fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi hu fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Kansallinen mielenterveysstrategia – mielenterveydeksi! - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Mielenterveys on saanut ansaitsemansa paikan suomalaisessa terveyspolitiikassa, kun sosiaali- ja terveysministeriö julkisti 11.2. Suomen ensimmäisen kansallisen mielenterveysstrategian. Strategian mukaan mielenterveys vaikuttaa kaikkeen terveyteen ja sosiaaliseen ja taloudelliseen hyvinvointiin, ja siksi siihen on sijoitettava.
Mielenterveys on psyykkisen hyvinvoinnin tila, jossa ihminen tunnistaa omat kykynsä, selviää normaaleista elämään kuuluvista paineista, pystyy työskentelemään tuotteliaasti sekä ottamaan osaa yhteisönsä toimintaan. Mielenterveys on siis ihmisen hyvinvoinnin, terveyden ja toimintakyvyn perusta.
Monille sanasta tulee kuitenkin ensimmäisenä mieleen mielenterveyden häiriöt, kuten masennus. Mielenterveyshäiriöt ovat oireyhtymiä, joissa ihmisellä on kärsimystä tai haittaa aiheuttavia psyykkisiä oireita. Mielenterveysstrategiassa molemmat näkökulmat ovat esillä.
Miksi mielenterveys on ajankohtainen?
Mielenterveyden ja mielenterveyshäiriöiden merkitys on korostunut nyky-yhteiskunnassa, jossa työ on usein sekä tiedonkäsittelyn ja muistin kannalta kuormittavaa että tunne- ja ihmissuhdetaitoja vaativaa. Mielenterveyshäiriöt ovat tällä hetkellä keskeisin työkyvyn heikkenemisen syy, ja kielteisimmät muutokset on havaittu nuorten ja nuorten aikuisten kohdalla. Nuorisopsykiatrisen erikoissairaanhoidon lähetteet ja käynnit ovat lisääntyneet huomattavasti viimeisen vuosikymmenen aikana, ja nuorten aikuisten sairauspoissaolot ja työkyvyttömyyseläkkeet mielenterveyshäiriöiden vuoksi ovat lisääntyneet.
Ymmärrys siitä, että mielenterveyttä voidaan edistää ja häiriöitä ehkäistä, on lisääntynyt. Näihin toimiin ei vain ole panostettu riittävästi. Toisaalta mielenterveysongelmia kokevien palveluita on kehitettävä ja mielenterveysoikeuksien toteutumista parannettava.
Mielenterveysstrategiassa on viisi painopistettä.
Mielenterveys pääomana on strategian ensimmäinen painopiste. Sen mukaan mielenterveys on yksilön, perheiden, yhteisöjen ja yhteiskunnan pääomaa, josta on pidettävä huolta ja johon on sijoitettava. Näitä sijoituksia mielenterveyteen, kuten mielenterveysosaamisen ja yhteisöllisen hyvinvoinnin lisäämistä, tarvitaan kaikenikäisille ja niin arkiympäristöihin, opiskeluun kuin työhönkin.
Lasten ja nuorten mielenterveyden rakentuminen arjessa korostaa lasten ja nuorten mielenterveyteen panostamista osana ja lähellä heidän arkeaan – perheissä, päivähoidossa, kouluissa ja vapaa-ajan toiminnoissa. Sijoitus lasten ja nuorten mielenterveyteen ja hyvinvointiin on sijoitus nykypäivään ja tulevaisuuteen, sillä lapsuusajan kielteiset kokemukset vaikuttavat mielenterveyteen koko aikuisiän.
Mielenterveysoikeudet on painopiste, jonka perusta on yleismaailmallisissa ihmisoikeuksissa ja perustuslain mukaisissa perusoikeuksissa, joihin kuuluvat muun muassa kaikkien ihmisten yhdenvertaisuus ja oikeus työhön, opetukseen ja riittävään elintasoon, sosiaaliturvaan ja terveyspalveluihin. Painopiste korostaa erityisesti mielenterveyden häiriöihin ja päihdehäiriöihin liittyvän syrjinnän ja leimautumisen vastaisia toimia sekä lainsäädännön uudistamista siten, että mielenterveysoikeudet toteutuisivat nykyistä paremmin.
Ihmisen tarpeiden mukaiset, laaja-alaiset palvelut korostaa nykyisten palvelujen kehittämistarpeita. Palveluiden tulisi olla asiakaslähtöisiä, saavutettavia, oikea-aikaisia, laadukkaita ja vaikuttavia. Toisin sanoen apua tulisi saada helposti ja saadun avun pitäisi olla tehokasta ja ihmisen elämäntilanteen huomioivaa.
Hyvä mielenterveysjohtaminen on kaikkiin mielenterveysstrategiaan liittyvien toimien – mielenterveystyön – johtamista. Se ei rajaudu palvelujärjestelmään, vaan sitä tapahtuu kaikessa päätöksenteossa, jolla on mielenterveysvaikutuksia. Hyvä johtaminen vaatii ajantasaista ja myös ennakoivaa tietoa. Myös mielenterveysstrategian johtaminen ja seuranta kuuluu tähän painopisteeseen.
Mielenterveysstrategian mukaisia toimenpiteitä palveluiden kehittämiseksi toteutetaan Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelmassa, jossa vahvistetaan psykoterapioiden ja ehkäisevien sekä hoidollisten psykososiaalisten menetelmien saatavuutta sekä perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteistyötä häiriöiden tunnistamisen ja interventioiden toteuttamisen tueksi.
Lisäksi osa mielenterveysstrategian rahoituksesta kohdennetaan työelämään kuntouttavien palveluiden kehittämiseen, mielenterveysosaamisen lisäämiseen sekä itsemurhien ehkäisyyn.
Mielenterveysstrategia on merkki mielenterveyden arvostamisesta. Sen linjaukset toivottavasti innoittavat toimiin eri yhteiskunnan sektoreilla – meidän kaikkien mielenterveydeksi!
Kansallinen mielenterveysstrategia ja itsemurhien ehkäisyohjelma vuosille 2020–2030
Tarvitsemme toimenpiteitä itsemurhien estämiseksi
27.2.2020 Timo Partonen & Sami Pirkola, THL:n blogi
Jaana Suvisaari tutkimusprofessori Mielenterveys, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.