fi fi fi sv fi fi fi fi sv fi fi fi fi de fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi da fi fi fi fi fi fi fi fi es es es tr en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi en en fi fi sv fi fi en en en en en en en en en fa en en en en en en en en fi fi fi fi fi
Lihavuuden hoito on vaikeaa, siksi ennalta ehkäisy kannattaa - THL-blogi
Avaa haku Sulje haku Avaa valikko Sulje valikko
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Elintavat ja ravitsemus, Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen, Kansantaudit, Lapset, nuoret ja perheet
YLE:n A-teema puhui eilen tärkeästä aiheesta: lihavuudesta ja sen hoidosta. Keskustelussa kuultiin maan parhaita lihavuuden ja lihavuuden hoidon asiantuntijoita, personal trainereita ja omakohtaisia kokemuksia paino-ongelmista. Valitettavasti kuultiin myös huonosta kohtelusta, nimittelystä ja muusta kiusaamisesta.
Myös terveydenhuollon ammattilaisten asenne ja ajattelemattomat kommentit olivat jättäneet kipeitä muistoja.
Laihduttaminen ja pysyvä painonpudotus on vaikeaa; siinä ei ole kyse itsekurin puutteesta. Moni lihoo ”yllättäen”, eikä osaa tarttua asiaan heti. Ylen verkkosivuston Vaakakapinan slogan ”Lopeta laihdutus, aloita elämä” antaa ymmärtää, että vaaka pitäisi heittää romukoppaan. Mutta jos ei seuraa painoaan, niin lisäkilot voivat kertyä huomaamatta, etenkin keski-iässä.
Mikä olisi sopiva tasapaino laihduttamisen, painon seuraamisen ja ”elämän aloittamisen” välillä? Kenen puoleen kääntyä, kun haluaa tarttua tilaisuuteen hallita omaa painoaan? Löytyykö työterveyshuollosta aikaa ja moniammatillista ohjausta elintapojen muuttamiseen? Antaako netti vertaistukea ja apua? Entä jos lihominen johtuu sairaudesta tai lääkityksestä, kenen puoleen silloin pitäisi kääntyä?
Ylipainoisen ihmisen arvostava kohtaaminen terveydenhuollossa, aito kuunteleminen ja motivoiva keskustelu voivat auttaa potilasta miettimään elämäntilannettaan, tapojaan, toiveitaan ja mahdollisuuksiaan, kuten A-teemassa kuultiin.
Käytännön kliinistä työtä tekevät lääkärit korostivat keskustelussa yksilöllistä, ihmisen kokonaisuutena huomioivaa hoitoa ja elintapaohjauksen menetelmien, mm. motivoivan haastattelun osaavaa käyttöä. Jos hoito auttaa yhtä, ei se välttämättä auta toista potilasta. Tulisi siis löytää kustannustehokkaita, yksilöllisiä hoitokeinoja ja kattavia palveluja elintapamuutosten tueksi sitä tarvitseville.
Lihavuuden hoidon tarve on suuri, eivätkä terveydenhuollon nykyiset resurssit riitä vastaamaan hoidon tarpeeseen.
Nyt on palveluiden kehittämisen paikka
Erilaiset organisaatiot ovat kokeilleen lihavuuden hoitoon monia erilaisia ryhmähoitomalleja. Kursseja on valitettavasti jouduttu monin paikoin myös lopettamaan, kun tarjonta ei ehkä ole vastannut kysyntää, eivätkä asiakkaat ole kokeneet niiden sopivan itselleen.
Myös rahapula on lopettanut kursseja. Suomessa on esimerkiksi poistettu KELA:n korvaus aikuisille suunnatuilta painonhallintakursseilta, jotka moniammatillinen työryhmä oli suunnitellut yksilölliseen kuntoutukseen ja ohjeistanut elintapamuutoksen alkuun kuntoutuslaitoksen kursseilla.
Vuoden aikana kolme kertaa kokoontuneiden kuntoutuskurssien vahvuus oli vertaistuki sekä asiantuntijoiden vetämät ryhmäkeskustelut. Ihmisillä on yllättävän paljon paikkansapitämätöntä tietoa laihtumisesta ja taipumus syyttää itseään epäonnistumisesta. Vääriä tietoja on vaikea korjata vastaanotolla, mutta se voi onnistua pidemmän hoitojakson aikana.
Ennaltaehkäisevä kuntoutus on tärkeää ja sitä tulee vahvistaa. Samalla päästäisiin eroon A-teemassa kuvatusta vuosia jatkuneesta elämänhallinnan katoamiskierteestä.
Tavoitteellista ja ihmisiä arvostavaa ryhmätoimintaa on julkisella puolella vähän, vaikka sen tiedetään olevan vaikuttavaa ja kustannustehokasta, kun se on tehty vastaamaan asiakkaiden tarpeeseen. Resurssipulaan on kehitetty verkkovalmennusta, kuten Painonhallintatalo.fi
Tässä on kansallisesti merkittävä miettimisen ja kehittämisen paikka.
Koska lihavuuden hoito on vaikeaa, painopistettä tulisi siirtää lihavuuden ehkäisyyn Duodecimin ja Suomen Akatemian konsensuslausuman ”Painopiste preventioon” mukaisesti.
Kansallisen lihavuusohjelman ”Hyvinvointia ravinnosta ja liikunnasta” kärkiteemana on lihavuuden, erityisesti lasten ja nuorten lihavuuden ehkäisy. Ohjelma haastaa yhteiskunnan eri tahot tehostamaan terveystiedon opetusta, elintapaohjausta ja kehittämään elinympäristöä niin, että terveellisiä elintapoja suosivat valinnat ovat mahdollisimman helppoja ja luontevia tehdä.
Terveydenhuollolla, neuvoloilla, koulu- ja opiskeluterveydenhuollolla on tärkeä rooli terveyden edistämisessä, mutta se ei yksin riitä. Tarvitaan laajaa, monialaista yhteistyötä ja ”terveys kaikissa politiikoissa” -ajattelua.
Lihomisen pysäyttäminen ja kääntäminen laskuun parantaa kansalaisten ja koko väestön terveyttä. Sen lisäksi sillä on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia.
Poliittisilla päätöksillä voidaan vaikuttaa väestön terveyteen ja hyvinvointiin joko suoraan tai välillisesti. Hinta- ja veropolitiikalla ja esimerkiksi terveellisten tuotteiden markkinoinnilla voidaan vaikuttaa elintarvikkeiden kysyntään, kulutukseen ja tuotekehitykseen.
Yhdyskuntasuunnittelulla, kuten kevyen liikenteen verkostolla, houkuttelevilla lähiliikuntapaikoilla, kauppojen ja muiden palvelujen sijoittelulla voidaan lisätä liikunnan harrastamista ja arkiliikuntaa.
Parantamalla päiväkotien ja koulujen ruoan laatua ja kehittämällä niiden toimintakulttuuria liikkuvammaksi, tuetaan terveellisten elintapojen oppimista sekä lisätään lasten ja nuorten terveyden tasa-arvoa.
Hyviä esimerkkejä monitoimijaisesta yhteistyöstä on useita. Esimerkiksi Seinäjoella koko kaupunki on sitoutunut lasten lihavuuden ehkäisyyn hyvin tuloksin.
Hyvinvointia ravinnosta ja liikunnasta. Kansallinen lihavuusohjelma 2012–2018.
Päivi Mäki ja Tiina Laatikainen, Kuinka Seinäjoki onnistui vähentämään lastensa ylipainoa. THL blogi 7.2.2017
Päivi Mäki kehittämispäällikkö Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Heli Kuusipalo erikoistutkija Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, THL
Tiina Laatikainen tutkimusprofessori Kansanterveyden edistäminen, THL
Jaa somessa Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä Jaa LinkedInissä Jaa WhatsAppissa
Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *
Tallenna nimeni, sähköpostiosoitteeni ja kotisivuni tähän selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.
THL-blogissa asiantuntijamme ottavat kantaa ajankohtaisiin aiheisiin, tulkitsevat yhteiskunnallisten ilmiöiden merkityksiä sekä esittävät uusia näkemyksiä ja ratkaisuehdotuksia. THL:n kannan esittää laitoksen johto. Blogia ylläpitää THL:n viestintäyksikkö.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit palata asetuksiin myöhemmin Tietoa sivustosta -sivulla. Hallinnoi evästeasetuksiasi.
Evästeet auttavat meitä kehittämään verkkopalveluamme ja parantamaan sen sisältöjä ja saavutettavuutta. Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimivat oikein. Voit hyväksyä kaikki evästeet tai vain välttämättömät.
Osa evästeistä on välttämättömiä, jotta sivut toimisivat tarkoitetulla tavalla. Välttämättömiä evästeitä hyödynnetään esimerkiksi toiminnallisuuksissa, joissa käyttäjä tekee valintoja, kuten evästesuostumusasetukset. Välttämättömät evästeet tallentuvat selaimeesi automaattisesti, kun käytät verkkopalvelua, emmekä pyydä niiden käyttöön erikseen suostumustasi. Välttämättömät evästeet säilyvät selaimessasi enintään vuoden ajan.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Analytics".
The cookie is set by GDPR cookie consent to record the user consent for the cookies in the category "Functional".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookies is used to store the user consent for the cookies in the category "Necessary".
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Other.
This cookie is set by GDPR Cookie Consent plugin. The cookie is used to store the user consent for the cookies in the category "Performance".
The cookie is set by the GDPR Cookie Consent plugin and is used to store whether or not user has consented to the use of cookies. It does not store any personal data.
Sivustolla on käytössä Google Analytics -ohjelmalla tehtävä sivuston kävijäseuranta. Google Analyticsin evästeiden tallentamia tietoja ovat esimerkiksi mitä kautta käyttäjät sivulle tulivat (hakukone, suora linkki tms.), millä sivuilla käyttäjät kävivät ja kuinka pitkään käyttäjät sivuilla olivat.