fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Vammainen lapsi on ennen muuta lapsi - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Toimintakyky
Vammaiset henkilöt ovat yksi suurista vähemmistöryhmistä, silti he jäävät helposti näkymättömäksi ja syrjään. Meillä ei ole riittävästi tietoa vammaisten henkilöiden asemasta, heidän tarpeistaan ja asemastaan yhteiskunnassa.
Eduskunnassa juuri hyväksytty vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva yleissopimus eli nk. vammaissopimus puuttuu tähän epäkohtaan. Se velvoittaa valtiot keräämään tietoa vammaisista henkilöistä ja kehittämään tämän tiedon pohjalta toimintatapoja, joilla heidän asemaansa ja oikeuksiaan voidaan vahvistaa.
Vammaissopimus ilmentää uudenlaista ajattelua vammaisuudesta.  Sopimuksen lähtökohta on vammaisten henkilöiden synnynnäisen arvon kunnioittaminen. Vammaiset henkilöt ovat ihmisoikeuksien haltijoita ja käyttäjiä, siis aktiivisia toimijoita, eivät erilaisten hoiva- ja hoitotoimenpiteiden passiivisia kohteita.
Olen taustaltani lastenlääkäri. Muistan vieläkin vuosikymmenten takaa ne kipeät tilanteet, jolloin tuoreille vanhemmille oli kerrottava vastasyntyneen lapsen vammaisuudesta ja tuettava heitä perheen tulevaisuuden rakentamisessa uusista lähtökohdista. Toisaalta mieleeni palaa useita esimerkkejä siitä ilosta, jonka vammainen lapsi useinkin luo ympärilleen – päivittäin kohtaamistaan käytännön vaikeuksista huolimatta.
Vammaispolitiikka on valitettavasti vielä paljolti aikuiskeskeistä ja asiakirjoissa tilannetta tarkastellaan ensisijaisesti aikuisnäkökulmasta. Lapsen ja nuoren näkeminen kokonaisena ihmisenä jää usein diagnoosien ja luokittelujen varjoon. Jopa vammaistyön ammattilaiset katsovat lapsia helposti omasta näkökulmastaan: potilaana, kuntoutujana, oppilaana tai harrastajana.
Haluaisin painottaa kuitenkin sitä, että vammainen lapsi on ensisijaisesti lapsi. Hänellä on oikeus saada tukea itsetunnon kehittymiselle sekä mahdollisuuksia osallistua täysipainoisesti koko elämän kirjoon. Paras hoitopaikka myös vammaiselle lapselle on lähes aina hänen oma perheympäristönsä. Tämä edellyttää sitä, että perhe saa tarvitsemansa avun ja tuen. Vanhempien jaksamista on tuettava ja uupumista ehkäistävä. Lapsiperheiden kotipalvelun tulee olla helposti saatavilla erityisesti vammaisten ja pitkäaikaissairaiden lasten vanhempien tukena.
Olen aiemminkin sanonut perhepolitiikasta puhuessani, että on tärkeää kohdistaa tuki riittävän varhain sinne, missä sitä tarvitaan, ja riittävän laaja-alaisena kattaen kodin, neuvolat, varhaiskasvatuksen ja koulun. Arkista tukea perheen kriiseissä sekä kotikasvatuksen neuvontaa tulee saada kotiin ilman lastensuojeluasiakkuutta. Oikein ajoitetulla ja kohdennetulla lyhytaikaishoidolla ja siten tarjoamalla perheelle mahdollisuutta lepoon ja virkistykseen voidaan tukea vammaisen lapsen kotona asumista. Resepti lasten ja heidän perheidensä hyvinvointiin on sinänsä yksinkertainen: tarvitaan kohtuullinen toimeentulo, aikaa huolenpitoon ja riittäviä palveluita vanhemmuuden tueksi.
Pääsen seuraamaan autismin kirjon henkilöiden ja kehitysvammaisten parissa tehtävää työtä miniäni työn kautta. Kerta toisensa jälkeen hänen kertomuksensa pysäyttää minut. Olen ymmärtänyt, että auttaminen ja arjessa selviytyminen on paljolti kiinni siitä, kuinka hyvin ohjaaja tuntee potilaan ja osaa vastata hänen yksilöllisiin tarpeisiinsa. Työ on vaativaa, ja arvostan sitä paljon.
Emme kuitenkaan voi auttaa vammaisia henkilöitä pelkästään yksilöön kohdistuvilla toimenpiteillä. Meidän on jatkettava työtä, johon kuuluu yhteiskunnan asenteiden ja rakenteiden muuttamista ja ympäristössä olevien esteiden poistamista. Vammaissopimus merkitsee ennen muuta siirtymää pisteittäisistä syrjintäkielloista ja muodollisesta yhdenvertaisuudesta kohti rakenteiden ja asenteiden kokonaisvaltaista muuttamista. Se tarjoaa uusia välineitä vammaisten henkilöiden aseman parantamiselle. Nuo välineet on nyt otettava käyttöön.
Eeva Nykänen, YK:n vammaissopimuksen ratifiointi avaa keskustelun vammaisten oikeuksista Suomessa. THL blogi 15.12.2014
YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista
Juhani Eskola pääjohtaja THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.