fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en en fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Väkivalta sävyttää myös korona-arkea – mikä tepsisi vanhaan vitsaukseen? - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Koronaepidemia, Lapset, nuoret ja perheet, Väkivalta
Elämme koronapandemian vuoksi monessa suhteessa poikkeuksellisia aikoja. Samalla jotkin vanhat sitkeät vitsaukset ovat poikkeusoloissa korkeintaan pahentuneet. Lähisuhdeväkivallan kasvusta on koteihin jäämisen seurauksena saatu viitteitä ympäri Eurooppaa ja maailmaa. Koronaolosuhteissa huoli väkivallan uhreista ja väkivallalle altistuvista lapsista on onneksi noussut yleiseen keskusteluun.
Lähisuhdeväkivalta ja naisiin kohdistuva väkivalta olivat epidemian mittakaavalla elämää tuhoava maailmanlaajuinen kansanterveysongelma jo ennen koronaa. Vuonna 2017 maailmalla kuoli 50 000 naista lähisuhdeväkivallan seurauksena. Heistä 22 kuoli Suomessa.
Lähisuhdeväkivalta aiheuttaa valtavat menetykset kansantalouksille sekä suorina terveydenhuollon kustannuksina että muina, esimerkiksi oikeusprosessin kustannuksina. American Journal of Preventive Medicinessa vuonna 2018 julkaistun tutkimuksen perusteella on arvioitu, että yksin Yhdysvalloissa lähisuhdeväkivalta maksaa kaksituhatta miljardia dollaria aikuisten uhrien elinaikana pelkkinä terveydenhuollon kustannuksina.
Lähisuhdeväkivallan ehkäiseminen on mahdollista, ja voi säästää merkittävästi yhteiskunnan varoja sekä ongelmien siirtymistä sukupolvelta toiselle. Koronan aiheuttaman eristyksen aikana viranomaiset ja järjestöt ovat muistuttaneet, että apua on saatavilla ja läheisten sekä naapureiden hyvinvoinnin heikkenemiseen kannattaa kiinnittää huomiota ajoissa.
Viranomaisten tietotaitoa lähisuhdeväkivaltaan puuttumisessa ja erityisesti väkivallan kierteen katkaisemisessa on kuitenkin syytä edelleen kehittää. Käynnissä olevan kahdeksan EU-maan tutkimuksessa selvitetään väkivaltaan puuttuvien ensivasteen viranomaisten toiminnan esteitä sekä asenteita ja kehitetään työkaluja puuttumisen tehostamiseksi.
Miten väkivaltaan puuttumista voi parantaa?
Alustavien tulosten sekä aiemman tutkimuksen mukaan Suomessa on tehostettava erityisesti toistuvan väkivallan riskinarviointia, monialaista yhteistyötä sekä parannettava väkivallan dokumentoinnin laatua niin poliisissa kuin sosiaali- ja terveydenhuollossa.
Ammattilaiset tarvitsevat koulutusta sekä lähisuhdeväkivallan muotojen ja ilmiön tunnistamisen että puuttumiseen kehitettyjen työvälineiden osalta.
Kansainväliset ihmisoikeuselimet ovat lisäksi raportoineet, että Suomen tulisi lisätä naispoliisien määrää ja mahdollistaa rikostutkijoiden erikoistuminen lähisuhdeväkivaltatapauksiin, jolloin tutkinnan laatu paranisi ja uhri ohjattaisiin systemaattisesti tarvittaviin palveluihin.
Myös lähestymiskiellon käyttöä on tehostettava. Sitä pohtimaan on asetettu oikeusministeriön työryhmä. Lähestymiskieltojen hakeminen on Suomessa romahtanut sen jälkeen, kun menettely tuli maksulliseksi neljä vuotta sitten. Työryhmä arvioi myös sähköisen valvonnan keinoja kiellon tehostamiseksi. Esimerkiksi Ruotsissa lähestymiskieltoa rikkova voidaan määrätä erityislaajennettuun lähestymiskieltoon, jossa valvottavalle asennetaan jalkapanta. Laite antaa poliisille hälytyksen, jos valvottava menee kielletylle alueelle.
Väkivallan tekijöille tarvitaan lisää väkivallan katkaisemiseksi suunnattuja hoito-ohjelmia, ja niihin ohjaamista tulee esimerkiksi poliisissa esitutkinnan yhteydessä tehostaa.
Lisääntyvä ymmärrys muuttaa asenteita
Viime vuosina tutkimustieto lähisuhdeväkivallan haitallisista vaikutuksista on lisääntynyt. Myös julkinen keskustelu #metoo -liikkeen sekä viimeisimpänä koronan myötä on pitänyt aihetta pinnalla. Lähisuhdeväkivalta on tärkeä ymmärtää ensinnäkin vakavana kansanterveysongelmana, jotta sen uhreille turvataan asianmukaiset hoito- ja asiakaspolut palveluissamme.
Kun naisiin kohdistuva väkivalta tunnistetaan ­– eikä vain ulkopoliittisissa toimissa, vaan myös kansallisesti – ihmisoikeusongelmaksi, päästään vaikuttamaan myös sen juurisyihin, kuten yhteiskunnallisen epätasa-arvoisuuden rakenteisiin. Lisäksi viranomaisten kasvava ihmisoikeusosaaminen voi auttaa tunnistamaan erityisen haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä ja kohdentamaan auttamis- ja tukitoimia paremmin.
Lifetime Economic Burden of Intimate Partner Violence Among U.S. Adults. AJPM American Journal of Preventive Medicine.
IMPRODOVA – Improving Frontline Responses to High Impact Domestic Violence
Martta October kehittämispäällikkö Väkivallan vastaisen työn osaamiskeskittymä, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.