fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi ceb et fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Yksityisen sairaanhoidon Kela-korvaukset tulee lakkauttaa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Yksityisen sairaanhoidon Kela-korvauksiin käytetään vuosittain huomattava summa rahaa. Vuonna 2019 summa oli 161,6 miljoonaa euroa. Se jakautui seuraavasti:
lääkärinpalkkioiden korvaukset 54,8 miljoonaa euroa
hammashoidon korvaukset 48,3 miljoonaa euroa
tutkimuksen ja hoidon korvaukset 39,5 miljoonaa euroa
hallinnolliset kustannukset 14 miljoonaa euroa ja
Kela-korvattuihin palveluihin maksetut matkakorvaukset 5 miljoonaa euroa.
Tällä rahalla saisi julkiseen terveydenhuoltoon vuosittain 1,9 miljoonaa lääkärikäyntiä tai 4,5 miljoonaa sairaanhoitajakäyntiä lisää.
Kela-korvaukset vuonna 2019 ja mitä samalla rahalla olisi saanut julkiseen terveydenhuoltoon lisää.
Korvauksista hyötyvät lähinnä yksityiset palveluntuottajat
Kela-korvatuista käynneistä perityt hinnat ovat vuodesta toiseen nousseet erittäin voimakkaasti. Kela-korvauksista hyötyvätkin erityisesti yksityiset palveluntuottajat. Mitä enemmän julkisella rahalla tuetaan yksityisten palvelujen käyttöä, sitä enemmän yksityisillä palveluntuottajilla on mahdollisuus korottaa hintoja ilman, että asiakasmäärissä tapahtuu muutoksia.
Vain se osa korvauksista, mikä ei valu hintoihin, hyödyttää asiakasta. Korvaukset ovat kuitenkin niin pieniä, etteivät ne tosiasiallisesti lisää pienituloisten mahdollisuuksia yksityisten terveyspalvelujen käyttöön. Vuonna 2019 lääkärinpalkkioiden korvaus oli 14,9 % (16,40 euroa) peritystä hinnasta. Lisäksi asiakkailta peritään palvelumaksuja ja Kanta-maksuja, joiden suuruus vaihtelee palveluntuottajittain. Esimerkiksi kaksi suurta palveluntuottajaa ilmoittavat näiden maksujen suuruudeksi noin 25 euroa lääkärin vastaanottokäynniltä. Kela-korvaus ei siis kata edes palvelumaksua.
Rahat tulisi käyttää julkisten palvelujen kehittämiseen
Ongelmana on myös se, että Kela-korvattuina saa sellaisiakin palveluja, joita julkisella sektorilla ei tarjota, vaikka tämä ei ole ollut Kela-korvausten tarkoitus. On vaikea nähdä oikeudenmukaisena sitä, että julkista rahaa kohdennetaan julkisen sektorin palveluvalikoimaa laajempaan palveluvalikoimaan vain niiden hyödyksi, joilla on varaa näitä palveluja hankkia. Tämä ei auta kaventamaan väestön terveyseroja.
Julkisen sektorin palvelutarjontaa tulee vahvistaa. Tätä on kuitenkin vaikeuttanut merkittävä osaamispula. Mitä enemmän tuetaan yksityistä sektoria julkisin varoin, sitä vaikeampaa on houkutella osaajia yksityiseltä sektorilta julkiselle. Tästäkään näkökulmasta Kela-korvauksia ei voida pitää perusteltuina.
Korvausten osalta tapahtuu myös väärinkäytöksiä. Kela valvoo korvausten käyttöä auditoimalla suorakorvausmenettelyn piirissä olevia palveluntuottajia. Viime vuonna auditoinneilla havaittiin poikkeamia jokaisella palveluntuottajalla yhtä lukuun ottamatta. Useimmiten potilasasiakirjamerkinnät puuttuivat kokonaan tai niistä ei voinut todentaa, vastasiko toimenpide tai vastaanottokäynti tilitettyä korvausta. Viime vuoden poikkeamista 77 prosenttia luokiteltiin merkittäviksi puutteiksi.
Kela-korvausten kohtaloa on puitu vuosien varrella useissa eri valmisteluryhmissä. Valmisteluun kuluu rahaa, ja sekin raha on pois väestön terveydestä. Vuonna 2023 Kela-korvausten arvioidaan alenevan entisestään. Vieläkö tämän jälkeen tarvitaan uutta valmisteluryhmää pohtimaan Kela-korvausten järkevyyttä? Toivottavasti ei.
Nyt olisi jo aika lakkauttaa kyseiset korvaukset, ja kohdentaa rahat julkiselle sektorille lisäämään terveydenhuoltojärjestelmän kustannusvaikuttavuutta ja oikeudenmukaisuutta.
Satu Kapiainen kehittämispäällikkö Hyvinvointivaltion tutkimus ja uudistaminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.