fi fi jbo fi sv en fr fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi nl fi nl fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi fi en fi fi fi en fi fi fi fi fi fi fi
Monikulttuurisuus, vähemmistöt ja vammaisuus | Taikusydän
Verkkolehti Taidetutka ja Nordic Journal of Arts, Culture and Health
Työkaluja suunnittelun ja kehittämisen tueksi
Haapalainen, Arttu (2017): Sirkus tuo tekemistä ja toivon murusia pakolaisleireille. Artikkeli verkkolehti Taidetutkassa.
Haveri, Minna (2016): Hyviä kysymyksiä – eettinen erityistaidetoiminta. Kettuki ry. Hämeenlinna.
Erityistaidetoiminnan eettiset kysymykset on aihe, josta on puhuttu paljon, mutta kirjoitettu vähän. Kettuki ry:n julkaisemaan Hyviä kysymyksiä -oppaaseen on koottu tavallisempia erityistaiteen kentällä esitettyjä kysymyksiä ja taidetyön ongelmakohtia. Oppaassa esitettyjä vastauksia ja käytännön ratkaisuja on etsitty ja pohdittu yhdessä erityistä tukea tarvitsevien taiteilijoiden, taideohjaajien ja muiden asiantuntijoiden kanssa.
Halme, Roosa & Susi, Marja (2017): Kohtaamisia nukketeatterin keinoin. Kokemuksia vuorovaikutteisesta nukketeatterista.
Jokelainen, Synnöve (2019): Taidestudiotoimintamallin kehittäminen – Developing Supported Art Studio -operating model. Muotoilun tutkinto-ohjelma. YAMK-opinnäytetyö. Metropolia Ammattikorkeakoulu.
Jokelainen, Synnöve: TAIDESTUDIOTOIMINTA – taiteilijuutta, osallisuutta ja työllistymistä edistävä toimintamalli. Kettuki ry. 2019 Hämeenlinna.
Erityistaidetoiminnan edunvalvojajärjestö Kettukin julkaisema ”Taidestudiotoiminta – taiteilijuutta, osallisuutta ja työllistymistä edistävä toimintamalli” jäsentää erityistaidetoiminnan alaa, parantaa erityistä tukea tarvitsevien visuaalisen alan taiteilijoiden työskentelyedellytyksiä ja edistää vammaisten henkilöiden yhdenvertaisia oikeuksia taiteeseen ja kulttuuriin. Julkaisun on kirjoittanut taideohjaaja ja muotoilija Synnöve Jokelainen. Taidestudio-toimintamalli on tarkoitettu vammaispalveluiden palveluntuottajille laatusuositukseksi taidestudiotoiminnasta, jota toteutetaan osallisuutta ja työllistymistä edistävässä toiminnassa.
Kallio, Petra (2016): Näkyviin piirretyt : SuMu-taiteilijakirjat taidelähtöisenä kohtaamisen metodina. Kulttuurialan opinnäytetyö. Soveltava taide (YAMK). Turun ammattikorkeakoulu.
Kuvataiteilija, taidekasvattaja Petra Kallio tutkii opinnäytetyössään ”Näkyviin piirretyt: SuMu-taiteilijakirjat taidelähtöisenä kohtaamisen metodina” taiteilijakirjakonseptia, joka toteutettiin yhdessä Turun Kaupungin Pompon päiväkeskuksen vaikeavammaisten asiakkaiden ja Trager-terapeutti Virpi Riihiluoman kanssa. Työskentelyn kautta syntyi sarja SuMu-kirjoja, ”sun ja mun” kuvia, jotka toimivat asiakkaan ja taiteilijan yhteisinä taiteilijakirjoina ja uniikkiteoksina.
Kohtaamisen taidetta. Taiteilijoiden puheenvuoroja paikkariippumattomasta työstä kunnissa. Lähde! Taiteesta osallisuutta -hanke, verkkojulkaisu 05/2021. Oulunkaaren kuntayhtymä ja Taidekeskus Kulttuurikauppila.
Julkaisu esittelee Lähde! Taiteesta osallisuutta -hankkeen (2020-2023) kokemuksia etätyöskentelystä. Omissa puheenvuoroissaan Lähteen Taidekummit Sanna-Maija Karjalainen, Heidi Ranta ja Tuomo Kangasmaa avaavat työskentelyä taiteilijoiden näkökulmasta.
Lapio, Pauliina (2019): Yhteisölähtöinen taiteilijaresidenssitoiminta sosiaali- ja terveysalalla. Menetelmäopas. Taiteen edistämiskeskus
Taiteilijaresidenssitoiminta sosiaali- ja terveysalalla on hyvä esimerkki sektorirajat ylittävästä yhteistyömallista. Residenssijakson aikana taiteilija työskentelee sote-alan yhteisössä hyödyntäen oman taiteenalansa menetelmiä. Residenssitoimintaa erilaisissa hoivaympäristöissä on ollut Suomessa jo vuosikymmenien ajan. Osallistujat ovat olleet muistisairaita, vuodepotilaita, mielenterveyskuntoutujia, omaisia, päiväkotilapsia, sairaalahenkilökuntaa, maahanmuuttajia, omaishoitajia jne. Tämä opas esittelee taiteilijaresidenssin eri vaiheita. Mukana on taiteilijoiden raporteista kerättyä kokemustietoa sekä pro gradu -tutkielmasta saatua tutkimustietoa residensseistä. Opas on suunnattu erityisesti sosiaali- ja terveysalan toimijoille.
Leppinen, Noona (2020): ÖNSKEJAG – En gnutta teatermagi väcker drömmar till liv. Kulttuurialan opinnäytetyö. Soveltava taide (YAMK). Turun ammattikorkeakoulu.
Toiveminä-valokuvissa neljä unelmahahmoa sekä heidän miljöönsä heräsivät henkiin. Kehittämishanke tutki tapoja, joilla laitosteatterin tuotantohenkilökuntaa sekä heidän osaamistaan hyödynnettiin osana yleisötyötä. Kehittämishankkeessa Svenska Teaternin eri alojen ammattilaiset toteuttivat unelmia ja toivekuvia yhdessä osallistujien kanssa. Kuvien tunnelmaa, visuaalista ilmettä sekä kuvissa esiintyviä Toiveminä-hahmoja työstettiin osallistavan taidetoiminnan keinoin. Osallistujien elämys syveni perinteisten teatterikeinojen avulla: puvustus, maskeeraus, lavastus, valot sekä äänet loivat kokonaisen maailman hahmon ympärille. Hanketta luotsasi Svenska Teaternin vastaavana yleisötyöntekijänä työskentelevä Noona Leppinen osana Kulttuurialan YAMK-tutkintoa Turun AMK:ssa. Hankkeesta valmistunut opinnäytetyö on ruotsinkielinen, ja sitä voi käyttää pohjana suunniteltaessa samankaltaista hanketta.
Mäkipää, Petri; Puranen, Tuula & Vehmanen, Mari: Teatterista voimaa vuorovaikutukseen. Kehitysvammaisten Tukiliitto ry.
Sotesta ja kulttuurista SOTEKUksi. TEIJO-hankkeen 2015-2016 -esiselvitys. Kulttuurikeskus PiiPoo, Lempäälä 2016.
Selvityksessä luodaan katsaus kaksivuotisen hankkeen toimintaan – sekä tekijöiden, kokijoiden että rahoittajan näkökulmasta. Teijossa tuotettiin toimintaa 1300 tuntia kahdeksan kunnan alueella, yli 200 sote- ja kulttuurialan ammattialaisen voimin.
Opaskirjat, menetelmäoppaat ja materiaalipankit
Castaneda, A. E.; Mäki-Opas, J.; Jokela, S.; Kivi, N.; Lähteenmäki, M.; Miettinen, T.; Nieminen, S.; Santalahti, P. (2018): Pakolaisten mielenterveyden tukeminen Suomessa: PALOMA-käsikirja. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
PALOMA-käsikirja sisältää kattavan määrän ohjeistusta ja suuntaviivoja siihen, miten pakolaisten mielenterveyttä voidaan tukea ja parantaa. Oppaassa on oma osionsa myös kulttuuri-, kirjasto- ja museopalveluille. Käsikirja on syntynyt moniammatillisessa yhteistyössä PALOMA-hankkeessa (Pakolaisten mielenterveystoimien valtakunnallinen kehittämishanke), jota toteuttavat Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Kuopion yliopistollinen sairaala, Suomen mielenterveysseura, HYKS Psykiatria ja Hämeenlinnan kaupunki.
Kepeli – Kotoutumista kehollisilla ja pelillisillä menetelmillä
Työskenteletkö kotoutuvien maahanmuuttajien kanssa? Metropolia ammattikorkeakoulun koordinoimassa Kepeli – Menetelmiä kotoutumiseen -hankkeessa (2016-2018) on luotu huikea materiaalipankki erilaisista julkaisuista ja harjoitteista, joista saat käytännön työkaluja kotoutumisen tueksi. Kepelin tärkeimmät oivallukset on koottu Onnistu ohjaajana -oppaaseen. Hankkeessa on tuotettu myös muita oppaita ja harjoitusvideoita.
Kiuru H., Kuusisto H., Laulajainen J., Vuori J. (toim.) (2017). Sata omenapuuta : Hyvät käytännöt kotoutumiseen. Humanistinen ammattikorkeakoulu julkaisuja, 40, Humanistinen ammattikorkeakoulu
Niikkonen, Sanna (toim.) (2021): TAIDA! – Luovat menetelmät maahanmuuttajien ja nuorten elämänpolulla 2020-2022. Hankkeen loppujulkaisu.
Taida-hankkeessa järjestettiin taidelähtöistä toimintaa kuusamolaisille alle 30-vuotiaille nuorille ja työikäisille maahanmuuttajille, yksilöllisesti ja ryhmissä. Tavoitteena oli tuoda luovat menetelmät sosiaalisen kuntoutuksen ja kotouttamisen palveluiden tueksi ja lisätä tietoutta luovan toiminnan hyvinvointivaikutuksista. Toiminta koostui useista erilaisista työpajoista. Ohjauksessa hyödynnettiin taidekoordinaattori-yksilöohjaaja -työparityöskentelyä. Taidetoiminnan rinnalla asiakas tapasi omaa yksilöohjaajaa arkeen ja elämään liittyvissä asioissa. Toiminnan kehittämisessä oli mukana sote- ja luovien alojen ammattilaisia sekä kohderyhmien ja yhteistyöverkoston edustajia. Julkaisussa esitellään joitakin toimintaan luotuja malleja.
Sirkusharjoitteita kotoutumisen ja kielenoppimisen tueksi
Lasten ja nuorten säätiö on kerännyt yhdelle sivulle sosiaalisessa sirkuksessa käytettäviä harjoitteita, jotka sopivat erityisen hyvin maahanmuuttajaryhmien käyttöön. Harjoituksia voi ottaa vapaasti käyttöön jopa ilman aiempaa sirkusohjauskokemusta. Harjoitteet on kerätty Lasten ja nuorten säätiön Sirkuksesta siivet elämään -hankkeessa työskennelleiltä sirkusohjaajilta Sorin Sirkukselta, Kulttuurikeskus PiiPoolta, Taidekoulu Estradilta ja Sirkus Magentalta. Sivulla on linkkejä myös muihin harjoitteisiin.
Cutler, David (2020): CREATIVELY MINDED – An initial mapping study of participatory arts and mental health activity in the UK. Baring Foundation.
Baring Foundation on julkaissut kartoituksen osallistavan taiteen ja mielenterveyden yhteyksistä sekä mielen hyvinvointia tukevasta taidetoiminnasta Isossa-Britanniassa. Julkaisussa on esitelty erilaisia case-esimerkkejä ja toimintaa taidemuodoittain. Lisäksi julkaisusta löytyy listaus toimijoista, jotka ovat viimeisen kahden vuoden aikana tuottaneet osallistavaa taidetoimintaa mielenterveysongelmista kärsiville henkilöille.
Tanskanen, Ilona (2015) (toim.): Ennen olin ujo, nyt olen rohkea. Kohtaamisia – Rohkeutta maahanmuuttajien työnhakuun taiteen keinoin. Turun ammattikorkeakoulun oppimateriaaleja 101.
Taide in Action -hankkeen blogi – sirkusta ja taidetoimintaa vastaanottokeskusten ja hätämajoitusyksiköiden lapsille ja nuorille
Taikusydän on kulttuurihyvinvoinnin valtakunnallinen yhteyspiste ja yhteistyöverkosto.
Taikusydän – Arts & Health Coordination Centre in Finland.