cs en cs cs cs pl cs cs cs cs sl fr de it de cs cs cs pl cs cs cs cs sl fr de it de cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs pl pl pl cs cs cs pl fy en sk pt als eo en en sv fr de de fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en fr it fr de en fr sv en cs sk hbs_lat cs cs id cs cs cs pl cs cs cs cs sl fr de it de en
Je těžké určit toho, kdo stál na úplném počátku. Snaha aktivně udělat něco pro záchranu pomalu chátrající budovy zámku svedla dohromady několik jedinců, kterým tato situace nebyla lhostejná. Teprve na prvních schůzkách se ale jednotlivé názory sjednocovaly a formulovaly do jasnějších podob. Nejvíce iniciativy v té době přinášely dvě osobnosti, které se od samého začátku staly přirozenými lídry tohoto seskupení. Jarmila Pokorná, v té době místostarostka města, která měla ve své gesci oblast kultury, a měla bezesporu nejvíce informací o postoji oficiálních zástupců města v této záležitosti, a Jiří Zapletal, herec, holešovský rodák, vynikal zase svým úsilím a neutuchající energií, kterou motivoval ostatní společníky. Aby byl ale hlas této skupiny akceptován, bylo nutné vyřešit i potřebné oficiální povinnosti. Proto bylo založeno občanské sdružení, které dostalo název Castellum Holešov.
V brzké době se podařilo díky počátečnímu propagačnímu úsilí rozšířit členskou základnu sdružení na více než 150 lidí. Byli mezi nimi i holešovští rodáci, žijící v daleké cizině, kteří se připojili formou finančních darů pro vznikající spolek.
První akce a počáteční činnost spolku
V březnu 2005 převzalo město zámek do svého vlastnictví.  Castellum bylo iniciátorem a hlavním organizátorem Dne otevřených dveří, v němž měli občané možnost již 1. května se přesvědčit o skutečném stavu budovy, která byla pro ně několik let nepřístupná.  Dá se říci, že již v této chvíli splnilo Castellum jeden ze svých základních cílů, které si stanovilo při svém založení.  Proto byla jeho další činnost zaměřena na podporu a spolupráci s městem při přípravě rekonstrukce objektu a zejména plánů budoucího využití zámecké budovy i zahrad. V této fázi se nejvíce angažoval Jiří Zapletal, který na rozdíl od představ architektů prosazoval zachování jeviště ve velkém sále.
Zpočátku nebylo ještě stanoveno konkrétní využití zámeckých prostor po jejich rekonstrukci. Uvažovalo se mimo jiné i o jeho nabídnutí krajskému úřadu ve Zlíně, který rovněž v té době teprve řešil své kompetence a hledal prostory pro kongresové centrum kraje.
Ve studii s návrhem rekonstrukce a využití zámku nabídl optimální řešení, dokonale vystihující potřeby města, architekt  Ladislav Pastrnek, holešovský rodák, v té době pracovník zlínského S-projektu. Podle této studie, upravené podle připomínek investora, byly vypracovány i prováděcí plány celé akce.
Dříve, než začaly práce v budově zámku, proběhla základní údržba zámecké zahrady ve spolupráci s odborníky z Vysoké školy zemědělské v Lednici, která se jako jediná u nás zabývá rekonstrukcemi historických zahrad.
V období probíhajících oprav zástupci Castella většinou nebyli zváni na jednání a kontrolní dny, neboť město jako investor o to neprojevilo zájem, takže Castellu ani neposkytovalo informace o jejich termínech. Jen příležitostně se jich zúčastnil neúnavný Jiří Zapletal.  Činnost spolku byla v té době zaměřena jiným směrem, který si určila ve svých stanovách – přispívat k rozvoji kulturního života ve městě.
Další činnost a její vývoj
Do čela předsednictva sdružení byl zvolen Jiří Zapletal. Bylo pro to několik dobrých důvodů, mimo jiné jeho osobní kontakty v kulturní oblasti, zejména mezi známými pražskými herci. Sám působil jako herec v několika divadlech, především v severočeském Mostu a Liberci, ale vystupoval i na pražských jevištích. Díky tomu mohl přivádět do Holešova řadu špičkových umělců, kteří svými pořady obohatili holešovskou kulturní scénu. Byla mezi nimi i Gabriela Filippi, Hana Maciuchová, Bohumír Švarc, Rudolf  Pellar  a další.
Ze spolkové pokladny, dobrovolných finančních příspěvků a sbírek přispívalo Castellum svým skromným podílem i na probíhající opravy zámku investicemi do nákupu věžních hodin a restaurování historických venkovních vrat hlavního vchodu.
V dalším období své činnosti se spolek rozhodl pořádat pro své členy a příznivce jednodenní zájezdy do historických míst se vztahem k Holešovu. Rovněž plesovou sezónu obohatil svým vstupem a výbornou organizací každoročních zámeckých plesů, které pořádá se svými partnery. Zájezdy i plesy si již získaly okruh svých stálých návštěvníků.  Informace o své činnosti prezentuje Castellum ve svém Zámeckém zpravodaji, který vydává nejen pro své členy dvakrát ročně a který se včetně obrazové přílohy stává oblíbenou četbou těch, kteří mají zájem seznámit se s historií i současností zámku.
JUDr. Jarmila Pokorná (1951), právník, řadu let působící též v místní politice, zejména ve volených funkcích na městském úřadě. S Jiřím Zapletalem též reprezentanti Castella  při úředních jednáních i společenských akcích.
Mgr. Jiří Zapletal (1929 – 2011), herec, spisovatel. Energický vyjednavač a prosazovatel názorů společnosti na dění kolem zámku.
JUDr. Lubomír Bartošek (1928 –2014), právník se sportovní minulostí, regionální historik, heraldik a vtipný glosátor všeho dění kolem něj.
Mgr. Jaromír Gogela ml. (1947), profesor gymnázia, znalec místní i okolní flóry.
RNDr. Miroslav Dědič (1954), pedagog a vedoucí oddělení na střední a vyšší policejní škole.
Mgr. Rudolf Seifert (1960), jeden z významných kulturních pracovníků města, redaktor místních periodik, malíř a fotograf, od roku 2014 starosta města.
Miroslav Olšina (1949), archivář, hudebník a amatérský historik se zaměřením na fotografickou dokumentaci historie města a jeho obyvatel.
Návrh na založení kroniky spolku byl několikrát v minulosti diskutován na schůzích předsednictva. Nikdy k tomu ale nedošlo. Teprve na schůzi, která se konala 13. března 2017 v kavárně Cinema Cafe bylo rozhodnuto o zavedení spolkové kroniky a kronikářem byl jmenován Miroslav Olšina, jeden ze zakládajících členů spolku. Byl pověřen vedením kroniky, což je nelehký úkol, vzhledem k tomu, že bylo nutné nejdříve zpracovat retrospektivní zápisy o činnosti společnosti v letech 2004 – 2016.