fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kansalaisaloitteella kesäajasta luopumiseksi on painavat terveydelliset perusteet - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Timo esittelee kirjoituksensa, video 1’08”
Uusi suomalainen tutkimus kertoo, että sairaalahoidot sydäninfarktin takia 2000-luvun alussa olivat odotettua harvinaisempia normaaliaikaan palaamisen jälkeisenä päivänä. Tällöin aamu sarastaa varhemmin.
Aiemmin tiedossa on ollut se, että veren hyytyminen on huipussaan aamun tunteina. Äkkiherätys lisää tällöin sydämen rasitusta, mikä voi osin selittää sydäntapahtumien kertymistä aamupäivälle. Silmien kautta tuleva valo voi kuitenkin herättäessä suojata sydäntä.
Tuore sveitsiläinen tutkimus nimittäin kertoi, että sarastusvalo pehmensi herätyksen sydäntä rasittavaa vaikutusta terveillä mutta univelkaisilla nuorilla miehillä talviaamuun heräämisen aikana. Esimerkiksi sydämen syketaso heräämisen aikana suureni vähemmän sarastusvalossa kuin herätyskäskyn seurauksena.
Aamun valo hellii sydäntä
Nämä kaksi tutkimusta kertovat, että aamun valo hellii sydäntä. Ihmisen sisäisen kellon toiminnan kannalta tärkeät aikamerkit ovat valoisat aamut, hämärtyvät illat ja pimeät yöt. Kun sisäinen kellomme pysyy näin paremmin sopusoinnussa ulkoisen kellomme kanssa, elimistön vuorokausirytmit ja uni-valverytmi säännöllistyvät, yöunen laatu paranee ja mieliala kohenee.
Uuden tiedon valossa valoisat aamut antavat suojaa siis myös sydämelle ja verisuonille.
Se, mihin kellonaikaan ulkona on valoisaa, on sopimus. Niin aikavyöhykkeet kuin kesäaikaa noudattavat valtiot ovat maapallolla kuin tilkkutäkki. Poikkeamia meridiaaneista on runsaasti, sillä aikavyöhykkeitä on levitetty tai kavennettu seuraamaan valtioiden rajalinjoja. Poikkeamia kokonaisista tunneista on useita, ja näissä poimuissa aikavyöhyke eroaa viereisestä aikavyöhykkeestä joko 15 minuutilla tai 30 minuutilla.
Maantieteellisesti isoista maista yksikään ei käytä kesäaikaa lainkaan tai ei käytä sitä kaikissa osavaltioissaan. Maailman maiden enemmistö ei ole käyttänyt kesäaikaa koskaan tai on luopunut sen käytöstä.
Suomi voi valita aikavyöhykkeensä
Sopimus, mihin kellonaikaan ulkona on valoisaa vaikuttaa terveyteemme. Kesäajan ja kellonsiirtojen vaikutuksista terveyteen on tehty useita tutkimuksia. Kesäajan käytöstä on enemmän haittaa terveydelle kuin hyötyä. Tämän takia kesäajan käytöstä tulisi luopua.
Myös sijainnista aikavyöhykkeellä on muutamia tutkimuksia. Edullisinta olisi olla aikavyöhykkeen itälaidalla, jossa aamu sarastaa varhemmin.
Voisimme vähentää elimistön rasitusta antamalla aamujen sarastaa aiemmin. Tämän voisimme tehdä esimerkiksi siten, että luovumme kesäajan käytöstä ja sijoitamme maamme Keski-Euroopan aikavyöhykkeelle. Näiden kahden muutoksen ansiosta vuorokaudessa olisi valoisaa aikaa enemmän ennen puoltapäivää kuin sen jälkeen. Se tekisi aamuista Suomessa nykyistä valoisampia.
Terveellisempää aamuvaloa olisi tarjolla nykyistä enemmän.
Asiasta on viime syksynä tehty myös kansalaisaloite, joka lähti liikkeelle yksittäisen opettajan huolesta. Tämä aloite voisi tuoda asian eduskunnan keskusteltavaksi. Näen, että aloitteen toteutumisella olisi mahdollista vaikuttaa myönteisesti terveyteen ja hyvinvointiin. Tietenkin vain, jos se saa tarpeeksi kannatusta. Käykää lukemassa ja tutustumassa tärkeään asiaan.
Kansalaisaloite: Yhteiskunnan rasitteet kesä-talviaika pois: Voimaa, terveyttä työpäivään ja elämään Keski-Eurooppalaisella aikavyöhykkeellä.
Kesäaikaan siirtymisen ja siitä palaamisen vaikutus sydäninfarktien ilmaantuvuuteen on monisyinen. Turun yliopistollisen sairaalan tiedote 14.1.2016.
Timo Partonen tutkimusprofessori Yhdenvertaisuus, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.