en en en cs hu cs cs cs cs cs de cs cs cs cs cs cs it cs cs cs cs cs hu es cs cs en en en en en en en en en en en cs en de cs en hu cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en en cs cs cs
Název IV. ročníku International Energy Clubu byl: Energetické koncepce a realita dneška. Důvodem této volby byla skutečnost, že v některých členských státech Evropské unie, mj. i v České republice v současnosti, dochází k utváření nové podoby budoucího energetického mixu. Jednotlivé koncepce vyvolávají řadu sporných otázek a zajímavá sama o sobě je také skutečnost, že v Evropě se již nehovoří o plánech na rok 2020, ale o nové strategii pro rok 2050.
Konference měla mezinárodní ráz a jejím primárním účelem bylo zprostředkovat účastníkům názory představitelů Evropské unie, Evropského parlamentu, České republiky, Ruska a významných hráčů v této průmyslové oblasti a zároveň poodkrýt zákulisí vývoje nové energetické legislativy. Dalším cílem byla diskuse změn na trzích s energiemi v kontextu názorů klíčových stakeholderů. Každý účastník získal během oficiálního i doprovodného programu prostor vyjádřit se k dané problematice.
Klíčové výstupy z konference byly ještě před skončením hlavního programu prezentovány zástupcům médií na tiskové konferenci. International Energy Club si klade vyšší cíle než být pouze další konferencí, každoročně se proto připravuje bohatý doprovodný program, který účastníkům umožní neformální setkání a jednání. Nejinak tomu bylo i na IV. ročníku: v předvečer samotné konference, ve středu 25. září, se uskutečnila zahajovací party, ve čtvrtek program se hosté mohli zúčastnit slavnostní ceremonie k obrazu Sv. Václava a koncertního vystoupení houslového virtuosa Pavla Šporcla. Následoval společný banket. Doprovodný program pokračoval i v pátek na golfovém turnaji.
Blok č. 1: Evropa, Česká republika a blackout
Blok č. 2: Ceny energie, regulace a ochrana spotřebitele
Blok č. 3: Faktor Y realizace energetických staveb
Evropa a její energetická koncepce
Evropská komise pracuje s energetickým plánem nazvaným Cestovní mapa evropské energetiky 2050. Koncepční dokument navazuje na ambiciózní strategii Energie 2020. Jako hlavní priority energetické politiky EU v časovém horizontu do roku 2050 dokument zdůrazňuje snižování emisí skleníkových plynů, a to až o 80 % v porovnání s rokem 1990. Emise CO2 se mají snížit o 85 %. Snaží se přitom najít odpověď na otázku, jak tento cíl skloubit se zajišťováním bezpečnosti energetických dodávek a zachováním konkurenceschopnosti evropské energetiky a průmyslu. Energetický plán zahrnuje šest scénářů, jak dosáhnout snižování emisí, a to podle využívání zdrojů – např. maximalizace využití OZE, útlum JE, zachycování a ukládání emisí uhlíku nebo zvyšování energetické účinnosti. Každý z těchto scénářů vyžaduje rozdílný přístup a rozdílné náklady, které se týkají jak cen paliv, tak investic do technologií či přenosových soustav.
Umožní Cestovní mapa zachovat konkurenceschopnost EU?
Scénáře možného vývoje jsou protichůdné, který je nejvíce akceptovatelný pro ČR?
Má v evropském kontextu smysl další masivní podpora OZE?
Aktualizovaná Státní energetická koncepce a surovinová politika
Aktualizovaná Státní energetická koncepce představuje výhled pro českou energetiku do roku 2040. Počítá s podporou jaderné energetiky, nově ale hovoří o útlumu energie z uhlí a od roku 2014 plánuje omezení podpory obnovitelných zdrojů. Mezi hlavní cíle SEK patří bezpečnost, konkurenceschopnost a udržitelnost. Státní energetická koncepce je vládním materiálem, který není nijak legislativně ukotvený. Ta současná nijak nereflektuje Cestovní mapu evropské energetiky 2050 a v ní stanovené závazky. Spolu se SEK byla v roce 2012 aktualizována Surovinová politika ČR. Jejími prioritami je přednostní využití domácích nerostných zdrojů a přeměna odpadů na zdroje. Aktuální surovinová politika zatím neodpověděla na otázku těžebních limitů hnědého uhlí, jejich prolomení není zatím aktuální, ale zároveň brání možnému budoucímu znemožnění jejich využití.
Je orientace ČR na jadernou energetiku z dlouhodobého hlediska správná?
Proč má český průmysl platit za elektřinu více než např. podnikatelé v Německu?
Obejde se ČR do budoucna bez hnědého uhlí za územními limity jeho těžby?
Energetická bezpečnost České republiky
Energetika představuje strategické odvětví každého státu, proto je potřeba zajistit dostatečné zásobování průmyslu i domácností. U ropy má Česká republika strategické rezervy na cca 100 dní, podzemní zásobníky zemního plynu disponují zhruba třetinou roční spotřeby. Nejsložitější je situace u elektřiny, kde hrozí blackout. Česká přenosová soustava je nárazově silně přetížena kvůli produkci elektřiny větrnými elektrárnami na pobřeží Baltu. Státní energetická koncepce na tuto hrozbu myslí. Podle ní může ČR díky dostatečné produkci krátkodobě fungovat jako ostrovní provozy, podobné ostrovy se připravují i na regionální úrovni. Zdá se, že příprava na přerušení toku elektřiny z Německa v situaci hrozby blackoutu, je jediným schůdným řešením. Obzvlášť proto, že stavba severojižního vedení v Německu zřejmě ještě dlouho nezačne.
Jaké jsou nejúčinnější a nejefektivnější cesty k zamezení blackoutu?
Vyřeší přetok nadprodukce německé větrné elektřiny přes hranice možnost odstřižení ČR od středoevropské sítě?
Co znamená prodej NET4GAS pro další rozvoj českého plynárenství?
Blok č. 2: Ceny energie, regulace a ochrana spotřebitele
Ceny energie a jejich regulace
Posílení konkurenčního prostředí a následný pokles cen pro spotřebitele bylo smyslem liberalizace na trhu s energií. Místo toho se ceny elektřiny i zemního plynu neustále zvyšují a s jejich růstem se i nadále počítá. Podle Cestovní mapy evropské energetiky 2050 se mají do roku 2050 dokonce zdvojnásobit. Obecně přitom platí, že ceny energií ovlivňují konkurenceschopnost daného státu. Z tohoto pohledu je na tom dnes nejlépe Francie, kde je cena elektřiny pro domácnosti regulovaná a tudíž nejlevnější. Záleží také na tom, nakolik je využívaná regulovaná složka ceny. Třeba v Německu je díky tomu cena elektřiny pro průmyslové podniky relativně nízká, oproti tomu v Česku a na Slovensku je cena elektřiny pro průmysl nejvyšší v EU. Transparentnost velkoobchodního trhu s energií řeší od konce roku 2011 REMIT, nařízení EP a Rady EU, jež ukládá obchodníkům uvádět účinné a včasné zveřejnění informací.
Jak se budou vyvíjet ceny ve střednědobém horizontu?
Ohrozí zvyšující se podpora obnovitelných zdrojů budoucnost liberalizovaného trhu?
Kdo by měl nést následky podpory OZE: průmysl jako v ČR, nebo domácnosti jako v Německu?
Volné objemy elektřiny a plynu na spotovém trhu přivedly na trh nové společnosti, které se snaží maximalizovat zisk mnohdy i za cenu nekalých praktik. Zákazníci jsou podomními obchodníky často přesvědčeni pomocí nesprávných argumentů a nátlaku k podpisu smlouvy. Aby se zabránilo tomuto nešvaru, připravil ERU v roce 2012 etický kodex, jenž definuje, jak by se obchodníci měli chovat. Kodex je dobrovolný, přesto se k němu k 1. 1. 2013 připojilo již 33 společností. Tím, že společnosti deklarují, že budou postupovat podle etického kodexu, se zvyšuje ochrana zákazníků, kteří na druhé straně vědí, že díky skutečnosti, že společnost, s níž vedou jednání, je signatářem kodexu, budou jejich práva dodržena.
Zajišťuje etický kodex ERU dostatečnou ochranu spotřebitelů?
Jaké další nástroje k ochraně spotřebitelů by mohly pomoci?
Jaké zkušenosti ze zahraničí jsou využitelné v ČR v oblasti ochrany spotřebitelů?
Blok č. 3: Faktor Y realizace energetických staveb
Investorům chybějí jakékoli dlouhodobé garance a pravidla pro rozšiřování energetických sítí a budování nových energetických zdrojů. Neustále se mění legislativa, a to jak na úrovni států, tak Evropské unie. Jednotlivé stavby jsou z pohledu dotací EU posuzovány individuálně a nejsou začleněny do komplexní evropské energetické koncepce. Ekonomická krize navíc snižuje zájem o výstavbu. Do hry vstupuje také skutečnost, že na úrovni energetických koncernů se de facto soutěží mezi dceřinými společnostmi z jednotlivých států o alokaci nových investičních prostředků.
Investice do výstavby a rekonstrukce energetických sítí
(ekonomická krize, poptávaná kapacita, očekávaný další rozvoj)
Časově extrémně náročný proces přípravy staveb
(rozdílné představy investorů a vlastníků, zkušenosti s řízením o odnětí nebo omezení vlastnického práva, fungování veřejné správy)
Úskalí nedokonalé projektové dokumentace aneb na co být připraven
(projekční řešení vs. majetkoprávní projednávání, evidence uložení podzemních zařízení, státem stanovené lhůty)
Vyzýváme k dalšímu tlaku na snížení nesmyslných dotací na podporu obnovitelných zdrojů energie. [205,91 kB]
© 2022 | DDeM
Powered by Webjet CMS
Tato webová stránka používá cookies
Na zlepšení našich služeb používáme cookies. Přečtěte si informace o tom, jak používáme cookies a jak je můžete odmítnout nastavením svého prohlížeče.