cs es en es de sv cs cs cs cs cs es cs it cs cs cs cs cs cs it es cs pt cs pl nl cs en cs fr cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs de en nds es cs cs cs hbs_lat cs cs hbs_lat en cs en cs nl fr de en fr cs es cs es fr en cs en es es cs sk sk sk hbs_lat cs cs cs en cs hbs_lat es cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs hbs_lat cs en cs hbs_lat en cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs hbs_lat cs sk sk sk cs hbs_lat cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs fr cs hbs_lat cs de cs hbs_lat cs cs sk sk cs hbs_lat cs cs sk cs hbs_lat fr en en cs en cs hbs_lat it cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs hbs_lat pt cs en cs hbs_lat cs fr cs hbs_lat cs hbs_lat cs sk cs cs hbs_lat cs cs cs en cs hbs_lat cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs hbs_lat cs cs sk cs cs hbs_lat cs cs cs cs hbs_lat it cs cs cs sv cs hbs_lat cs cs cs cs cs hbs_lat it cs hu cs cs cs hbs_lat cs sk cs cs hbs_lat sk sl cs hbs_lat sk cs cs hbs_lat es cs cs en cs it cs pt cs cs cs cs fr cs cs cs de de cs cs ru
Bitva na Bílé hoře, od níž 8. listopadu uběhlo 400 let, je v českých dějinách spojena s mnoha mýty a právě na ty jsme se zaměřili v aktuálním čísle. Vojenský střet, po němž v českých zemích získala nadvládu římskokatolická víra, posloužil jako „vyprávění o dějinách, které nenapsali vítězové, ale poražení, aby se z nich (znovu?) vítězové stali“. To konstatuje Matouš Jaluška v zamyšlení nad povídkovým souborem „Horo Bílá – horo kletá!“, z nějž vystupuje trauma porážky jako podvědomý přelud ucelenosti a síly, jako předzvěst dalšího růstu. Milena Bartlová píše o nacionalistickém dědictví této „potyčky“, které se po roce 1918 stalo prostředkem konstrukce moderního státu a národa. Bitvu popisuje jako definitivní konec politického uspořádání „dvou století mezi husitskými válkami a Bílou horou, kdy v českých zemích panovala tehdy zcela unikátní situace vzájemného uznávání různých vyznání“. O takzvaných Konfederačních aktech píše Miloslav Caňko a zdůrazňuje, že se jednalo o jednu z prvních ústav v Evropě, která představovala „příležitost k vytvoření rozsáhlého středoevropského soustátí na bázi naprosté rovnoprávnosti jeho členů“. Zobrazování Bílé hory v české historiografii shrnuje ve svém článku Vojtěch Čurda a o jiráskovsko-nejedlovské státotvorné interpretaci, která v padesátých letech pomáhala k ustavení socialistického Československa, pojednávají Tereza Arndt a Bohumil Melichar. Ukazuje se, že ve stereotypech spojených s recepcí tohoto národního traumatu vězíme dodnes. Zamysleme se tedy nad tím, jak opozice mezi „námi“ a „těmi druhými“ deformuje náš přístup k současnému světu.
Veľa sa toho medzi feministkami narozpráva o tom, že je dobré vedieť byť v konflikte a zotrvať v ňom. Ale málokedy sa nejaká polemika objaví, tobôž je zaznamenaná feministickou či širšou intelektuálnou verejnosťou. Vôbec umenie polemizovať by malo byť vyvažované zlatom (alebo nejakým jeho aktuálnym …
Přehodnocení hodnot a limity levice
Martin Hägglund si v knize This Life pokládá zásadní otázky týkající se realizovatelnosti ideálu svobody v dnešní kapitalistické společnosti. Zároveň nás vyzývá, abychom si představili život, v němž by měřítkem společenského bohatství nebyl zisk, ale volný čas.
Antonovská jablka - slepá v kopřivách
Dřív než ji jsem znala její obraz – grafiku v tenkém dřevěném rámu, co visela nad rozviklaným jídelním stolem, který jsme našli na nějaké vinohradské ulici. Tlumeně barevné masivní plochy – šedá, šedozelená, tmavě růžová a černá. Uprostřed kontury dvou robustních postav ve vyzývavých …
Úvahy nad zájmeny Kristiny Láníkové
Poezii Kristiny Láníkové definuje potřeba maximální úspornosti a zároveň schopnost jakoby nezúčastněně, ale přitom nebývale přesvědčivě vyjádřit citový prožitek. Třetí autorčina sbírka Úvahy nad zájmeny zachycuje „cestu od touhy k únavě, od napětí k dočasnému smíření“.
I nic může být loutkou
Se členem souboru Buchty a loutky, režisérem, loutkohercem a pedagogem Markem Bečkou jsme hovořili o tom, proč loutkovým hrdinům nesvědčí psychologizování, o výzvách k přežití, divadlech na dálku i chystané adaptaci Čapkovy hry R.U.R, od jejíhož prvního uvedení v lednu uplyne sto let.
Čapkovi psanci vesmíru znovu a jinak
Autorský komiks kreslířky a animátorky Kateřiny Čupové má představit slavnou hru R.U.R. Karla Čapka o sto let mladším čtenářům. Činí tak s překvapivou věrností původnímu textu a výraznou výtvarnou stylizací, která nápaditě a vtipně odkazuje i na jiné čapkovské světy.
Bělohorský žal v antologii povídek z 19. století
Bitva na Bílé hoře vězí v kolektivní paměti Čechů jako zaťatá sekera. Čerstvě vydaný výbor povídek reflektujících tuto dějinnou událost nicméně ukazuje, že topůrko z těla národní komunity netrčelo vždy. Při čtení jednotlivých próz pak pozorujeme postupné zatínání ostří.
Pravda kriminálu - literární zápisník
Nedávno se v médiích přetřásala slova vrchního hradního rozmetadla o prospěšnosti materiální nouze. Zemanův rádoby bonmot vyvolal celou řadu okamžitých reakcí, jejichž uměleckým vrcholem byl otevřený dopis Daniela Hůlky – škoda, že zastínil jen o něco méně působivé řádky občana Landy, …
Dámský gambit končí patem
Šachistický seriál podle Waltera Tevise
Minisérie Dámský gambit distribuční sítě Netflix byla brzy po premiéře prohlášena za jeden z nejzásadnějších seriálů letošního roku. Příběh geniální šachistky rozdělený do sedmi epizod má vydařený začátek, ale jako celek není příliš přesvědčivý.
Poslední a první lidé podle Jóhanna Jóhannssona
Posmrtně uvedený snímek skladatele Jóhanna Jóhannssona spojuje záběry brutalistních pomníků z bývalé Jugoslávie s úryvky filosofické sci-fi z třicátých let. Last and First Men představují unikátní vizuální skladbu s posthumanistickým obsahem.
Morálny život je ohrozený
Dom ako územie tradície
Nové zpracování Domu Bernardy Alby Federica Garcíi Lorcy, které bylo k vidění na festivalu Divadelná Nitra, akcentuje dvě linie – politickou a poetickou. Režisér Marián Amsler hru pojímá především jako hymnus o touze po světě zbaveném bigotních konvencí, které dovedly Lorcovy postavy …
Nezoufej, zítřek přinese růže
Tři výzvy Beverlyho Glenna­-Copelanda
Půlstoletí od vydání své debutové desky si transgenderový hudebník Beverly Glenn-Copeland našel publikum. Jeho tvorba, shrnutá na kompilaci Transmissions, obohacuje pop o nové emoce a senzitivitu a „připomíná lidem, že ve světě existuje laskavost a naděje“. Signál vyslaný před …
Diagnóza zoufalého světa na albu FVCK_KVLT
Slovenský rapper FVCK_KVLT jako by na své debutové desce potvrzoval starý Freudův poznatek, že melancholik „vystihuje pravdu ostřeji než jiní“. Je si vědom, že vnitřní temnota není oddělitelná od reality okolního světa, a díky tomu se na rozdíl od mnoha jiných emorapperů neutápí …
Zabít všechny okolo, jen ne sebe - hudební zápisník
Kdyby mě někdo probudil uprostřed noci a zeptal se mě, co pro mě znamená hudba, bez váhání bych odpověděl, že nekonečnou řadu obtíží. Dennodenně se s nimi potýkat může být někdy zábavné, jindy dobrodružné, občas oblažující, ale při špatné kombinaci konstant a proměnných může situace vyústit …
Je to len zlý sen?
Výstava na motívy záhradkárskych kolónií v galérii Šopa
Christina Gigliotti připravila pro košickou galerii Šopa výstavní projekt Dwelling, z velké části inspirovaný parcelami v zahrádkářských koloniích. Vystavená díla si uchovávají svoji autonomii, zároveň ale splývají v jeden spletenec živočišných, rostlinných a kýčovitých objektů.
S Jolanou Havelkovou o sociálně­-uměleckých experimentech
Při příležitosti výstavy Šest pohlednic v brněnském Domě umění jsme se sešli s vizuální umělkyní a fotografkou Jolanou Havelkovou. Hovořili jsme o jejích sociálně-uměleckých projektech, výstavách a jednorázových akcích, které se proměnily v několikaleté aktivity.
Lazara Rossel Albear: Yoko Osha
Lucie Rosenfeldová, Marie Lukáčová
YOKO OSHA: Making Saint
Ve filmu Yoko Osha se umělkyně obrací k magickorealistickému světu náboženství zvanému Santería (nebo také Regla de Osha), které potají praktikuje více než sedmdesát procent kubánské …
Čí vítězství a čí prohra?
Revize paměti Bílé hory
Na co vzpomínáme, když připomínáme čtyři sta let od Bílé hory? Mem „národní poroby“, spojený s místem paměti na jednom pražském kopci a vytvořený před sto padesáti lety, nás zajímá mnohem víc než skutečná událost z roku 1620.
O světě lidí s vysokou emoční nestabilitou
Jedné ze zakladatelek spolku Nejsem psychopat, která vystupuje pod pseudonymem Alena, jsme se zeptali, jaký typ pomoci tato organizace poskytuje lidem s hraniční poruchou osobnosti či proč odborníci na psychické zdraví běžně odmítají s „hraničáři“ pracovat.
Ženský hněv ať burácí
Francouzská blogerka a spisovatelka Pauline Harmange vydala na konci srpna v malém nakladatelství Monstrograph esej Já muže nesnáším. Poté, co se jí začalo zabývat francouzské Ministerstvo pro genderovou rovnost kvůli poněcování k nenávisti, se z knihy vydané v pár stech výtiscích stal bestseller …
Z ruských médií vybral Ondřej Soukup
I do Ruska přišla druhá vlna pandemie nemoci covid-19. Jedním z nejpostiženějších regionů je omská oblast a město Omsk především. To se nedávno dostalo do světových médií, když místní lékaři dlouho nechtěli dovolit opozičnímu politikovi Alexeji Navalnému, který u nich skončil po otravě …
Vítězství s mnoha otazníky
USA zvolily Joea Bidena za nového prezidenta
Donald Trump sice těsně prohrál v amerických prezidentských volbách, demokraté ale recept na výhru stále nenašli. Spojené státy americké jsou stále rozdělené, institucionální rasismus nikam nezmizel a rozpory mezi požadavky na osobní i kolektivní svobodu jsou stále patrnější. Joe Biden na tom …
Překonávání Bílé hory četbou Jiráska
Bohumil Melichar, Tereza Arndt
Vyrovnávání se s traumatem Bílé hory za pomoci narativu, jejž určovaly Jiráskovy romány, je specifickým fenoménem v dějinách kulturní politiky. V padesátých letech proběhla kampaň, v jejímž rámci bylo v pražském letohrádku Hvězda dokonce zřízeno Muzeum Aloise Jiráska. Cílem nebylo nic menšího …
Příběh vzestupu a pádu?
Bílá hora v devatenáctém století
Bitva na Bílé hoře se stala součástí politiky paměti habsburské monarchie i českých národněobrozeneckých ambicí. Původně náboženský spor se časem sekularizoval a dnes už ve společnosti tolik nerezonuje. Přesto jsme v současnosti svědky oživování oslavných katolických tradic, které ukazují, …
V centru historické paměti
Bílá hora na kolbišti interpretací
Druhý život Bílé hory není tak jednoznačný, jak se většinou vykládá. Nejde pouze o vyprávění o národním utrpení. Historická díla nereflektují pouze náboženský spor mezi katolíky a protestanty, ale také vzájemné rozbroje mezi stavovskými rebely. Jak je Bílá hora zobrazována v rámci české historiografie? …
Zmařený pokus o revoluci
Konfederační akta jako progresivní ústava
Hledání odkazu stavovského povstání se nemůže vyhnout klíčovému dokumentu doby, takzvaným Konfederačním aktům. Na tehdejší dobu nesporně radikální ústava obsahovala jak důraz na rovnost zemských celků, tak právo bouřit se proti panovníkům, kteří nepracují pro blaho lidu. Kdo byli autoři listiny, …
Na periferii zelené Evropy - ultimátum
Pandemie jednou skončí. Jenže pokud se v jejím průběhu budeme věnovat jen řešení akutních dílčích problémů a vykašleme se na jakékoli snahy o smysluplnou proměnu naší budoucnosti, může se nám stát, že z lockdownu vylezeme do země, která se ocitla na periferii čím dál zelenější Evropy.
Jak učit o takzvaném třetím odboji?
Spory o důležitost třetího odboje sice těžko kdy zcela utichnou, ale přece jen už nejsou tak vyhrocené, jako tomu bývalo po konci komunistické diktatury. Důkazem je i publikace, která se snaží odpor vůči bývalému režimu podat v didaktické perspektivě.
Joe Abercrombie: Trocha zlé krve
Polaris 2020, 464 s.
Románem Trocha zlé krve se jeden z nejvýraznějších spisovatelů fantasy posledních let Joe Abercrombie vrátil ke své rané trilogii První zákon. Posunul ale dějiště o jednu generaci postav dopředu a namísto pozdně feudální společnosti líčí svět …
Ljudmila Petruševská: Nezralé bobule angreštu
Pistorius & Olšanská 2020, 160 s.
„Můj dědeček Nikolaj Feofantovič byl profesorem lingvistiky a mluvil jedenácti jazyky. A já (…) jsem ani nechodila do školy, protože jsem neměla boty,“ vzpomíná autobiografická vypravěčka na léta, kdy Velkou …
Pistorius & Olšanská 2020, 160 s.
„Můj dědeček Nikolaj Feofantovič byl profesorem lingvistiky a mluvil jedenácti jazyky. A já (…) jsem ani nechodila do školy, protože jsem neměla boty,“ vzpomíná …
Když se podrobněji podíváme na volební mapu Spojených států, je z ní zřejmé, že v podstatě neexistuje nic jako státy preferující demokraty nebo republikány. Například o tom, že Pensylvánie nakonec připadne Joeu Bidenovi, se rozhodlo ve Filadelfii a v Pittsburghu, zbytek státu volil Donalda …
Dvanáctého listopadu byl v „konspiračním bytě“ (čti na chalupě) poblíž Minsku zadržen běloruský anarchista Mikola Dziadok. Pár hodin nato takzvaný odbor pro boj s organizovaným zločinem zveřejnil na internetu video, ve kterém se evidentně mučený Dziadok vyznává z „lásky …
Nůž na krk dostaly ve Spojených státech sportovní kluby, které svým názvem popuzují původní obyvatele amerického kontinentu. Zatímco týmy amerického fotbalu Washington Redskins a Edmonton Eskimos se již svých „indiánských“ názvů vzdaly, hokejová organizace Chicago Blackhawks se …
mediální partneři / spřátelené instituce
© 2005–2017 A2 kulturní čtrnáctideník • ISSN 1803-6635 • A2, o.p.s., Na Květnici 700/1a, 140 00 Praha 4 • mail[at]advojka.cz • Design by Parallel Practice feat. Mütanta • Program by delikates