fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Voiko vakavaa parisuhdeväkivaltaa ennustaa? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Lapset, nuoret ja perheet, Väkivalta
Pari- ja lähisuhdeväkivallan riskinarviointi on viranomaisille velvoittavaa. Esimerkiksi lähestymiskielto voidaan määrätä, jos on perusteltua olettaa, että kiellon kohde tulisi tekemään toista kohtaan henkeen, terveyteen tai vapauteen kohdistuvan rikoksen.
Perheen sisäisen lähestymiskiellon määrääminen edellyttää, että uhkauksista, aiemmista rikoksista tai muusta käyttäytymisestä voidaan päätellä, että hän todennäköisesti tulisi tekemään rikoksen.
Todennäköisyyksien arviointi edellyttää viranomaisilta monipuolista tietoa väkivallan dynamiikasta ja riskitekijöistä sekä osaamista niiden arviointiin.
Viranomaisten velvollisuudesta tehdä parisuhdeväkivallan riskinarviointia säädetään tarkimmin naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjuntaan keskittyvässä Istanbulin sopimuksessa. Sen mukaan kaikkien asianomaisten viranomaisten tulee arvioida väkivaltatilanteiden vakavuutta sekä niihin liittyvää kuolemanvaaraa. Lisäksi viranomaisten on arvioitava väkivallan toistumisen vaaraa, jotta riskejä voidaan hallita ja uhrin turvallisuutta tukea yhteensovitetuin toimin.
Uhrin turvallisuus kaiken toiminnan keskiöön
Riskinarviointi on aina yksilöllinen ja tapauskohtainen prosessi, joka tehdään yhteistyössä väkivaltaa kokeneen kanssa. Riskiä arvioitaessa on olennaista, että uhrin turvallisuus asetetaan kaiken toiminnan keskiöön.
Parisuhdeväkivaltatilanteissa uhri tuntee tekijän paremmin kuin ehkä kukaan muu ja ainakin paremmin kuin viranomainen. Siksi tärkeä osa viranomaisen kokonaisanalyysiä on uhrin kokema pelko ja se, kuinka vakavina hän esimerkiksi väkivaltauhkauksia pitää. Viranomaisella on kuitenkin ammattilaisena vastuu kokonaisarvion tekemisestä, mieluusti systemaattista riskinarviointivälinettä hyödyntäen.
Suomessa vakavan parisuhdeväkivallan riskinarviointiin ja uhrin auttamiseen on kehitetty moniammatillinen MARAK-toimintamalli. MARAK on kaksivaiheinen prosessi, jossa parisuhdeväkivallan uhri ensin tunnistetaan ja hänen tilanteensa arvioidaan systemaattisen riskinarviointivälineen avulla. Jos tilanteessa väkivallan riski on koholla, tapaus ohjataan uhrin suostumuksella paikallisen MARAK-työryhmän käsiteltäväksi, jossa uhrille laaditaan suunnitelma hänen turvallisuutensa parantamiseksi.
Fyysisen väkivallan arvioinnista kohti moniulotteisempaa analyysiä
Istanbulin sopimuksen toimeenpanoa arvioiva kansainvälinen asiantuntijaelin GREVIO esitti Suomelle vuonna 2019 julkistetussa maaraportissaan kriittisiä huomioita riskinarviointivelvoitteen täyttämisestä.
GREVIO kehotti viranomaisia varmistamaan, että väkivaltatapauksissa vakiinnutetaan järjestelmällinen ja sukupuolisensitiivinen riskinarviointierityisesti poliisin toiminnassa. Lisäksi GREVIO katsoi, että etulinjan toimijoiden, kuten poliisin ohella myös sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten tulee tehdä keskenään tehokkaampaa yhteistyötä uhrin turvallisuuden parantamiseksi.
GREVIOn kritiikin mukaan Suomessa väkivaltatilanteiden arviointi keskittyy liikaa fyysiseen väkivaltaan, eikä muita riskitekijöitä aktiivisesti etsitä, tunnisteta eikä aikaisempaa väkivaltaisuutta oteta huomioon. Asiantuntijaelin suosittelikin Suomelle ensisijaisen hyökkääjän analyysiä riskinarvioinnissa. Ensisijaisen hyökkääjän analyysissa ei keskitytä vain viimeisimpään väkivaltatilanteeseen vaan selvitetään myös lähisuhteessa esiintyvä kontrollointi, uhkailu ja henkinen väkivalta, jotta suuremman uhan aiheuttava henkilö voidaan tunnistaa.
Riskitekijät voivat liittyä uhriin, tekijään tai elämäntilanteeseen
Maailmalta löytyy useita erilaisia validoituja tai paljon käytettyjä, tutkimukseen perustuvia riskinarviointivälineitä. Suomessa käytössä oleva MARAK-lomake mittaa tutkimukseen perustuvia parisuhdeväkivallan riskitekijöitä, kuten tekijän aiempaa väkivaltaisuutta, päihde- tai mielenterveysongelmia, uhrin raskaus- tai pikkulapsiaikaa sekä mahdollista erotilannetta.
Viimeaikaisessa tutkimuksessa on havaittu, että väkivallan riskitekijöitä voidaan myös tyypitellä ja arvioida suhteessa toisiinsa. Parisuhdesurman riski on erityisen korkea, jos käsillä on riskitekijöitä useista eri klustereista, esimerkiksi tekijän aiempaa väkivaltaisuutta, vakavaa päihde- tai mielenterveysongelmaa, kontrolloivaa tai sairaalloisen mustasukkaista käyttäytymistä sekä jokin akuutti tilannetekijä, kuten ero tai uhrin kohdalla uuden kumppanin tapaaminen. Näissä korkean riskin tilanteissa, niin sanotuissa trigger moment -hetkissä, viranomaisten tulisi olla erityisen tietoisia riskeistä ja mieluiten osata varautua niihin etukäteen.
Menetelmät käyttöön koko Suomessa
Naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnan toimikunta NAPE on nostanut erityiseksi painopistealueekseen MARAK-menetelmän levittämisen Suomessa.
Vuonna 2021 NAPE rahoitti poliisihallituksen projektia, jossa keskityttiin erityisesti valvonta- ja hälytystoiminnassa työskentelevien poliisien osaamisen kehittämiseen lähisuhdeväkivaltaan puuttumisessa. Projektin puitteissa laadittiin työkaluja, joilla parannetaan osaamista, riskinarviointia, moniammatillista yhteistyötä sekä rikoksen osapuolten ohjaamista auttaviin palveluihin.
MARAK-työryhmiä on Suomessa nyt 39. Keväällä 2022 toimintansa on aloittamassa ainakin kaksi uutta työryhmää. Hyvinvointialueiden alkaessa vastata sote-palvelujen järjestämisestä tulisi alueilla myös pohtia, mikä on riittävä määrä MARAK-työryhmiä, jotta asiakkaiden pääsy palveluihin olisi mahdollisimman tehokasta ja yhdenvertaista.  Samalla hyvinvointialueilla tulisi huolehtia henkilöstön riittävästä osaamisesta väkivallan tunnistamisessa ja riskin arvioimisessa, jotta vakavaan pari- ja lähisuhdeväkivaltaan päästään puuttumaan ajoissa.
Kirjoittaja on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen jäsen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjunnan toimikunnassa (NAPE). Kirjoitus on osa NAPE-toimikunnan blogisarjaa, jossa kerrotaan Istanbulin sopimuksen eli naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen vaikutuksesta ja kansallisesta täytäntöönpanosta eri näkökulmista.
GREVIO baseline report on Finland (englanniksi, Euroopan neuvosto)
Martta October kehittämispäällikkö Väkivallan vastaisen työn osaamiskeskittymä, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
BV says: 19.08.2022 16:45
Sitähän voi kirjoittaa, mitä omaan mieleen tulee!
Voi tietysti unohtaa, mitä omassa elämässään tekee!
Ei se aina ole hyvinvoivassa Suomessa nainen, joka joutuu vakavan
väkivallan kohteeksi. Se voi olla puoliso, joka on tuotu vieraasta kulttuurista
lapsenhoitajaksi ilman omaa ammattia ja työpaikkaa Suomessa.
Puoliso sitten heivataan, kun löytyy uusi partneri, RAKKAUS!
Osaan arvostaa mielipiteitä vain, jos itse eletään niitä noudattaen.
Tälläisella käytöksellä aiheutetaan vaikauksia myös monelle ulkopuoliselle
muunmuassa siten, että työnnetään vieraiden ihmisten vastuulle heivatun
ja pahoiunvoivan miehen elämäntilanteesta johtuvat vaikeudet.
Haluan teidän ymmärtävä, ettei esimerkiksi valehtelemalla aikaansaatujen
sopimusten hoitamattajättäminen ole millään tavalla oikeutettua!
Tälläiseen liemeen olen joutunut, eikä tämä millään tavalla minulle
ulkopuolisena sopimuskumppanina kuulu. Tässä on mukana Kela ja
toimeentulotukikoneisto ja koko ajan on vaikeuksia, olen joutunut kovaan
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.