cs fi de es de sv cs cs cs cs cs es cs it cs cs cs cs cs cs it es cs pt cs pl nl cs en cs fr cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs de en nds es cs cs cs hbs_lat cs cs hbs_lat cs cs en hbs_lat cs cs en es cs en es es cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs en en cs en es es cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs en fr cs en es es cs cs cs cs hbs_lat cs en zh cs en es es cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs lt en es cs en es es cs cs cs cs sk cs en cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs en es cs en es es cs cs cs cs cs cs cs en hbs_lat cs sk ja es cs en es es cs cs cs cs cs hbs_lat sk cs cs cs cs hbs_lat cs cs de ja cs en es es cs cs cs en cs cs cs hbs_lat cs cs en es cs en es es cs cs cs en cs cs cs cs en cs hbs_lat cs it it es cs en es es cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs pt it cs en es es cs es cs cs en cs it cs pt cs cs cs cs fr cs cs cs de de cs cs ru
Většina Evropanů pravděpodobně nikdy nehladověla jiným způsobem než dobrovolným půstem. Přesto se dnes v EU naprosto nedostatečně stravuje zhruba 33 milionů lidí a toto číslo s prohlubující se potravinovou krizí narůstá, a to i na bohatém Severu. Právě pandemii hladu, která v současnosti ohrožuje přes 800 milionů obyvatel planety, jsme se věnovali v srpnovém čísle 16, v němž jsme si všímali zejména situace přehlíženého globálního Jihu.
Nejen o nerovnoměrné spotřebě jídla a možnostech vymýcení podvýživy budeme diskutovat s Věrou Doušovou (Potravinová banka), Radimem Kotrbou (Katedra tropického zemědělství, ČZU) a Tomášem Uhnákem (AMPI).
Akce bude streamována na profil A2.
Diskusi podpořila Nadace Rosy Luxemburgové.
Literární procházky A2: #4 Literární Pardubice
Literární procházka po Pardubicích usiluje o to propojit zážitek z konkrétních míst v městském intravilánu se zážitkem z literárních textů autorů, kteří jsou svou tvorbou s Pardubicemi spojeni (Jaromír John, Vladimír Vokolek, Jiří Gruša, Jiří Pištora, Petr Kabeš). Nejde ani tak o to nacházet “autentická” místa, jež tvoří materiální předobrazy literárních textů nebo se váží ke konkrétním životním epizodám zmiňovaných autorů, ale pokusit se pomocí společného průchodu městem za doprovodu koláže složené z krátkých literárních ukázek poukázat na paralely mezi faktickým místopisem Pardubic a fiktivní topologií vybraných literárních děl.
Sraz ve 14 hod ve vstupní hale Hlavního nádraží v Pardubicích pod horoskopemDélka trasy cca 8 km, trasa je vhodná pro kočárky.
Vstupenka nezahrnuje jízdenku do Pardubic a MHD.
Projekt podpořilo Ministerstvo kultury ČR.
Příběh československé radikální levice nebyl dosud v dostatečné míře prozkoumán a z velké části stále čeká na zpracování. Čím se vyznačovalo myšlení a jednání, které zleva (a někdy i zevnitř strany) kritizovalo politiku KSČ? A jak si vedla radikální levice v posledních třiceti letech? Odpovědi na tyto otázky by měly zaznít na diskuzním večeru A2 kulturního čtrnáctideníku. Debatovat bude historička Kristina Andělová, historik Jan Mervart, filosofka Ľubica Kobová a politolog Ondřej Slačálek. 19. 4. od 18 h v Komunitním centru Zdena, Tusarova 41, 17000 Praha.
Diskusi podpořila Nadace Rosy Luxemburgové.
Etika literatury: jsme beznadějní elitáři? Čtenářský klub A2
Etika literatury: jsme beznadějní elitáři?
Diskuse Čtenářského klubu A2 + uvedení nového čísla A2
„Díky schopnosti přisvědčit tomu, co je nahodilé a nekoherentní na nás samých, můžeme být schopni přisvědčit i druhým.“— Judith Butler
Má kvalitní literatura šanci vykročit z elitního prostředí, získat relevanci mimo okruh znalců a proměňovat životy? V první části Čtenářského klubu A2 budeme mluvit o knize Intelektuálové a masy, v níž John Carey obviňuje modernistickou literaturu ze záměrného elitářství. Poté přejdeme k obecnějším otázkám nad texty z nejnovějšího čísla A2: Dokážou literární díla rozšířit a tříbit naše představy o tom, jak mohou lidé z nejrůznějších sociálních skupin vést svůj život, a nenechat se naopak vést životem? A dovedeme dnes vůbec o literatuře uvažovat v etických kategoriích?
Diskutovat budou Ondřej Beran, Blanka Činátlová, Eva Klíčová, Jan Kolář, Josef Šebek a Michal Špína.
úterý 2. listopadu 2021, 18:00Vysoká škola kreativní komunikace, Na Pankráci 420, Praha 4, přízemí
Akci podpořila MČ Praha 4
Čtenářský klub A2: Výuka literatury
Když si na konci šedesátých let známý francouzský literární teoretik Roland Barthes pročítal učebnice literatury, kladl si otázky, co z četby přetrvá a proč nás literatura přitahuje i po konci povinné školní docházky. Navrhl i konkrétní možnosti, jak by se ve výuce mělo s uměleckým textem zacházet – například opustit od zaměření na kanonickou literaturu a literární historii.Výuka literatury na českých školách je i o víc než půlstoletí později literární vědou, zdá se, netknutá. Patří vůbec teorie k výuce literatury? A jak souvisí se čtenářskou zkušeností? Je státní maturita skutečně tím nejzásadnějším problémem, který ovlivňuje výuku literatury? A proč by měla být schopnost uvažovat o literatuře vůbec součástí středoškolské výuky?
Nejen na to se pokusíme odpovědět v diskusi na téma VÝUKA LITERATURY ve čtvrtek 10. září od 18 hod. VŠKK, Na Pankráci 420, 140 00 Praha 4-Nusle
Hosté:Petr Bílek, FF UK, Praha
Andrea Králíková, FF UK, Praha
Jiří Koten, PF UJEP, Ústí nad Labem
Moderuje Blanka Činátlová, A2 kulturní čtrnáctideník a FF UK, Praha
Diskuze A2: Nadějné vyhlídky?
Isa Knilli, enviromentální aktivistka
Petr Doubravský, aktivista a člen iniciativy Fridays for Future
Matěj Metelec, redaktor kulturního čtrnáctideníku A2
Středoškolské stávky Fridays for Future se 15. března zúčastnilo podle odhadů po celém světě asi 1,4 milionů studentů. A vzhledem k jejímu úspěchu dokonce i v aktivisticky opatrné České republice je jasné, že se mezi mladými lidmi něco děje. Příslovečné „budoucí generace“ si k překvapení a nelibosti mnoha příslušníků generací starších vzaly slovo a řekly rozhodné „ne“ tomu, aby se politické a ekonomické elity dál tvářily, že klimatická změna pro ně není téma. Mládež je přinejmenším od studentských revolt roku 1968 považována za samozřejmý subjekt požadující politickou změnu, v českém prostředí ale zatím mezi středoškoláky šlo spíš o vymezování se vůči režimu minulému. Co je příčinou této náhlé proměny? A jaké jsou vlastně cíle environmentálně aktivizovaných mladých lidí? Vedle nadšení, se mohou objevit i skeptické otázky a budoucnosti hnutí bez vlastních mocenských ambicí, a tedy i ochoty krom protestu přinášet vůli k vlastnímu řešení. V další A2 debatě v HaDivadle se budeme o příležitosti březnové premiéry Büchnerova apelativního dramatu Woyzeck ptát nejen, jak místo klimatu změnit systém, ale také zda nejsou všechna hnutí nesená generačním konfliktem odsouzena vyprchat, když jejich aktéři dospějí.
Debata nejen k premiéře hry Woyzeck, VSTUP VOLNÝ
@HaDivadlo, scéna Centra experimentálního divadla, p. o.
Nač pistole, když máme slova?
Čtenářský klub kulturního čtrnáctideníku A2
Kulturní čtrnáctideník A2 uvádí autorské čtení Ivana Medešiho a Milo Janáče s podtitulem "Z karpatskej medveďoprcaniny do srbskej psojebiny"
Jak se z opileckých historek a příběhů okresních lůzrů dělá literatura? A nabízí se v periferních oblastech středovýchodní Evropy vůbec jiný materiál? Jaký je dnes úděl spisovatele na východoslovenském maloměstě nebo na venkově v severním Srbsku? Jak se píšou a vydávají knihy v jazyce, kterým mluví jenom několik vesnic? A co se stane, když se dva spříznění autoři potkají poprvé naživo?
Své texty přečtou a besedovat budou Ivan Medeši, píšící ve vojvodinské rusínštině, a Milo Janáč z východního Slovenska. Tlumočit bude Maroš Volovár, slovenský překladatel a vydavatel Medešiho knih. Moderuje Michal Špína.
Pátek 8. února, 19:00, suterén Café Lajka (U Akademie 11, tram Letenské náměstí)
Diskuze A2: Třída a demokracie
Petr Bittner, komentátor Deníku Referendum a filosof
Matěj Metelec, publicista a redaktor A2
V době, kdy psal Maxim Gorkij své Maloměšťáky, byla střední třída i v zemích na západ od Ruska stále jen tenkou a nesebevědomovou vrstvičkou mezi panující buržoazií a čím dále lépe organizovanou dělnickou třídou. Po druhé světové válce ale přišel její skoro až nečekaný nástup. Růst směrem nahoru i směrem dolů z ní udělal ve zlatém třicetiletí hlavního spotřebitele a určil povahu poválečného kapitalismu. Z politického hlediska lze bez nadsázky říci, že to byla střední třída, která formovala demokracii tak, jak ji známe. Přesto však byla její identita vždy nejistá, proměnlivá a rozplývající se. Vedle dělnictva a buržoazie jako by se vždycky definovala tím, čím nebyla. S nástupem globalizace přišel i pro střední třídu a možná právě pro střední třídu věk nejistoty. Standardy, které se jí zdály být zaručeny, najednou mizí, ať už se jedná o bydlení, práci nebo životní úroveň. S tímto jde ruku v ruce krize demokracie, nástup populistů a rozklad tradiční pravolevé politické škály. V další A2 debatě v HaDivadle se budeme mimo jiné ptát, jak se pojí politika s třídní identitou a co tuto identitu zakládá? Hodnoty, životní úroveň, nebo spíše symbolický status? Stala se levicovost elitním statusem? Bude pravice buď extrémní, nebo nebude vůbec?
Debata nejen k premiéře hry Maloměšťáci, VSTUP VOLNÝ
@HaDivadlo, scéna Centra experimentálního divadla, p. o.
Čtenářský klub kulturního čtrnáctideníku A2
K příležitosti vydání A2/25 s tématem Neviditelné vzpoury, které se snaží nasvítit teoretickou produkci anonymního radikálně levicového kolektivu, jenž vystupuje jako Neviditelný výbor, se uskuteční diskuse, jež by měla reflektovat „(ne)důležitost“ těchto levicových teoretiků insurekcionismu pro strategie a taktiky sociálních hnutí. Jaká jsou filosofická a mystická východiska věčně skrytých autorů a jakým způsobem se vyvíjejí jejich esejistické pamflety od vydání jejich slavné a diskutované prvotiny Vzpoura přichází? Jak vypadá radikálně levicová kritika radikální levice od ambiciózních autorů, kteří se snaží svými knihami oslovit povstalce celého světa a věří tomu, že vytvářejí funkční manuál vzpoury, jež může ústit v revoluci?
Diskutovat budou redaktoři kulturního čtrnáctideníku A2 Lukáš Rychetský a Matěj Metelec a redaktor komentářového deníku Alarm Pavel Šplíchal.
Organizováno s podporou MČ Praha 4
Čtenářský klub kulturního čtrnáctideníku A2
Čínský spisovatel Liou Cch’-sin ve své monumentální trilogii Vzpomínka na Zemi vykresluje vesmír jako temný les, do něhož vstupuje křehké a bezbranné lidstvo. Próza je fascinující spekulací o osudech celých civilizací v konfliktech, jež nemohou být metaforami těch, které známe. Ve vesmíru můžeme totiž očekávat jedině neočekávatelné.
„Vesmír je podle Lioua fascinující svou chladnou, precizní, velkolepou krásou, ale zároveň je velkolepým způsobem hrozivý a ničivý. Autorova bezmála dvoutisícistránková spekulace o podobě možného budoucího konfliktu s mimozemskou civilizací představuje pro žánr kosmické science fiction zlomový revizionistický text.“ Antonín Tesař
„Proč chtějí vlastně lidé navázat komunikaci s mimozemskými bytostmi, když střety civilizací v lidských dějinách vedly vždy ke zničení méně rozvinutých společenství těmi silnějšími? Jak podle něj totiž vyplývá třeba z éry evropské kolonizace afrického či amerického kontinentu, příchod jiné civilizace většinou pro domorodce znamená záhubu.“ Jan Bělíček
Diskutovat o knize budou Antonín Tesař a Jan Bělíček
Organizováno s podporou MČ Praha 4
Diskuse A2: O využití psychedelik v psychiatrii a péči o duševní zdraví
Moderovaná debata ve spolupráci s časopisem A2
Aktuální téma, které se zabývá tenkou hranicí mezi normalitou a duševní nemocí, a reflektuje fakt, že v posledních letech se mění pohled na obtížné psychické stavy i na péči o ty, kteří jimi trpí. Jaký je problém v nedostatku příležitostí s někým si popovídat, někomu se svěřit, najít někoho, kdo naslouchá. Jak by moderní péče o duši mohla v budoucnu vypadat – jak je v některých případech už teď uplatňována? O léčbě úzkosti i o tom, co čeká nastupující generaci.
IVANA ŠPILLEROVÁ, členka terenního týmu Centra duševního zdraví v Brně, autorka kvalitativního výzkumu na téma zkušenosti s psilocybinem z dlouhodobé perspektivy.
JINDŘICH JAŠÍK, autor autobiografické knihy Cesta ze schizofrenie.
VÍT POKORNÝ, filozof, autor knihy Myslet z psychedelických zkušeností.
MICHAELA VIKTORINOVA, klinická psycholožka, podílí se na výzkumu s užitím psychedelik v Národním ústavu duševního zdraví
Martina Faltýnová, A2 kulturní čtrnáctideník
Moderovaná diskuze je součástí doprovodného programu výstavy Topografie pozornosti – Zpřítomnění v Galerii Hraničář v rámci festivalu FIK 2018.
mediální partneři / spřátelené instituce
© 2005–2017 A2 kulturní čtrnáctideník • ISSN 1803-6635 • A2, o.p.s., Na Květnici 700/1a, 140 00 Praha 4 • mail[at]advojka.cz • Design by Parallel Practice feat. Mütanta • Program by delikates