cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs sv it cs de cs cs cs cs fr en de cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs en cs cs cs cs cs hbs_lat it cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Ladel lakonosný (Croton lacciferum1 L., Aleurites2 laccifera Willd.) jest malý strůmek shodující se ve většině vlastností s ladelem kaskarillou. Má střídavé, dlouze řapíkaté, vejčitě elliptičné, ku konci súžené listy a úžlabní, štíhlé hrozny bílých květů. Složení květů i plodů jest totéž jako u kaskarilly, proto o nich možno na tomto místě pomlčeti.
Jsa domovem v jižní Asii a na blízkých ostrovech, ladel lakonosný zasluhuje zvláštní zmínky proto, že na mladých jeho větvích žijí samičky polokřídlého hmyzu červce lakového (Coccus lacca Kerr) a to někdy v takovém množství, že větévky úplně pokrývají. Zabodávajíce se sosákem do šťavnaté kůry, samičky ty jsou příčinou, že z poraněných míst roní se pryskyřičná, červenohnědá hmota, která posléze samičky úplně obalí a vytvoří na letorostech hrbolatou vrstvu 3-8 mm silnou. Samicky v pryskyřičné masse brzy zahynou. Nežli k tomu však dojde, postarají se o potomstvo tím, že zrodí po 20-30 vajíčkách, ze kterých se za nějakou dobu vylíhne drobounký hmyz a ten se z pryskyřičného vězení prodere záhy na světlo.
Pryskyřičná massa z nabodnutých míst letorostů ladelových vytékající posléze úplně ztuhne v tvrdou hmotu bez chuti i bez vůně - v tak zv. přírodní laku (resina laccae), která obsahuje vedle několika pryskyřic jisté procento vosku a něco červeného barviva.
Poněvadž se z přírodní laky připravuje šelak a červené barvivo zvané lac-dye, jest důležitým zbožím vývozním. Do obchodu přichází laka buď v zrnkách (lacca in granis), t. j. v nepravidelných kouscích, jak byly s větévek ladelu sebrány, nebo v prutech (lacca in baculis), t. j. i s větvičkami, z nichž byla vyprýštila, a i s hmyzem, který větvičky nabodal.
Šelak (lacca in tabulis, angl. a něm. Schelack) připravuje se z přírodní laky způsobem velice jednoduchým: Laka se nad ohněm rozpustí a procedí se pak hrubým plátnem; tím oddělí se z ní různé příměšky a součásti těžce tavitelné. Plátnem procezená laka leje se potom v tenkých vrstvičkách na kovové desky nebo na banánové listy, na nichž se nechá dokonale vystydnouti a ztvrdnouti. Potom se vrstvičky sloupnou a rozdrobí v tenké, ostrohranné lupínky - šelak.
Ze šelaku připravují, rozpouštějíce jej v líhu, fermeže a laky (pokosty) hodící se zvláště na rychle schnoucí politury truhlářské; mimo to z něho připravují jemné druhy pečetního vosku, dávají ho do tmele na porculán, boraxovým jeho roztokem tuží plstěné klobouky atd.
Nejlepší zboží šelakové dovážejí do Evropy obyčejně pod jménem šelaku bengálského z Kalkuty, kamž dodává se zvláště z poříčí Gangu. Ale také Siam a Anam exportují mnoho dobrého šelaku.
Červené barvivo lac-dye neboli lac-lac, jež druhdy bylo velice oblíbeno a draze se platilo, dnes však jest skoro úplně zatlačeno barvivy umělými, možno z přírodní laky vytáhnouti, vaří-li se laka nějakou dobu ve vodě a voda se pak odpaří.
Pozn. V Mexiku roste ladel dračí (Croton draco Schlecht.), který dává červenou pryskyřici nazývanou mechickou dračí krví. Upotřebení její jest podobné jako dračích krví z jiných stromů.
1Novolat. - lacca (od persk. lak) + ferre = nésti.
2Řec. pšeničný, poněvadž některé druhy, majíce větve obaleny lakou, vypadají jako by byly pomoučeny.
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Aleurites moluccanus - Tungovník molucký
Croton eluteria - Kroton kaskarilla
Hura crepitans - Hura chřestivá
Sapium sebiferum - Zloplod lojonosný
Croton tiglium - Kroton počistivý
Hevea guianensis - Kaučukovník guinejský
Manihot carthaginensis subsp. glaziovii - Maniok kaučukový
Mallotus philippensis - Ošarka
Caesalpinia echinata - Sapan ježatý
Dalbergia nigra - Dalbergie černá
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v září
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.