pois sellaiset, joissa käsitellään koulutusta.
Esimerkiksi haettaessa tietoa diabetesta sairastavalle henkilölle sopivasta ruokavaliosta, haetaan hakusanoilla diabetes JA ruokavalio. JA-operaattori tuo hakutulokseen ainoastaan ne aineistot, joissa käsitellään sekä diabetesta että ruokavaliota. JA-operaattori rajaa hakua ja pienentää hakutuloksen kokoa.
Kirjastojen hakuohjelmissa on yleensä oletuksena hakusanojen yhdistäminen JA-sanalla, Internetin hakuohjelmissa taas monesti TAI-sanalla. JA-haussa haetaan eri käsitteitä ja halutaan yhdistää ne toisiinsa, esim. nuoret JA alkoholi. TAI-haulla haetaan mahdollisimman laajasti synonyymejä tai muita rinnakkaisia käsitteitä. EI-yhdistelmää kannattaa harkita tarkkaan, jotta haussa ei menetettäisi jotakin olennaista.
Suomen kielellä haettaessa hakusanojen katkaiseminen on olennaisen tärkeää, jotta hakuun saataisiin mukaan sanan kaikki taivutusmuodot. Haussa kannattaa käyttää asiasanastoa ja tarkistaa sieltä, missä muodossa hakusanaa pitää käyttää. Jos haluaa kokeilla vapaasanahakua tai hakua eri asiasanoilla, hakusanat kannattaa katkaista. Eri hakuohjelmissa on erilaisia käytäntöjä sanojen katkaisulle: joissakin katkaisu on oletuksena, mutta yleensä katkaisu täytyy merkitä jollakin sovitulla merkillä esim. $ tai ? tai *. Esimerkiksi haettaessa kaikkea alkoholiin liittyvää aineistoa, voi sanan katkaista alkoholi*, jolloin hakuun tulee kaikki alkoholi-alkuiset sanat, esim. alkoholipolitiikka, alkoholiongelmat, alkoholismi jne. Joissakin hakuohjelmissa sanan keskelläkin voi käyttää katkaisumerkkiä, esimerkiksi jos halutaan hakuun mukaan englanninkielisten sanojen erilaiset kirjoitustavat: sanoissa color-colour käytetään sanan keskellä jokerimerkkiä colo*r.
Aineiston luokitus ja asiasanoitus
Kaikki kirjastoaineisto luokitetaan ja asiasanoitetaan eli indeksoidaan, jotta aineisto olisi helpommin löydettävissä. Aineiston sisältö siis yritetään kuvailla mahdollisimman osuvasti ja tarkasti sekä luokkanumeroiden että asiasanojen avulla. Yleisissä kirjastoissa aineisto luokitetaan Yleisten kirjastojen luokitusjärjestelmän (YKL) mukaisesti ja tieteelliset kirjastot käyttävät UDK-luokitusta (Universal decimal classification). Yleisissä kirjastoissa aineisto indeksoidaan Yleisen suomalaisen asiasanaston (YSA) mukaan, tieteelliset kirjastot saattavat käyttää omia erikoissanastojaan tai eivät käytä asiasanoitusta ollenkaan (Lappeenrannan tiedekirjasto).
Kaikilla kirjastossa käytössä olevilla luokkanumeroilla voi hakea materiaalia. Luokkanumerohakua kannattaa käyttää jonkun muun hakuelementin lisäksi; etsittäessä englanninkielisiä koirakirjoja voidaan hakea aineiston kielellä sekä koirakirjojen luokalla. Asiasanahaku on erinomainen hakuväline, kun etsitään tietoa jostakin aiheesta. Asiasanat on kuitenkin kirjoitettava hakuun täsmälleen samassa muodossa, missä ne esiintyvät YSAssa. Samaa tarkoittavien sanojen kohdalla on valittava YSAn ilmoittama vaihtoehto; haettaessa tietoa huumausaineista on käytettävä asiasanaa huumeet. YSA löytyy nykyään verkosta nimellä FINTO (ent. Vesa-verkkosanasto) ja YKL nimellä Verkko-YKL.
Lappeenrannan kaupunginkirjaston verkkokirjastossa http://www.heilikirjastot.fi kannattaa tutustua myös laajennettuun hakuun.
Suomessa kirjastot toimittavat myös kaukolainoja; jos asiakkaan tarvitsemaa materiaalia ei löydy omasta kunnankirjastosta, se on mahdollista tilata jostakin muualta Suomesta. Apuvälineenä kirjastoaineistojen paikantamisessa toimivat yhteisluettelot (Frank ja Melinda). Kotimaisista kaukolainoista peritään tilausmaksu.
Jos tarvittavaa materiaalia ei löydy Suomesta, tilauksia välitetään Pohjoismaiden kirjastoista tai muualta Euroopasta. Ulkomaiset kaukolainat tulevat kuitenkin suhteellisen kalliiksi, koska niistä peritään toimituskulut.
Lappeenrannan tiedekirjastoa voivat käyttää kaikki teknistä tai taloudellista tietoa tarvitsevat. Kirjaston tietopalvelu ei laskuta pienistä hakutehtävistä, mutta laajemmat tiedonhaun toimeksiannot ovat maksullisia. Kaikissa Suomen yliopisto- ja korkeakoulukirjastoissa, ammattikorkeakoulujen kirjastot mukaan luettuina, on käytössä sama kirjastojärjestelmä Voyager. Myös myöhemmin esiteltävät Linnea-tietokannat käyttävät Voyager-ohjelmaa.
Tiedekirjaston kokoelmista haettaessa on huomioitava, ettei kirjoja ole asiasanoitettu lainkaan vaan aihehaussa on käytettävä UDK-luokitusta. Yleinen UDK-luokitus löytyy verkosta. Katkaisumerkkinä sanahaussa käytetään ?-merkkiä, teoksen nimi - tai tekijähaussa katkaisumerkkiä ei tarvita. Tekijä haetaan: virtanen matti. Hakusivulla on annettu tarkemmat ohjeet erilaisia hakuja varten.
Kirjaston asiakkailla on käytössä monia tietokantoja.
Internetin ja sieltä tehtävien hakujen esittely pohjautuu kirjastot.fi -palvelun tiedonhaku -osioon. Jos Internet-hakuihin haluaa perehtyä tarkemmin, kannattaa tutustua koko tekstiin.
Internetin hakupalvelut ovat erittäin helppokäyttöisiä ja niiden kautta myös kirjastojen kokoelmat ovat helposti saavutettavissa. Internet on erityisesti uuden ja ajankohtaisen tiedon julkaisukanava. Ongelmia tiedonhakijalle aiheuttaa kuitenkin informaation suuri määrä: hakutulokset ovat suuria ja informaatio on järjestämätöntä. Koska julkaiseminen on vapaata, aineisto on hyvin eritasoista ja tiedon luotettavuus ja ajantasaisuus vaihtelevat suuresti. Samoin aineistoa muutetaan ja poistetaan jatkuvasti ja sen pysyvyys on epävarmaa.
Suurin osa Internetin sivuista ja palveluista ovat ilmaisia. Pääasiallinen sivujen tuotannon rahoitustapa on mainostaminen, muu vastaava tuki sekä verovarat. Maksullisia palveluita ovat erilaiset tiedonjalostuspalvelut, sanoma- ja aikakauslehtien arkistot, aikuisten palvelut sekä useat tietokannat ja hakuteostyyppiset palvelut. Tietokantoihin ja muuhun lisensoituun aineistoon on usein vapaa pääsy kirjastojen asiakastyöasemilta.
Internet-tiedonhaussa pätevät tiedonhaun yleiset periaatteet. Haku edellyttää, että hakukysymyksen aihealue on jäsennetty ja sitä kuvaavat käsitteet ja sopivat hakusanat on valittu tarkoituksenmukaisesti. Hakusanojen rinnakkaistermit on hyvä määritellä ja tarkistaa sanojen kirjoitusasu. Internetin tietosisällön kattavuudesta on tiedettävä ainakin perusteet. On myös hyvä tietää, minkälaisten periaatteiden mukaan hakutulosten relevanssi on määritelty.
Hakupalvelukohtaiset hakusäännöt on hallittava (eli hakuohjeet on hyvä lukea läpi!) ja yleiset hakutekniikat (hakulauseen rakentaminen, operaattorit, haun rajaaminen) olisi hyvä osata. Internet-hauissa voi hakuohjelmasta riippuen käyttää JA, TAI ja EI-operaattoreiden lisäksi myös läheisyysoperaattoreita NEAR tai ADJ. Käytännössä Internet-tiedonhaussa ei kuitenkaan tarvitse miettiä hakusanojen yhdistämistä. Yleensä kannattaa kirjoittaa mahdollisimman monta hakusanaa ja välttää niiden katkaisua. Fraasin tai etu- ja sukunimen voi kirjoittaa lainausmerkkeihin. Hakua voi rajata kohdistamalla haun johonkin kenttään (esimerkiksi title-kenttä = sivun otsikko). Tarvittaessa voi kokeilla useita erilaisia hakutapoja. Internet-hauissa hakutuloksen arviointi on erityisen tärkeää materiaalin epätasaisuuden takia.
Internet mahdollistaa tiedon etsimisen useasta erilaisesta tiedonlähteestä samanaikaisesti. Tärkeimmissä hakupalveluissa voidaan hakea useilla tavoin ja useasta eri tiedonlähteestä.
haku automaattisesti indeksoiduista www-sivuista (esim. www.google.fi )
selaus ja haku aiheenmukaisista hakemistoista (esim. www.makupalat.fi)
erityistietokannat kuten Kysy kirjastonhoitajalta -palvelu
Jos tiedontarve on täsmällinen ja helposti rajattavissa oleva, kannattaa hakea hakuohjelmilla. Haku kohdistuu tietokantaan, johon on indeksoitu (kopioitu ja analysoitu) palvelimilla olevia www-sivuja. Yleensä kannattaa hakea usealla yleisellä hakuohjelmalla sekä tarvittaessa erityisalojen hakuohjelmilla. Erikseen voidaan etsiä sähköpostiosoitteita, keskusteluja, tiedostoja ja audiovisuaalista aineistoa. Monihaulla voidaan etsiä samanaikaisesti useasta eri hakuohjelmasta. Ongelmia haussa tuottaa se, että hakuohjelmia on useita ja niissä on erilaiset hakusäännöt.
Jos tiedontarve on laaja tai tarvitaan syvällisempää tietoa tietystä aiheesta, kannattaa selailla tai hakea aihehakemistoista. Ne ovat yleensä toimitettuja hakemistoja, joissa verkkoaineisto on järjestetty aiheenmukaisiin ryhmiin. Hakemistoja voidaan selata aiheenmukaisesti tai tehdä hakuja aiheryhmiin. Aihehakemistot ovat suositeltavia tiedonhaun aloituspaikkoja ja niiden avulla esimerkiksi maantieteellinen tiedonhaku on helppoa. Makupalat ja virtuaalikirjastot (luettelo kirjastot.fi -sivuilla) ovat kirjastojen tuottamia hakemistoja. Niiden aineisto on tarkimmin valittu ja systemaattisimmin järjestetty. Aineistoa on yleensä myös kuvailtu lyhyesti, mikä lisää huomattavasti tiedonhaun tuloksellisuutta. Virtuaalikirjastoja on useita, joskin niissä on paljon vähemmän aineistoa kuin muissa aihehakemistoissa.
Jos haun aihe on vaikea tai asiasta ei ole tarkempaa käsitystä, voi turvautua kirjastoammattilaisten tarjoamaan Kysy kirjastonhoitajalta -palveluun tai kysyä asiaa suoraan kirjaston tietopalvelusta.
Aihehakemistot ovat sopivia hakupalveluita lapsille, lisäksi heille on omia hakupalveluita, esimerkiksi lapsille kohdistetut palvelut kirjastot.fi -sivuilla. Lähes kaikissa tärkeimmissä hakuohjelmissa on toiminto, jonka avulla voidaan etukäteen suodattaa haun tuloksia. Ongelmana on lapsille epäsopiva aineisto.
Hakuohjelmat määrittävät tietokantoihinsa indeksoitujen sivujen relevanssin hakusanoihin nähden pääsääntöisesti seuraavien periaatteiden mukaan:
a) Suhteellinen frekvenssi: hakusanan esiintymistiheys sivulla.
b) Hakusanan esiintyminen sivun alussa, title-kentässä, URL-osoitteessa, metakentissä, tyylilliset korostukset (kuten fontti, tummennus jne.).
c) Hakusanat esiintyvät useammin kuin toisella sivulla.
Hakutulosten pisteytys toimii yleensä luotettavammin 20 ensimmäisen tuloksen kohdalla, kuin esimerkiksi 100 ensimmäisen tuloksen kohdalla. Koska indeksointi suoritetaan täysin automaattisesti, se ei voi olla täysin luotettavaa, kattavaa eikä ajantasaista. Aineiston laadun, kontekstin ja relevanssin arvioiminen on vaikeaa automaattisesti.
Asiasanahaussa käytetään tietyn sovitun asiasanaston hakutermejä. Asiasanasto on tarkoitettu käytettäväksi kirjojen, artikkeleiden, elektronisen aineiston ja muiden aineistotyyppien sisällönkuvailuun sekä tiedonhakuun. Sanasto auttaa tiedon tallentajia ja tiedonhakijoita käyttämään yhteistä kieltä. Yleiset kirjastot käyttävät asiasanastonaan YSAa, Yleistä suomalaista asiasanastoa. Asiasanastoja on olemassa myös erikoisaloille; Musa on musiikin asiasanasto, Kaunokki on kaunokirjallisuuden asiasanasto jne. Ks. myös YSA.
Bibliografia on esimerkiksi aiheen, tekijän ja julkaisumaan mukaan rajattu luettelo kirjoista ja niiden bibliografisista tiedoista. Suomen kansallisbibliografialla (Fennica) tarkoitetaan luetteloa kaikesta Suomessa painetusta kirjallisuudesta. Luettelo ilmestyi aikaisemmin painettuna, sen jälkeen cd-rom -versiona ja nykyisin se on saatavana verkossa.
Boolen logiikka on matematiikan joukko-opista sovellettu malli, jonka avulla voi yhdistellä eri joukkoja keskenään tiettyjen sääntöjen mukaan. Tiedonhakutekniikassa Boolen logiikkaa käytetään hyväksi yhdisteltäessä erilaisia hakuelementtejä keskenään hakuoperaattoreiden JA, TAI ja EI avulla.
Diskografia on luettelo äänitteistä. Suomen kansallisdiskografia Violaan on luetteloitu kaikki Suomessa ilmestyneet äänitteet.
Finto on suomalainen sanasto- ja ontologiapalvelu (ent. Vesa-verkkosanasto).
Hakulauseella tarkoitetaan tiedonhaussa hakuohjelmaan syötettäviä hakusanoja ja sitä, miten ne on keskenään yhdistetty. Hakulause voi sisältää hakukomennon (hae, find) ja hakusanoja (mahdollisesti katkaistuina: alkoholi$) yhdistettyinä Boolen operaattoreilla (alkoholi$ JA perhe$).
Hakuohjelma on tietokoneohjelma, jonka avulla löydetään tietoa Internetistä tai aineistoa kirjastojärjestelmästä tai artikkeleita lehtiartikkelitietokannasta. Aina haettaessa tietoa tietokannasta käytetään hakuohjelmaa. Haettaessa tietoa Internetistä käytetään Internetin hakuohjelmia, esimerkiksi Googlea. Jotta haku olisi onnistunut, olisi hakuohjelman toimintatapa tunnettava mahdollisimman hyvin.
Hakuoperaattoreita käytetään haussa yhdistettäessä hakusanoja toisiinsa. Boolen operaattorit ovat JA, TAI, EI. Muita operaattoreita ovat läheisyysoperaattorit NEAR tai ADJUSTED, jotka määrittelevät hakusanat esiintymään korkeintaan tietyllä etäisyydellä toisistaan.
Indeksoinnilla tarkoitetaan kirjastoaineistoa käsiteltäessä aineiston sisällön kuvailua yhteisesti sovittujen termien, eli asiasanojen, tai luokitusjärjestelmän avulla. Kirjan, äänitteen tai videon sisältöä yritetään kuvailla mahdollisimman kattavasti ja oikein, jotta hakuohjelma löytäisi kyseisen aineiston tarvittaessa.
Kokotekstitietokantaan sisältyy sinne tallennetuista dokumenteista viitetietojen ja mahdollisen tiivistelmän lisäksi koko teksti. Kokotekstitietokantoja ovat esimerkiksi lakitietokannat varsinaisten säädöstekstien osalta sekä eräät lehtiartikkelitietokannat.
Valtakunnallisessa Kysy kirjastonhoitajalta -palvelussa asiakas lähettää tietopalvelukysymyksen sähköpostitse kirjastoon, jossa kirjaston tietopalvelu vastaa siihen 3 arkipäivän kuluessa. Tietopalvelu etsii vastauksia kysymyksiin mm. kirjastojen kokoelmista, tietokannoista sekä Internetistä. Laajat kysymykset kannattaa esittää henkilökohtaisesti kirjastossa. Annettu vastaus on tietopalvelun ammattilaisen tekemä yhteenveto löytämistään tiedonlähteistä. Tiedonlähteiden suuren määrän vuoksi vastaus ei ole aina täydellinen. Asiakas käyttää saamaansa vastausta omalla vastuullaan.
Lehtiartikkelitietokanta on viitetietokanta, jossa on tiedot eri lehtiin sisältyvistä artikkeleista. Artikkeleita on mahdollista hakea monipuolisesti eri hakusanoilla: artikkelin kirjoittajan, nimen tai aiheen mukaan tai lehden nimen mukaan. Hakua on mahdollista rajata ilmestymisvuodella, jolloin hakuun saadaan mukaan ainoastaan kaikkein uusimmat lehtiartikkelit. Suomalaiset lehtiartikkelitietokannat (Aleksi, Arto, Finp, Medic, Tali) ovat viitetietokantoja.
Helsingin yliopiston kirjaston ylläpitämiin Linnea-palveluihin sisältyy useita kirjastoissa saatavilla olevia tietokantoja: Arto, Fennica, Melinda, Manda ja Viola.
Kirjastojen hankkiessa asiakkaidensa käyttöön elektronisia materiaaleja (lehtiä, tietokantoja), kirjastot joutuvat maksamaan aineistojen käyttöoikeudesta lisenssimaksut. Vaikkakin tietokannat ovat maksutta asiakkaiden käytettävissä kirjastojen asiakastyöasemilla, kirjastot ovat maksaneet aineistoista käyttömaksut. Osa elektronisista materiaaleista hankitaan keskitetysti kaikkiin yleisiin tai tieteellisiin kirjastoihin, osa on kirjastojen itse hankkimaa.
Kirjastojen tapaa järjestää aineistonsa aiheen mukaan hyllyihin kutsutaan luokitukseksi. Luokitustapoja on useita: suomalaiset yleiset kirjastot käyttävät Yleisten kirjastojen kymmenluokitusta (YKL), tieteelliset kirjastot taas Universal Decimal Classification (UDK) luokitusta. YKL perustuu jakoon kymmeneen pääluokkaan tai aiheeseen, jotka on mahdollista jakaa tarkemmin eri aihealueisiin. Mitä pienemmästä aihekokonaisuudesta on kysymys, sitä tarkempi luokkanumero sitä kuvaa. Esim. tekniikka on yleisluokassa 6, siellä atk luokassa 61, ohjelmointikirjallisuus luokassa 61.3, ohjelmointikielet luokassa 61.39 jne. Verkko-YKL on saatavissa verkossa.
Relevanssilla tarkoitetaan tiedonhaun tuloksia arvioitaessa sitä, miten hyvin tulokset vastaavat tiedonhakijan tiedontarvetta: oliko tuloksissa sellaisia dokumentteja, joista tarvittava tieto löytyy.
Sumean logiikan päättelysäännöillä pyritään jäljittelemään ihmiselle ominaista yleistävää ja epätäsmällistä ajattelua. Täsmällisten tosi ja epätosi -arvojen sijasta voidaan käyttää sanoja ehkä, todennäköisesti ja tuskin. Sumeaa logiikkaa käytetään jo nyt joissakin kodinkoneissa, kuten automaattikameroissa ja pesukoneissa. Sumeaa logiikkaa yritetään yhdistää hakuohjelmiin, jolloin ohjelma yrittäisi jäljitellä sille syötettyjä toimintamalleja tilanteissa, joissa hakuohjelmalla tehdään virheellinen haku.
Kirjastoissa ja alan kirjallisuudessa puhutaan vaihdellen tiedonhankintataitojen tai tiedonhallintataitojen opettamisesta. Tiedonhankintataidoilla tarkoitetaan, että käyttäjä osaa hakea, käyttää, analysoida ja arvioida eri tiedonlähteissä (painettu, elektroninen, tietoverkossa oleva) olevaa tietoa ja käyttää sitä arvioiden ja soveltaen omaan työhön tai opiskeluun. Tiedonhankinnan opetus sisältää pelkän hakutekniikan opettamisen lisäksi oletuksen siitä, että tiedontarvitsija osaa etsiä käsiinsä tiedonlähteitä eri muodoissa ja osaa poimia lähteistä tarvitsemansa tiedon omaan käyttöönsä. Tiedonhallinta määritellään laajemmaksi käsitteeksi ja siihen sisällytetään tiedonhankinnan taitojen lisäksi tiedon jäsentäminen ja prosessointi: henkilö osaa paitsi hakea, myös arvioida, omaksua ja käyttää tietoa. Tiedonhallintataidot ovat valmiutta selviytyä yhä kasvavasta tiedon määrästä. Tiedonhallinnassa puhutaan lähteiden valikoimisen ja hyödyntämisen lisäksi myös arvioinnista ja tiedon muokkaamisesta esitykseksi.
Tietokanta on elektronisessa muodossa oleva, tiettyyn aiheeseen tai kohteeseen keskittynyt viite- tai dokumenttitiedosto. Kirjastojen kokoelmaluettelot ovat nykyään tietokantoja.
Verkko-YKL on Yleisten kirjastojen luokituksen verkkoversio.
Vapaasanahaku tarkoittaa sitä, että tietokannasta voi hakea millä tahansa sanalla. Haku on vapaampi kuin asiasanahaku, jossa hakutermit on tarkkaan määritelty sanastossa. Haku myös tuottaa tulokseksi viitteitä, jotka eivät välttämättä ollenkaan liity haettuun aiheeseen. Esim. kirjaston tietokannasta haettaessa, vapaasanahaku kohdistuu kaikkeen tietokantaan vietyyn tietoon. Niinpä haettaessa koira-sanalla, hakutulokseen tulee mukaan varsinaisten koirakirjojen lisäksi myös kaikki äänitteet, joissa esiintyy kappaleen nimessä koira-alkuinen sana ja myös kaikki kaunokirjalliset teokset joissa esiintyy koira-alkuinen sana.
Viitetietokannassa ei ole varsinaisia dokumentteja, ainoastaan niihin liittyvät viitetiedot. Kirjastotietokanta on viitetietokanta: hakutuloksena on tieto kirjaston kokoelmasta löytyvästä kirjasta tai äänitteestä, itse kirjaa ei saa hakutuloksena itselleen luettavaksi tietokoneen ruudulta. Suomalaiset lehtiartikkelitietokannat ovat myös viitetietokantoja.
Virtuaalikirjasto on aihehakemisto, johon on kuvailtu ja lajiteltu Internetistä löytyvää materiaalia alakohtaisesti. Mukana oleva materiaali on korkeatasoista, tietopalvelun ammattilaisten toimittamaa. Suomalaisia ja ulkomaisia virtuaalikirjastoja on linkitetty kirjastot.fi -sivuille.
Kirjastot.fi sivuilla on esitetty kaikki olennaiset Internet-tiedonhakuun liittyvät asiat. Sivut on hyvä ainakin silmäillä läpi, koska sivuilta löytyy mielenkiintoista faktatietoa Internetistä ja verkkohakuihin liittyviä knoppitietoa.
Yliopistomaailmassa puhutaan tiedonhankintataidoista nimellä informaatiolukutaito. Suomen yliopistoissa on meneillään hanke, jonka keskeisenä tavoitteena on integroida informaatiolukutaito osaksi akateemisia opintoja. Nykyinen käytäntö vaihtelee yliopistoittain, tiedekunnittain ja jopa oppiaineittain.
Haasio, Ari: Internet-tiedonhaun teho-opas. Helsinki : BTJ, 2007.
Haasio, Ari: Mitä iloa internetistä? Helsinki: Avain, 2011.
Haasio, Ari: Tiedon avain: opas tiedon lähteille. Helsinki: BTJ, 2009.
Informaatio, informaatiolukutaito ja oppiminen. Tampere: Tampere University Press, 2008.
Korpela, Jukka: Internet hyöty- & viihdekäytössä. Jyväskylä: Docendo, 2007.
Lammi, Outi: Opi ja työskentele verkossa: tätinörtti opastaa. Jyväskylä: Docendo, 2013.
Mediakasvatus kirjastossa. Helsinki: BTJ, 2009.
Niskanen, Matti: Hakukone haltuun: tehosta tiedonhakutaitojasi internetissä. Helsinki: Finn Lectura, 2013.
Voiko käärme kompastua? Opettajan tiedonhallintataitojen opas. Helsinki : BTJ Kirjastopalvelu, 2003.
Suomen yleisten kirjastojen etusivu
Kaikki kirjastoista, kirjallisuudesta, tiedonhausta. Kysy kirjastonhoitajalta -tietopalvelu sähköpostitse. Monihaku kirjastojen kokoelmista.
Kirjastoammattilaisten ylläpitämä laaja aihehakemisto hyviin, lyhyesti esiteltyihin Internet-sivustoihin.
Kirjastoammattilaisten ylläpitämä, valikoitua materiaalia sisältävä aihehakemisto, jonka materiaali on luokitettu ja asiasanoitettu aiheenmukaisesti.
Voit lähettää palautetta osoitteeseen kirjasto@lappeenranta.fi
Saat tarvittaessa neuvoja sivuston käytössä asiakaspalvelukeskus Winkistä, puh. 05 616 2220 tai sähköpostilla winkki@lappeenranta.fi .