en en en cs hu cs cs cs cs cs de cs cs cs cs cs cs it cs cs cs cs cs hu es cs cs en en en en en en en en en en en cs en de cs en hu cs cs cs cs cs en cs en cs cs en sk cs en cs cs cs cs en fr cs cs cs cs en cs cs cs cs de cs cs cs cs cs en cs pt sk cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs en en cs cs cs
Generální ředitel a předseda představenstva Skupiny ČEZ od r. 2011, člen představenstva od r. 2005. Vystudoval Strojní fakultu Vysoké školy báňské -Technické university v Ostravě a Brno Business School Nottingham Trent University. V letech 1993-1997 působil jako vedoucí odbytu ve společnosti BOHEMIACOAL, poté jako ředitel společnosti HEDVIGA GROUP. V r. 2000 až 2004 byl ředitelem závodu TCHAS, předního importéra a obchodníka s palivy v ČR.
V 2004 nastoupil jako ředitel úseku Nákup ČEZ, od 2006 zastával pozici ředitele Divize Správa. Od září 2011 je předsedou představenstva a zároveň zastupuje ČEZ v orgánech ovládaných společností.
Je úřadujícím viceprezidentem Svazu průmyslu a dopravy ČR a držitelem prestižního ocenění Manažer roku 2014.
člen představenstva EP POWER EUROPE
Absolvent Českého vysokého učení technického, fakulty elektrotechnické v Praze.
Jiří Feist zastává pozici výkonného ředitele pro strategii v EP POWER EUROPE. Je členem představenstev a dozorčích rad v několika společnostech sdružených pod skupinou EPH. V předchozích zaměstnáních působil na postu ředitele pro strategii ve skupině ČEZ a ředitele úseku Strategie a Ústředního energetického dispečinku v ČEPS.
Během své třicetileté praxe v energetice vystřídal různé pozice v organizacích, jako jsou Eurelectric, UCTE, CENTREL, Teplárenské sdružení ČR a Svaz průmyslu a dopravy ČR. Podílel se také na řadě mezinárodních projektů, například na severojižním propojení evropských přenosových soustav a dalších.
člen představenstva (COO), innogy SE
předseda představenstva a CEO, innogy Česká republika
Martin Herrmann vystudoval Westfälische-Wilhelms-Universitat v německém Münsteru, kde získal akademický titul v oboru ekonomie. V letech 1994 až 2002 pracoval pro Commerzbank na různých pozicích v Praze a ve Frankfurtu nad Mohanem, naposledy jako projektový manažer a poradce RWE během privatizace českého plynárenství. V koncernu RWE působil od května 2002, kdy se stal členem představenstva a finančním ředitelem tehdejšího Transgasu. RWE Česká republika, a.s. přezvala řídící roli skupiny RWE v ČR po RWE Transgas, a.s., kde Martin Herrmann působil ve funkci předsedy představenstva od 1. dubna 2007. Od 1. ledna 2011 byl také předsedou představenstva RWE East, koncernové divize zodpovědné za aktivity RWE ve střední a jihovýchodní Evropě a Turecku. V dubnu 2016 byl jmenován členem představenstva s odpovědností za obchod v nové společnosti, do níž mateřská společnost RWE AG vyčlenila obchod, sítě, infrastrukturu a obnovitelné zdroje. Od 1. září 2016 se tato nová společnost jmenuje innogy SE. Martin Herrmann řídí i nadále podnikání na českém energetickém trhu pod novou značkou innogy Česká republika a je také předsedou představenstva innogy Grid Holding.
ředitel divize Energy Management společnosti Siemens, s.r.o.
Vystudoval strojní fakultu VUT Brno a je nositelem diplomu z International Institute of Certified Studies in Strategic Management.
Tomáš Hüner zastával funkci ministra průmyslu a obchodu od prosince 2017 do června 2018, po tuto dobu přerušil výkon funkce ředitele divize Energy Management společnosti Siemens. Před nástupem do firmy Siemens v říjnu 2015 působil jako předseda dozorčí rady a ředitel energetických zdrojů společnosti Vršanská uhelná a.s. V letech 2006 až 2014 pracoval jako předseda dozorčí rady společnosti ČEPS, a. s., současně, mezi roky 2011-2014, zastával pozici předsedy dozorčí rady společnosti OTE, a.s. Jako náměstek ministra průmyslu a obchodu vedl tvorbu legislativy a koncepcí v energetice a průmyslu (2006-2011). V letech 1994–2002 působil jako předseda představenstva a generální ředitel Severomoravská energetika, a.s.
Absolvent Vysoké školy chemicko-technologické v Praze. Za 30 let své praxe v plynárenství vystřídal různé kariérní pozice ve společnosti Plynoprojekt a Transgas. Dále působil například v dozorčí radě Severočeské plynárenské, jako člen představenstva Plynoprojektu a. s., či jako člen představenstva Gas Infrastructure Europe (2006 až 2011).
Má letité zkušenosti jak v oboru koncepce výstavby sítí, kompresních stanic a podzemních zásobníků, tak v oblasti obchodu se zemním plynem a jeho přepravou, pracoval v mezinárodních týmech.
Vystudovala právnickou fakultu Univerzity Karlovy a Institute of Continuing Education Faculty of Law Centre for European Studies, University of Cambridge.
V období 1999 až 2006 pracovala v oboru telekomunikací (švédská společnost TELE2), a to zejména na zavádění evropských liberalizačních předpisů. Od roku 2007 působí ve státní správě, kde postupně vystřídala pozici ředitelky odboru zahraničních investic v agentuře CzechInvest, následně byla jeho pověřenou generální ředitelkou a náměstkyní generálního ředitele. V období 2013/2014 byla náměstkyní ministra průmyslu a obchodu pro oblast evropských fondů. Od roku 2014 pracovala jako generální ředitelka Svazu obchodu a cestovního ruchu.
generální ředitel a předseda dozorčí rady Cylinders Holding, prezident Národního strojírenského klastru
Cylinders Holding je největším světovým výrobcem bezešvých ocelových lahví, tlakových nádrží, vysokotlakých akumulátorů a mlecích koulí.
Jan Světlík je absolventem Vysoké školy báňské – Technické univerzity Ostrava. V roce 1994 se stal ředitelem tehdejšího závodu VÍTKOVICE Lahvárna, který byl později samostatnou dceřinou společností VÍTKOVIC, a.s. V roce 1999 tuto „dceru“ privatizovaly dnešní VÍTKOVICE HOLDING, a.s. Ty v roce 2003 také uspěly ve státním tendru na koupi celých strojírenských VÍTKOVIC.
místopředseda představenstva E.ON Energie
Absolvent elektrotechnické fakulty v Plzni se specializací na jadernou energetiku.
Za více než 30 let své praxe v energetice vystřídal různé kariérní pozice především ve společnosti Jihočeská energetika, v letech 2002-2004 zastával pozici obchodního ředitele.
V letech 2003 až 2005 byl místopředsedou představenstva MEAS, a. s. Od roku 2005 je členem představenstva Energetického centra České Budějovice. V letech 2014 a 2015 byl předsedou dozorčí rady společnosti Českomoravská distribuce s.r.o.
poslanec Evropského parlamentu a člen ITRE
Vystudoval Vysokou školu báňskou v Ostravě. Po absolutoriu pracoval jako matematik v akciové společnosti Vítkovice a PIKE Electronic.
V roce 1993 se stal primátorem města Ostravy, ve funkci zůstal až do roku 2000, kdy přešel na hejtmanství. Hejtmanem byl dvě funkční období, zároveň řídil radu Asociace krajů České republiky.
Po neúspěchu ODS v krajských volbách v roce 2008 se na krátkou dobu vrátil do společnosti Vítkovice Holding. Stal se poradcem generálního ředitele Jana Světlíka. V roce 2009 se stal europoslancem, kde působí jako člen výboru pro průmysl, výzkum a energetiku.
prezident Gas Storage Europe (GSE)
Absolvent VUT v Brně. Titul MBA získal na Cass Business School v Londýně.
Před svou kariérou v oblasti plynárenství pracoval v oblasti korporátního financování, kde se věnoval především akvizicím českých společností. Pracoval také v investiční agentuře české vlády, v níž byl zodpovědný za vybudování první zámořské kanceláře.
Lubor Veleba je prezidentem nezávislého sdružení evropských provozovatelů podzemních zásobníků plynu Gas Storage Europe (GSE) a členem představenstva Gas Infrastructure Europe (GIE).
IX. ročník konference nese titul Finance v energetice aneb kdo to zaplatí?
Blok č. 1 Svébytný energetický mix a jeho cena
Evropa sází svoji budoucnost na decentralizaci energetiky a podporu obnovitelných zdrojů energie. Jejich výstavba však v tuzemsku zpomaluje, nově budované jsou de facto jen fotovoltaiky na střechách rodinných domů. Přesto, že cíl pro rok 2020 máme za OZE splněný, je na místě určit další postup směrem k požadovanému celoevropskému minimálně 30% podílu v roce 2030.
Na IEC 2017 zaznělo, že máme maximálně rok až dva na rozhodnutí, co dál s jádrem a se schválenou Státní energetickou koncepcí. Jsme o rok starší a otázka, jaký bude poměr mezi velkými a malými zdroji pro zajištění bezpečného zásobování obyvatelstva energií, je zase o něco aktuálnější.
Co dál s jádrem a se schválenou Státní energetickou koncepcí?
Jaký bude energetický mix v roce 2030 a 2040 v ČR a v sousedních státech?
Budeme v ČR stavět v blízké budoucnosti další jaderné bloky?
Podle jakých schémat by měla být v ČR podporována další výstavba POZE?
Při jaké míře podpory jsou splnitelné potenciální cíle EU a ČR pro OZE?
Jaké cíle a politiky postuluje Národní klimaticko-energetický plán ČR?
Blok č. 2 Řízení infrastruktury v nových podmínkách
Stále větší integrace trhů s elektřinou je realitou. Evropská komise má velký zájem podobně reformovat celý plynárenský sektor. Řeší se nové role a podmínky, které přicházejí v souvislosti s implementací tzv. Zimního balíčku Evropské komise. Do popředí se dostává diskuze o potřebě kapacit a souvisejících investicích do rozvoje soustav.
Pro rozvoj regulovaných aktiv jsou k dispozici dotační tituly, které se ale často nedaří optimálně čerpat. Zpomaluje zavádění prvků chytré energetiky, stejně jako naplňování strategie EU do roku 2020. Zaznívají hesla jako špatná administrace ze strany státní správy, složitost podmínek, nejasné parametry definované EU nebo nepřipravenost projektů předkládaných firmami.
Jaká bude potřeba kapacit a souvisejících investic do rozvoje soustav?
Jak budou soustavy vypadat v roce 2030?
V jaké výši jsou očekávány investice do regulovaných soustav pro splnění nových podmínek?
Jsou potřeba jiné formy financování než přes regulační rámec a jak zohlednit alternativní financování v regulaci?
Jak zaměřené tematické programy by pomohly aplikovat smart technologie do soustav?
Jak může ovlivnit provoz soustav rychlý rozvoj alternativních druhů dopravy?
Blok č. 3 Podmínky pro rozvoj uskladňování energie
Skladování energie je klíčem k transformaci energetiky. O nárůstu kapacit OZE, vlivu počasí a nerovnoměrné spotřebě bylo mnohé řečeno, stále se však čeká na průlom, který by umožnil odstřihnout se od konvenční energetiky. Brzdou je malá efektivita dostupných akumulačních technologií, vysoké náklady, ale často i legislativní bariéry.
Podzemní zásobníky plynu dnes, baterie zítra a vodík? Tři různé systémy ukládání energie, které lze v ČR teoreticky okamžitě využít. Co je limituje? Přežijí všechny? Jaké jsou očekávané scénáře možného rozvoje v oblasti ukládání energie?
Jaká je budoucnost různých systémů ukládání energie, které lze dnes v ČR využívat?
Jak zajistit budoucí existenci zásobníků plynu v rozsahu nezbytném pro zajištění bezpečnosti dodávek a plnění budoucích energetických potřeb?
Co by měla přinést novela energetického zákona vzhledem k rychlému vývoji na trhu s uskladňovací kapacitou?
Chce a jak do budoucna podporovat ukládání energie stát?
Jsou potřebná současná legislativní omezení pro vtláčení vodíku do plynárenské soustavy?
Jak se staví k systému Power2Gas provozovatelé elektrizační a plynárenské soustavy?
© 2022 | DDeM
Powered by Webjet CMS
Tato webová stránka používá cookies
Na zlepšení našich služeb používáme cookies. Přečtěte si informace o tom, jak používáme cookies a jak je můžete odmítnout nastavením svého prohlížeče.