cs cs cs cs en hbs_lat cs cs nds cs sl en en en cs cs de cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs en cs cs cs es cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs da cs cs cs cs hu cs cs cs cs es cs cs
Skenováním mozku lze zjistit, jak jsme náchylní k depresi – výsledky studie ELSPAC | Populační studie | CELSPAC | RECETOX
Přejít k obsahu | Přejít k hlavnímu menu
Zákoutí lidské mysli mohou být všelijaká, denně na ně má vliv mnoho faktorů a podepisují se do nich různé události. Dnes ale víme, že k formování lidské psychiky, například náchylnosti k depresi, mohou přispět již stresové události u matky v době těhotenství.
16. 8. 2018 Eliška Hrežová
Původní účastníci studie ELSPAC vyplňovali celou řadu dotazníků. Jeden z nich u maminek sledoval míru stresu, kterému jsou vystaveny v těhotenství. Měřena byla pomocí množství stresových situací, jakými jsou například rozvod, smrt blízké osoby nebo přemýšlení o potratu. O téměř 25 let později jsme spolu s vědeckým týmem na pracovišti CEITEC MU pod vedením Kláry Marečkové oslovili jejich děti a získali biologická a zobrazovací data založena na skenování mozku. Náchylnost k depresi pak byla zjišťována pomocí dotazníků. V tunelu magnetické rezonance účastníci strávili okolo 45 minut. Během této doby bylo pořízeno několik snímků k určení množství šedé a bílé hmoty nebo snímky, které sledovaly reakci mozku na negativní nebo neutrální obrázky.
Z dřívějších výzkumů ve světě vyplynulo, že pacienti, kteří trpí depresemi, mají jiné množství šedé hmoty v určitých oblastech mozku oproti zdravým lidem. Tato místa se stala předmětem zájmu i ve studii VULDE. Hlavním cílem bylo propojit data o stresových událostech z dotazníků matek se skeny mozku jejich potomků v mladé dospělosti spolu se zjištěními z dotazníku o náchylnosti k depresi a zjistit tak, jestli existuje spojení mezi stresovými událostmi v těhotenství a náchylností k depresi u potomků.
U tří oblastí v mozku se ukázalo propojení se stresem matky v těhotenství. Pokud matka prožívala v těhotenství nějaký typ stresu, měly děti v těchto oblastech méně šedé hmoty. Automaticky to však neznamená, že se deprese musí rozvinout. Náchylnost k ní a její vznik ovlivňuje celá řada dalších faktorů. I proto se Klára Marečková bude výzkumu deprese ve spolupráci s účastníky studie ELSPAC i nadále věnovat.
Studie VULDE propojila data z dotazníků matek studie ELSPAC se skeny mozku jejich dětí získaných o 25 let později.
Stres v těhotenství zvyšuje náchylnost k depresi u potomků v dospělosti.
Děti matek vystavených stresu v době těhotenství mají méně šedé hmoty mozkové v některých  oblastech, které jsou s depresí spojeny.
MAREČKOVÁ, Klára, Anja KLASNJA, Petra BENCUROVA, Lenka ANDRÝSKOVÁ, Milan BRÁZDIL a Tomáš PAUS. Prenatal Stress, Mood, and Gray Matter Volume in Young Adulthood. Cerebral Cortex [online]. 2018, , - [cit. 2018-08-09]. DOI: 10.1093/cercor/bhy030. ISSN 1047-3211. Dostupné zde.
WIESNEROVÁ, Ema. Náchylnost k depresím vzniká už v těhotenství. Online.muni.cz [online]. Brno, 2017 [cit. 2018-08-09]. Dostupné zde.
Náchylnost k depresi vzniká už v těhotenství. Autor Masarykova univerzita, Lenka Kožuchová. Muni : měsíčník Masarykovy univerzity. Dostupné zde a z Digitální knihovny fotografií MU pod CC BY 3.0 CZ, licenční podmínky jsou dostupné zde.
Sdílet Facebook Twitter LinkedIn E-mail
Jak udržet domácnost o něco zdravější a čistší? Stačí dodržovat pár jednoduchých rad
Už od poloviny července jezdíme k naším The Next Generation maminkám a v jejich domácnostech s malými dětmi odebíráme vzorky prachu. Vědci z nich následně analyzují chemické a mikrobiologické složení, aby dopodrobna věděli, co se se ukrývá v prachových částečkách.
Studie PROSECO se blíží do finále. Ukazuje dynamiku protilátek proti viru SARS-CoV-2 v české populaci
Dlouhodobá studie PROSECO (Prospektivní studie) už od října roku 2020 zkoumá dynamiku vývoje IgG protilátek proti onemocnění SARS-CoV-2 v české populaci. Prospektivní studie se blíží do finále a u účastníků probíhá poslední třetí analýza vzorku krve.
Přichází sezóna jarních alergií
I přes aprílové počasí je jaro tady. Kromě procházek v rozkvetlé přírodě to ale znamená i příchod alergií. Počet alergiků v posledních dekádách stále roste. Podle odborníků nějakou formou alergie trpí až třetina populace, sezónními alergiemi zhruba 15 procent lidí.
Stravování v těhotenství ovlivňuje porodní váhu a výšku – výsledky ELSPAC
Jak se stravovaly těhotné ženy z kohorty ELSPAC v postkomunistickém Československu a jaký vliv to mělo na vývoj jejich potomků? Na to se snažili odpovědět vědci v čele s Ondřejem Mikešem. Zjistili, že potomci žen, které se v průběhu těhotenství stravovaly spíše nezdravě, měli zpravidla nižší porodní váhu, výšku a také vyšší index, který ukazuje zralost a neurologický vývoj.
Dvakrát za rok vydáváme newsletter. Nenechte si ho ujít!
Tato stránka pro svoji funkci potřebuje JavaScript
© 2022 Masarykova univerzita
Facebook Instagram Twitter Youtube
Používáte starou verzi internetového prohlížeče. Doporučujeme aktualizovat Váš prohlížeč na nejnovější verzi.