fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi hu fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en en en fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Turha kuolema voi johtua palvelujärjestelmän rakenteista - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Hyvinvointi- ja terveyserot, Kansantaudit, Sote-uudistus
Terveydenhuollon tutkimuksessa puhutaan toisinaan ”vältettävissä olevasta kuolemasta”. Tällaisen kuoleman välttäminen edellyttää, että palvelut järjestetään uudella tavalla ja hoidossa tapahtuu uudistuksia.
Kun kuolema ennen pitkään on aina väistämätön, on hyvä täsmentää, mitä ilmaisulla tarkoitetaan. Tarkasti ottaen kyse on ”terveydenhuollon keinoin vältettävissä olevista” kuolemasta. Niistä kuolemista, jotka voitaisiin välttää, jos saatavilla olisi ”oikea-aikaisesti” vaikuttavia terveyspalveluja, eli tepsivää hoitoa kun on tarve.
Selkosuomeksi sanottuna osa kuolemista on turhia, joita ei pitäisi tapahtua nykyaikaisessa hoitojärjestelmässä. Puhun jatkossa ”turhista” kuolemista.
Joka kymmenes kuolema on tarpeeton
Turhia kuolemia lasketaan olevan noin 10–15 prosenttia kaikista alle 75-vuotiaiden kuolemantapauksista. Kenenkään tämänikäisen ei nykyään pitäisi kuolla esimerkiksi astmaan, diabetekseen tai epilepsiaan. Vaikka turha kuolleisuus on vähentynyt, kuolee tuoreimman tiedon mukaan 2700 suomalaista edelleen turhaan.
Turha kuolema ei ole oikeudenmukainen, vaikka viikatemies muutoin on työssään armoton eikä kysy säätyä. Pienituloinen nainen kuolee 2,4-kertaa todennäköisemmin ”turhaan” kuin suurituloinen.
Miehillä hyvä- ja pienituloisimman tuloviidenneksen ero on naisia suurempi: 3,9-kertainen. Tässäpä siis tehtäväkenttää sote-uudistukselle: miten poistaa turhan kuolleisuuden tuloerot.
Haastetta lisää, että sosioekonomisten ryhmien väliset turhan kuolleisuuden erot ovat kasvaneet, kun etenkin hyväosaisten turhat kuolemat ovat vähentyneet.
Yksi sote-uudistuksen päätavoitteista on sosiaali- ja terveydenhuollon entistä parempi integraatio eli yhteensovittaminen. Kun turha kuolleisuus liittyy yhä enemmän köyhyyteen, voisi olla paikallaan ymmärtää, että kuolleisuutta voidaan välttää myös monin sosiaalisin ja taloudellisin toimin.
Näin tehdään jo Australiassa ja Uudessa Seelannissa, jossa turhiksi lasketaan myös ne kuolemat, jotka olisi voitu välttää sosiaalisin tai taloudellisin keinoin.
Entä jos tavoitteeksi otettaisiin vähentää sosiaalisista syistä johtuvaa turhaa kuolleisuutta. Tällaista on siis kuolleisuus, joka olisi vältettävissä, jos riittävästi ja oikeanlaisia palveluita olisi saatavissa tulotasosta ja toimeentulosta riippumatta. Tämän tavoitteen saavuttaminen tarkoittaisi merkittävää uudelleen orientoitumista niin hoitojärjestelmässä, palvelurakenteessa kuin sosiaaliturvassamme.
Sote-palvelupisteessä se edellyttäisi herkkyyttä paitsi ihmisten välittömälle tarpeelle, myös mahdollisille piileville ongelmille. Näyttöä on esimerkiksi siitä, että päihdeongelmaiset eivät saa riittävää hoitoa, sillä päihdeongelma vie huomiota muilta ongelmilta.
Elvyttäisin myös toiminnan, jota kutsuisin ”etsiväksi terveystyöksi” paremman ilmaisun puutteessa. Kansanterveystyö oli alun perin jalkautuvaa: piirilääkärit, kätilöt ja terveydenhoitajat tunsivat asiakaskuntansa – kuten nykyään sanottaisiin. Silloin tiedettiin käydä kyselemässä, jos oli syytä huolestua.
Koko palvelujärjestelmän tasolla turhien kuolemien vähentäminen edellyttäisi eriarvoisuutta luovien rakenteiden madaltamista ja resurssien erojen tasoittamista. Tällainen on esimerkiksi terveyspalvelujen kolmijako: julkinen, työterveys ja yksityinen.
Pitäisi myös selvittää, onko palveluissa käytäntöjä, jotka syrjivät joitain asiakasryhmiä. Tällaisia ovat esimerkiksi luukuttaminen, käännyttäminen pois tai sopivien asiakkaiden valikoiminen.
Sosiaaliturvaa pitäisi puolestaan uudistaa niin, että sosiaalinen eriarvoisuus itsessään vähenisi esimerkiksi kaventamalla tuloeroja.
Reilua tämä ainakin olisi, sillä jokainen vältettävissä oleva kuolema on – turha.
Vältettävissä oleva kuolleisuus thl.fi’ssä
Sonja Lumme, Developing methodology of measuring socioeconomic equity in health care using register data. Väitöskirja 2017.
Sonja Lumme, ym., Socioeconomic equity in amenable mortality in Finland 1992–2008. Social Science and Medicine, 2012
Ellen Nolte and Martin McKee, Does health care save lives? Avoidable mortality revisited. London, The Nuffield Trust 2004. Pdf 1,3 Mbit.
Anthea Page, ym., Australian and New Zealand Atlas of Avoidable Mortality. 2006
Sakari Karvonen tutkimusprofessori Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.