fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Pystytäänkö hallitusohjelmalla lisäämään lasten määrää? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
”Alhainen syntyvyys, väestön ikääntyminen, lapsiperheköyhyys ja ylisukupolvinen syrjäytyminen haastavat yhteiskuntaamme.” (Hallitusohjelma, s. 145).
Näin Antti Rinteen hallitus ottaa kantaa jo vuodesta 2010 alentuneeseen syntyvyyteen. Vuoteen 2018 mennessä syntyvyys laski neljänneksellä ja kuluvan vuoden seitsemän ensimmäisen kuukauden aikana vähennystä oli vielä vajaat 6 prosenttia. Kokonaishedelmällisyysluku* painuu selvästi alle 1,35:n.
Näin alhaista lukua ei ole koskaan tilastoitu Suomessa eikä Pohjoismaissakaan. Aiempi ennätys on Tanskan vuoden 1983 luku 1,38.
Väestöliiton tekemien perhebarometrien mukaan suomalaisten lapsilukutoiveet ovat pienentyneet ja yhä useampi toivoo vain yhtä lasta. Vapaaehtoisesti lapsettomiksi jäävien osuus on kyselytutkimuksissa yleensä ollut muutaman prosentin luokkaa, mutta Väestöliiton vuosien 2015 ja 2018 Perhebarometreissä heidän osuutensa oli 12 prosenttia.
Vapaaehtoinen lapsettomuus on lisääntynyt, etenkin miehillä, kaupungissa asuvilla ja pienituloisilla. Myös korkeakoulussa opiskelevista yhä harvempi toivoo lapsia ja yhä useampi on epävarma siitä, haluaako lapsia lainkaan.
Miten hallitus aikoo tarttua toimiin?
Suoraan lasten saamiseen liittyy hallitusohjelman tavoite tukea eri keinoin tahattomasti lapsettomien perheellistymistoiveita ja parantaa hedelmöityshoitojen yhdenvertaista saatavuutta.
Suomessa noin joka viides hedelmällisessä iässä oleva pariskunta joutuu kokemaan tahatonta lapsettomuutta, joten asia on ennen kaikkea tärkeä lapsettomuutta kokeneiden ja kokevien mutta myös lasten lukumäärän lisäämisen kannalta.
Lisäksi hallitus suunnittelee vahvistavansa seksuaalikasvatusta. Seksuaalikasvatuksessa on tärkeä korostaa nuorille, että lasten saaminen ei ole itsestäänselvyys – niin naisten kuin miesten hedelmällisyys laskee iän myötä, eivätkä parhaimmatkaan lapsettomuushoidot takaa lapsen saamista.
Hallitus käynnistää myös parlamentaarisen komiteavalmistelun kansallisen, YK:n lapsenoikeuksien sopimukseen perustuvan lapsistrategian luomiseksi sekä sitoutuu arvioimaan päätösten lapsivaikutuksia, edistämään lapsibudjetointia, lasten hyvinvoinnin tietopohjan vahvistamista sekä lasten ja nuorten osallisuutta.
Tämä suunniteltu lapsistrategia on jatkoa aiemmin tänä vuonna julkaistulle valtioneuvoston raportille, jossa nostetaan esille ihmissuhteiden tärkeys, osallisuus, oppiminen, turvallisuus ja terveyspalvelut.
Lasten saamiseen liittyy oleellisesti myös hallitusohjelman tavoite raskaussyrjinnän ehkäisemisestä siten, etteivät raskaus ja perhevapaan käyttö vaikuttaisi määräaikaisen työsuhteen jatkumiseen.
Pitkään keskusteltu perhevapaiden uudistus nostetaan taas esille: hallitus toteuttaa yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa kunnianhimoisen ja perheiden hyvinvointia tukevan perhevapaauudistuksen, jossa isien vanhempainvapaiden käyttöä lisätään.
Perhevapaauudistus on toivottu ja odotettu, mutta etukäteen on vaikea arvioida, miten se vaikuttaa lasten lukumäärään – ainakaan lähitulevaisuudessa. Syntyvyyden aleneminen on monesta eri tekijästä riippuvainen, eivätkä ehkä ne kaikkein tärkeimmät syyt ole edes meidän tutkijoidenkaan tiedossa.
Syntyvyyden lisäämisestä erilaisten rahallisten korvausten avulla on hyviä kokemuksia Virosta. Myös Venäjällä toivotaan syntyvyyden lisääntyvän palkitsemalla lapsen synnyttämisestä.
Suomen ensi vuoden budjetista neuvotellaan tässä kuussa. Edellisen hallituksen viimeinen talousarvo oli laadittu niin, että lapsiperheiden keskimääräiset tulot lisääntyisivät 191 eurolla vuonna 2019.
RKP:n varjobudjetti olisi ollut tätäkin anteliaampi (212 euroa), kun taas nykyisen pääministeripuolueen SDP:n varjobudjetti olisi antanut hiukan vähemmän lapsiperheille (147 euroa). Vihreiden ja vasemmistoliiton varjobudjetit sen sijaan olisivat vähentäneet lapsiperheiden tuloja, 110 ja 95 eurolla.
Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, etteivät lapsiperheiden etuudet juuri vaikuta kokonaishedelmällisyyteen. On vaikea kuvitella, että lisäpalkkiot lapsen synnyttämisestä lisäisivät lasten määrää.
Toisaalta jos hallituksen todellisena tavoitteena on lasten lukumäärän lisääminen, lapsiperheiden tulojen vähentäminen ei ainakaan ole oikea keino.
Lapsi- ja perhemyönteinen Suomi
Päätöksen lapsen hankkimisesta tekevät lasta toivovat pariskunnat ja  sinkut.  Heidän päätökseensä vaikuttavat hyvin monet tekijät, mutta myös se, minkälainen viesti tulee päättäjiltä.
Hallituksella on mahdollisuus näyttää, että Suomeen halutaan lapsia ja että myönteiseen, lapset ja lapsiperheet huomioivaan yhteiskuntaan halutaan panostaa.
Myös medialla on oma roolinsa siinä, kuinka ja millaista viestiä se kertoo lapsista, vanhemmuudesta ja lapsiperheiden arjesta. Vanhemmuus ei ole vain antamista, vaan hyvin pitkälle myös saamista – ja se unohtuu usein uutisoinnista ja keskusteluista.
Hallituksen tavoite lapsi- ja perhemyönteisestä Suomesta voisi olla esitetyistä keinoista paras mahdollinen ja voisi pidemmällä aikavälillä jopa lisätä halukkuutta synnyttää ja kasvattaa lapsia Suomessa.
* Kokonaishedelmällisyysluku kertoo, kuinka monta lasta nainen keskimäärin synnyttäisi hedelmällisen kautensa aikana nykyisen hedelmällisyyden vallitessa. Luku saadaan laskemalla yhteen yhdelle ikävuodelle lasketut hedelmällisyysluvut.
Venla Berg: Suomalaiset haluavat nykyään vähemmän lapsia kuin ennen. Touko 2018 Tietovuoto. Väestöliitto.
Valtioneuvosto. Pääministeri Antti Rinteen hallituksen ohjelma 6.6.2019 OSALLISTAVA JA OSAAVA SUOMI – sosiaalisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestävä yhteiskunta. Valtioneuvoston julkaisuja 2019:23.
Valtioneuvosto: Lapsen aika. Kohti kansallista lapsistrategiaa 2040. Valtioneuvoston julkaisuja 2019:4. Helsinki 2019.
Mika Gissler tutkimusprofessori Tieto ja tiedonhallinnan ohjaus, THL
Reija Klemetti tutkimuspäällikkö Lapset, nuoret ja perheet, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.