fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi it fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hbs_lat de fi fi fi fi fi fi fi
Työmaaliikenteen järjestäminen on Lasitalo-työmaan suurimpia haasteita.
Kuopion kaupunkikuvaa uudistaa seitsenkerroksinen asuintalo, joka nousee puretun liikerakennuksen paikalle. Tavarantoimitukset keskellä kaupunkia olevalle työmaalle on aikataulutettava tarkkaan.
teksti santeri pakkanen KUVAT pentti vänskä
Purettavan talon nimi harvoin siirtyy sellaisenaan paikalle rakennettavaan uuteen rakennukseen. Vuoden 2017 lopussa Kuopion Tulliportinkadulla purettu, vuonna 1961 rakennettu Lasitalo oli Kuopion ainoa esimerkki 1950–1960-luvun kaupunkikeskustojen liikerakentamisesta. Sille oli ominaista keveys ja modernismi: 2–3-kerroksisuus, teräsbetonipilari-palkkirunko, pellin käyttö julkisivuissa ja suurikokoiset näyteikkunat. Niistä johtuu kuopiolaisten rakennukselle antama kutsumanimi Lasitalo.
Sen paikalle YIT:n urakoimana nouseva uusi Lasitalo on seitsemänkerroksinen asuinrakennus, jossa lasi ei ole dominoiva elementti. Rakennukseen tulee 73 asuntoa ja kolme liikehuoneistoa. Kokonaispinta-ala on 5 606 neliötä. Asuntojen koot vaihtelevat yksiöistä kolmioihin, joista osassa on lasitettu parveke ja osassa ranskalainen parveke. Erikseen myytäviä autopaikkoja puolilämpimässä kellarikerroksen autohallissa on 34.
Kohteen kokonaisarvo on noin 20 miljoonaa euroa ja arvioitu valmistuminen on huhtikuussa 2019. Kyseessä on energialuokka C2013 lämpörapattu talo, jossa on huoneistokohtainen ilmanvaihto. Vastaavan mestarin Kalle Huttusen mukaan erikoista kohteessa on vesikiertoinen lattialämmitys kaikissa asunnoissa ja liiketiloissa, sekä pienten – jopa 27,5 neliön – huoneistojen määrä:
”Ei minulla ole aikaisemmin ollut tällaista kohdetta.”
Haastatteluhetkellä Lasitalossa oli rakenteilla kolmas kerros. Rakentaminen keskustassa on aina vaativaa. Uuden Lasitalon perustamisvaiheen haasteeksi tuli vanhan Lasitalon koko tontin kokoinen kellarikerros. Siitä jäi jäljelle vain 40 metriä naapurirakennusta vasten olevaa kellariseinää ja sen alla oleva antura, jota jouduttiin vahvistamaan.
Uuden Lasitalon kellarin alin piste on lähes samassa syvyydessä kuin aikaisempikin. Purkutöistä vastasi helsinkiläinen Purkupiha Oy ja paalutuksista iisalmelainen Kuljetus & Maansiirto Niskanen Oy, siitä ylöspäin jatkaa YIT Rakennus Oy. Rakentaminen ahtaassa keskustassa herättää mielipiteitä. Huttunen kertoo, että varsinkin paalutusvaiheessa meluhaitta synnytti monenlaista palautetta.
”Kun ruvettiin lyömään ensimmäisiä paaluja, tuli tuttuja aika paljon kyselemään, mitä olette tekemässä. Tärinämittareita oli ympäristössä kahdeksan kappaletta. Tärinöiden sallittua ylärajaa ei ylitetty kertaakaan.”
Omat mausteensa projektiin toi kellariosion monimutkainen ja työläs holvirakennelma. Holvin yläpinta on seitsemässä eri korossa, holvit eripaksuisia ja palkit erikorkuisia. Valusaumojen tekoa jouduttiin pohtimaan rakennesuunnittelijan kanssa. Haasteena oli LVIS-runkolinjojen huomioi­minen niin, että niille tulivat läpimenot palkkeihin oikeisiin kohtiin. Etenkin koko ajan muuttuneet LV-runkolinjat olivat vaativia. Linjoja ei voitu asentaa palkkien alapuolelle, sillä vahvasti raudoitettujen palkkien alle jäi tilaa lattiaan vain 2 200 mm.
Lisäksi holvivalut osuivat talven lumisimpaan vaiheeseen. Märkänä satanut ja jäätynyt lumi lähti pois vain sulattamalla. Sitten tuli kolmen viikon pakkasjakso. Onneksi kellari ehdittiin saada hyvin pitkälle ennen kunnon pakkasien tuloa. Osa muotitusten purkuhommista on vieläkin käynnissä.
Huttunen arvioi, että aikakaulusta ollaan jäljessä viikon verran.
”Sen aiheutti nimenomaan talvella monivaiheisen holvin teko. Suunnitelmat muuttuivat koko ajan. Lisäksi tuli flunssa, yhtä aikaa oli viisi miestä pois miesvahvuudesta. Nyt on tehty tarkennettu aikataulu, sen mukaan heinäkuun alussa olisimme viikko edellä.”
Tiukka aikatauluttaminen, savolainen työmaahenki
Perustamisvaiheen lisäksi projektin haasteena on logistiikka ja muun liikenteen huomioiminen. Kapea Tulliportinkatu laskeutuu Kuopion torin laidasta alas kohti Maljalahden rantaa. Työmaaliikenne nousee sieltä ylämäkeen ja kun rekka pysähtyy työmaan aidan kohdalla, se tukkii toisen ajokaistan. Kaupungin kanssa on sovittu katuosuuksien vuokraamisesta. Välillä ajorataa on jouduttu kaventamaan muutamaksi päiväksi.
”Tänään tuli Elpoja aamuseitsemältä, sitten tuli 9.30 parvekelaattoja. Ne on nostettava tänne ajoradalta, koska rekat eivät pääse työmaalle. Aikatauluttaminen on hyvin tarkkaa. Kun yksi rekka ei tullut sovittuna aikana, sen piti ajaa muualle ja odottaa kuusi tuntia”, Huttunen kuvaa.
Hän ennakoi, että kun ensi kuussa alkaa naapuritalon korottaminen kolmella kerroksella, Lasitalon logistiikka tulee entistä vaativammaksi.
Haastatteluhetkellä työmaan vahvuus oli kolme työnjohtajaa, 14 YIT:n omaa työntekijää, lisäksi putkimies, sähköasentaja ja pari harjoittelijaa. Projektissa mukana olevat aliurakoitsijat ovat kaikki paikallisia. Sama koskee YIT:n omaa väkeä.
Huttunen on rakentanut Kuopiossa ja lähialueella vuodesta 1979. Yhteensä taloprojekteja on kertynyt nelisen kymmentä, keskustassakin aika monta. YIT:n tuotantopäällikkö Marko Piirosella on takanaan 13 Kuopio-vuotta ja aluejohtaja Jani Knuuttila on työskennellyt Kuopiossa 14 vuotta.
”Täällä on paljon paikallista väestöä töissä, ja paikallavalutekniikka on se, mitä Savossa tehdään paljon. Pääkaupunkiseudulla on etupäässä elementtirakentamista”, Piironen vertaa.
”Tälläkin työmaalla on oikein hyvä porukka. Ollaan sen verran pienessä piirissä, että tunnemme hyvin toisemme”, Huttunen kehuu.
Myös materiaalipuolella paikallisuusaste on korkea. Betoni tulee Lujabetonin Kuopion tehtaalta, Luja toimittaa myös paalut, parvekkeet, maanpaineseinäelementit ja ulkoseinäelementit. Porraselementit toimittaa Ruduksen Suonenjoen tehdas, Elpo-elementit tulevat Ruduksen tehtaalta Viipurista.
Lasitalon arkkitehtisuunnittelun on tehnyt helsinkiläisen Arkkitehtipalvelu Oy:n toimisto Kuopiossa, rakennesuunnittelusta vastaa kuopiolainen Rakennesuunnittelutoimisto Turunen ja Räisänen Oy.
”Kohteen savolaisuusaste on 100 prosenttia”, Knuuttila nauraa.
”On meillä kansainvälisyyttäkin. Toinen harjoittelijoista on thaimaalainen poika, joka on ­asunut Suomessa 10 vuotta”, Huttunen hymähtää.
Luvassa pari hyvää vuotta
”Tämän tontin rakennettavuus on erinomainen. Suurin osa meidän keskustan kohteistamme on paljon hankalimmissa paikoissa kuin tämä. Meillä on ollut peräjälkeen keskustassa seitsemän kohdetta”, Piironen kertoo.
YIT:n ja Lemminkäisen yhteen­sulautumisen seurauksena Kuopiossa sekä YIT:n volyymi että henkilöstön määrä ovat tuplaantuneet. Huttusen mukaan ammattimiehistä on silti välillä pulaa:
”Raudoittajat ja esimerkiksi nosturikuskit ovat sellaisia, että kun lomia tulee, pitää miettiä mistä saa tuuraajan.”
Knuuttila kertoo, että asuntotuotannon volyymi on Kuopiossa kova. Tämä ja seuraava vuosi näyttää hyvältä. Suurin osa kysynnästä tulee kaupungin sisäisestä muutosta. Pienempien huoneistojen myyntiin vaikuttaa myös se, että kaupungissa on paljon opiskelijoita. Vuokralaisia on tarjolla paljon. Hintakehitys on ristiriitainen, kaupungin laita-alueilla suunta on uudistuotannossa laskeva ja prime-alueilla se nousee.
Lasitalon valmistumisen myötä kaupunkikuva muuttuu huomattavasti Tulliportinkadun puolella, koska uusi kerrostalo nousee samaan seitsemän kerroksen korkeuteen kuin kookkaimmat naapuritalot. Lasitalolla on ainutlaatuinen sijainti Kuopion keskustassa monipuolisten palvelujen läheisyydessä. Muun muassa tori, kauppahalli ja satama sijaitsevat aivan vieressä.
Se vaikuttaa Lasitalon myyntiin. Knuuttilan mukaan kaikki liiketilat on myyty:
”Liiketilat ovat pienehköjä, suurin on 64 neliötä, eikä kaupungin keskusta kaipaakaan lisää isoja liiketiloja, kun entisissäkin on vajaakäyttöä. Myös asuntojen myynti on hyvällä mallilla, vaikka luovutukseen ensi vuoden huhtikuussa on vielä vuosi aikaa.” ■
Vastaava mestari Kalle Huttunen (oik.) ja YIT:n aluejohtaja Jani Knuuttila kehuvat savolaista työhenkeä.
Holvivalut osuivat talven lumisimpaan vaiheeseen.
Pienempien huoneistojen myyntiin vaikuttaa myös se, että kaupungissa on paljon opiskelijoita.
• Kokonaispinta-ala 5 606 m²
• Arvo n. 20 miljoonaa euroa
• Aloitettu heinäkuu 2017
• Päättyy huhtikuu 2019
• Kohteen rakentaa YIT Rakennus Oy
• Arkkitehtisuunnittelu Arkkitehtipalvelu Oy
• Rakennesuunnittelu Rakennesuunnittelutoimisto Turunen ja Räisänen Oy
• Purkutyöt Purkupiha Oy
• Paalutus Niskasen Maansiirto Oy
• LV-urakka Kuopion Lämpölaite Oy
• IV-urakka Kuopion Sisäilma Oy
• Sähkö Sähkö Jave Oy
• Maalaus / Tasoite / Ulkoseinärappaus Pinnoitus-Pekka Oy
• Vesikattotyöt Icopal Katto Oy
• Elementtien saumaukset Betola Oy
• Lattiavalut Savon Betonilattiat Oy
• Betoni Lujabetoni Oy
• Paalut ja seinäelementit Lujabetoni Oy
• Portaat ja Elpo-elementit Rudus Oy
• Hissit Kone Hissit Oy
• Kalusteet Novart Oy
Kuopiossa rakentajat ovat etupäässä paikallisia, sama koskee suunnittelua ja materiaalien toimittajia.
Lasitalo nousee kaupungin torin laidalle samaan seitsemän kerroksen korkeuteen kuin ympärillä olevat rakennukset.
Sovellus vaatii JavaScript-tuen. Käyttääksesi sovellusta sinun on laitettava JavaScript-tuki päälle, tai käytettävä selainta joka tukee JavaScriptiä.