en en en gl en en en es pl en hbs_lat en ru id cs cs cs en pl cs de en cs cs de de cs cs hbs_lat pl en en en cs cs hbs_lat cs hbs_lat cs hbs_lat ru cs cs cs cs en en cs cs cs en cs cs cs cs cs en cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en nl cs en en cs cs cs cs es en cs hbs_lat en hbs_lat en
Bez vody není život. A bez vody nejsou ani pyramidy. V Egyptě najdeme Nil, jehož tok egyptské pyramidy výrazně ovlivnily a on je. V bosenském údolí pyramid jsou řeky dvě. V centru města se stékají řeky Bosna a Fojnica. Stékají se v jednu řeku v centru města Visoka v místě, kde se zhruba protínají spojnice mezi místním pravoslavným a katolickými kostelem a početnými místními mešitami. Turista ocení výhled na tento soutok dvou řek z mostu, který vede před tradiční bosenskou dřevěnou mešitou v centru města. Na druhé straně mostu stávala dříve významná továrna. Visoko bylo v minulosti významné centrum výroby i obchodu. Zpracovávala se zde kůže, textil a vyváželo se odsud velmi vyhlášené maso. Zřícenina hradu, kterou ještě dnes najdete na vrcholu pyramidy Slunce sloužila i v daleké minulosti jako sídlo moci pro široké okolí. Z těchto místech působili mnozí znamenití vládci (nejenom) Bosenského království. První Vladař Štěpán Tvrtko z rodu Kontromaničů byl korunován nedaleko od Visoka v obci Mile. Tato doba byla dobou rozkvětu Bosenského království a jeho hranice tehdy sahaly na sever až řece Sávě a na jihu nyní chorvatské pobřeží od Beogradu až pod Dubrovník a k ostrovům Hvar, Brač a Korčula. V té době panovalo v království katolictví, ale také bogomilství, které bylo později s nálepkou "sekta" vyhlazeno. Tuto úspěšnou etapu v historii země si připomínají i nyní místní obyvatelé napříč náboženstvími. Bogomilové svůj vliv na území Bosny a Hercegoviny udrželi až do poloviny 15. století, kdy mnozí z nich dobrovolně konvertovali k Islámu, protože funkce na úřadech mohli v té době vykonávat pouze muslimové. Udává se, že právě bogomilské kořeny jsou důvodem pro zvláštní postavení bosenského islámského vyznání. Ve Visoku, tak jako jinde v Bosně a Hercegovině, tak dnes najdete modlitebny všech třech nejběžnějších evropských náboženství - kostely (katolický i pravoslavný) i větší počet mešit tak, jak je to v této části Bosny obvyklé.
Právě soutok řeky Bosny a Fojnice v centru města je jedno z energetických vortexů (tj. střed energetického působení) údolí pyramid. Soutoky řek a potoků jsou v mnoha tradicích uctívání a užívány k očistě, harmonizaci a posílení. Právě u soutoku těchto dvou řek lze najít i vchod do druhého komplexu tunelů, který byl pojmenován po nyní již zbourané továrně KTK, po níž zbyl ve městě už jen komín. Výzkum tunelů zde již probíhal a bylo zjištěno, že tunely byly postaveny jinou technologií než tunely Ravne a našli v nich mimo jiné nezvykle rychle rostoucí stalagmity. Zahlédnout tunely a dozvědět se o tunelech více můžete ve videu Američana Jocka Doubleday.5 Vchod do tunelů je nyní z bezpečnostních důvodů uzavřen, v minulosti zde došlo k propadnutí stropu a vylití řeky do tunelů. Doporučuji také zhlédnutí videa téhož autora o nepřírodním původu řeky Fojnice, ve kterém je ukázáno velmi atypické říční dno této řeky.6 Zdá se pravděpodobné, že řeka a její tok byla při stavbě pyramid součástí projektu na úpravu krajiny včetně regulace směru a způsobu toku řeky. Řeka Fojnica ještě než se vlévá do Visoka protéká oblastí bohatou na léčivé minerální prameny a také místy, kde se v minulosti vytěžilo velké množství zlata a dalšího bohatství. Tato naleziště však již byla vytěžena.
Po řece Bosně je pravděpodobně pojmenovaná severní část země Bosna a Hercegovina. Řeka Bosna teče z hlavního města Sarajeva směrem k chorvatské hranici u města Bosanski Šamac, kde se vlévá do Sávy. Kaňonem této řeky přijíždí do země proti proudu této řeky také většina českých a slovenských turistů, kteří míří do bosenského údolí pyramid. Řeka Bosna pramení v Sarajevu v místě, které je známé jako "Vrelo Bosni". Zde najdete příjemný park a úctyhodné prameniště. Dříve to bývalo vyhlášené místo setkávání a trávení společného času místních rodin. V dnešních dnech zde již tolik místních nepotkáte. Stejně jako lázeňské předměstí Sarajeva Ilidža, je i prameniště nyní oblíbeným výletním místem především investorů a turistů z arabských zemí. Právě tady jde nejlépe vidět důsledek evropského přehlížení unikátního bohatství a potenciálu, který Bosna a Hercegovina nabízí. Investoři z arabských zemí naopak tuto hodnotu vidí a rozšiřují svůj vliv na strategických místech této na finanční hotovost stále ještě chudé země. To je pak na úkor mylného dojmu československého turisty, který se může při návštěvě těchto míst mylně domnívat, že zahalené ženy mají přímou spojitost s místní kulturou a zvyky. Přitom právě radikálně oděné ženy a jejich muži jsou pro většinu místních stejně kulturně vzdálené jako pro běžného evropského turistu. Atmosféra a postoj města Sarajeva se v tomto ohledu dynamicky vyvíjí. Zajímavý je také původ slova Bosna. V praslovanštině (původní jazyk dávných Slovanů, jehož původ sahá dávno před náš letopočet - uvádí se cca 1000-1500 let př.n.l.), která se nápadně podobá místnímu jazyku by se mohlo jednat o spojení slov BOgova SNAga, tj. boží síla. Bosna teče kolem Visoka směrem na Jih. Podobně od Visoka na jih teče hlavní řeka Hercegoviny NERETva(ni), tj. nepořádek odvádí voda pryč, tj. do Jaderského moře. 7
7 Výklad původu slov ve spolupráci s Petrem Kovářem.
Bohatství Bosny a Hercegoviny je kromě nerostných zásob právě ve vodě. Příroda této země je známá svými nesčetnými prameny, vodopády, jezery a čistými řekami. Divoce tekoucí voda je také nedílnou součástí bosensko-hercegovské kultury. Správný bosenský čejf (označení pro intenzivní a pohodové bytí v přítomném okamžiku ve smyslu latinského carpe diem) proto může být posezení u řeky a dobrého jídla - ať už u rodinného pro Balkán naprosto nepostradatelného grilu na vlastní zahradě nebo v místní restauraci. Mnoho bosensko-hercegovských restaurací totiž najdete právě u pramene řeky nebo na jejím toku, díky tomu je jedním z oblíbených pokrmů čerstvý pstruh nebo i úhoř. V České republice jsme se naposledy v létě 2018 přesvědčili o tom, že rostoucí ekonomika a peněžní hotovost ještě negarantují dostatečné zásoby kvalitní vody k zajištění základních potřeb obyvatelstva. A to ještě o skutečném stavu vody u nás a její skutečné kvalitě v České republice nevíme zdaleka všechno. V Bosně a Hercegovině naopak v červenci 2018 pršelo tři týdny v kuse. To sice negativně ovlivnilo turistický ruch i náladu místních, pro koloběh vody, rovnováhu v přírodě, vláhu ve vzduchu, stav podzemní i povrchové vody to však bylo požehnání. Z tohoto pohledu se tedy zdá, že se globální oteplování tak často zmiňované v našich médiích buď Bosny a Hercegoviny jaksi nedotýká, anebo jsou příčiny extrémního horka a sucha v naší krajině jinde. Samozřejmě i příroda a vodní zdroje Bosny a Hercegoviny jsou mohutně zkoušeny jak průmyslem, tak mnoha aktuálními projekty směřujícími k regulaci řek a výstavbě nových vodních děl a elektráren.
Megalit "Vajíčko" v komplexu tunelů Ravne
Kromě povrchové vody ve formě dvou řek protékajících údolím pyramid, hraje také zásadní roli voda podzemní. V kapitole o labyrintu Ravne se můžete dočíst o mnohatunových keramických megalitech. Ty transformují energii podzemní vody, která protéká pod tunely tak, aby byla maximálně příjemná a přínosná pro lidský organismus. Megality jsou často umístěny nad soutoky podzemních toků, kde je energie nejsilnější. Právě díky megalitům je působení podzemní vody na lidský organismus léčivé.
Pod pyramidou Měsíce najdete jeden z nejlepších pramenů pitné vody v okolí. Její kvalita je skvělá a i v letních měsících je proud vytékající vody dostatečně silný a chladný. Najdete jej pod mešitou a hřbitovem u příjezdové cesty k úpatí pyramidy Měsíce. Popíjení této vody velmi doporučuji jako skvělý podpůrný element při vždy hluboce transformačním pobytu v okolí Visoka. Pramen vody najdete také mezi domy v dolní části pyramidy Slunce (s nápisem bujrum, tzn. ať Vám chutná, prosím, jen si dejte) a v parku Ravne 2 (před hlavním pódiem, kde bývají koncerty). Aktuální stav kvality vody si samozřejmě vždy v místě ověřte u místních. Voda z kohoutku je v Bosně a Hercegovině obvykle pitná a podobně upravovaná jako u nás, pro citlivější organismus ale může být lehce dráždivější. Nezaváháte, pokud si ve stánku nadace Archeologického parku: bosenská pyramida Slunce u vchodu do tunelů Ravne nebo u schodů na pyramidu Slunce koupíte lahvičku z tmavého skla, ve které je voda čepovaná přímo v tunelech. Tu si můžete poté množit, násobit i po příjezdu domů. Nadstandardní kvalitu a pravidelnost krystalu místní vody potvrdila i laboratoř slavného japonského vědce Masaru Emota. Ten prokázal, že prostředí, myšlenky a emoce lidí ovlivňují vlastnosti a kvalitu vody.8 Tento výzkum je poměrně známý, málokdo ale ví, že vodě také neprospívá líné povalování se v inteligentním člověkem navržených korytech. Zdá se totiž, že i právě díky velkému množství vodopádů je kvalita přírodní vody v Bosně a Hercegovině vysoká.
Voda je klíč. Voda je vše. Voda je základ. Voda je začátek a konec. Voda je očista a voda je rozplynutí se a odevzdání proudu života. Bez vody není život. Bez vody je sucho, v suchu roste agrese, strach, nedostatek. Voda je bohatství, dostatek, vláha, růst. Voda je (sou)cit, pohyb, osvěžení, skutečný pokrok.