cs cs tr es es cs cs cs cs fr fr en cs sk cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs it cs cs en cs cs cs cs cs cs de cs id cs cs fr fr en cs tr es es id cs cs fr fr en cs cs cs cs cs cs
V červnu tohoto roku proběhla v mediích zpráva o otevření nové stálé expozice Biskupství plzeňského a Západočeského muzea v Plzni, která je zaměřena na církevní umění. Ač se evropské město kultury 2015 nemůže pochlubit zrovna vysokým počtem věřících, navazuje vznik muzea na silnou křesťanskou tradici regionu.
Myšlenka výstavního prostoru prezentujícího sakrální umění plzeňského regionu není v západočeské metropoli nová. Již v 80. letech 20. století existovala v kvadratuře tamního kláštera františkánů glyptotéka, jež byla v 90. letech rozšířena a přijata pod křídla nově zřízeného biskupství. Pro špatný technický stav komplexu byla však po několika letech uzavřena. Současná podoba vzešla z projektu Atelieru Soukup, známému díky spolupráci s architektem Johnem Pawsonem při stavbě kláštera trapistů v Novém Dvoře. Tyto zkušenosti se pak promítly ve ztvárnění výstavního prostoru, na kterém je snaha o „velký styl“ patrná.
Expozice začíná v bývalé kuchyni, kde jsou kromě základních informací o budově a historii františkánů k vidění i archeologické nálezy. Přes letní refektář, který je určen krátkodobým výstavám, vede přímá cesta k ambitu obklopenému téměř šedesáti sochařskými díly. Na tématicky rozdělené ploše věnované apoštolům, evangelistům, Panně Marii, životu Ježíše Krista a ostatním světcům, lze spatřit gotický reliéf sv. Jiří z Malesic, nebo barokní sochy Petra Brandla z kláštera v Plasích. Lákadlem jsou však i neznámé práce, jako renesanční reliéf Korunování Panny Marie z Horní Bělé či dvojice barokních oltářů z kostela sv. Mikuláše v Plzni. Na ambit navazuje kapitulní síň s kaplí sv. Barbory, vyzdobená původní gotickou freskou s náměty ze života mučednice.
Část ambitu v prvním patře seznamuje didaktickou formou s průběhem liturgického roku, historií plzeňské diecéze i nejdůležitějšími poutními místy v okolí. Opodál zaujme nově zrestaurovaná knihovna s vtipně vyřešenou iluzivní výzdobou. Zlatým hřebem výstavy je ale klenotnice situovaná do míst klášterního špitálu nad kapitulní síní. Mezi padesáti třemi artefakty vyniká gotická monstrance z Malesic (včetně původního pouzdra), nejstarší dochovaná skříň k ukládání liturgických předmětů v Čechách a gotická kasule z Rokycan. Čestné místo v přilehlé kapli zaujímá Madona poleňská z dílny Lucase Cranacha st. Závěr expozice tvoří sál se třemi velkoformátovými plátny Karla Škréty, Petra Brandla a Václava Vavřince Reinera.
Dle oficiálních materiálů má být muzeum koncipováno jako soubor církevních reálií, které seznamují návštěvníky se světem křesťanů pomocí výtvarného a užitého umění. Autorský tým Luďka Krčmáře, Karla Soukupa a Jana Mergla si však naložil na bedra nesnadný úkol vykazující dílčí nedostatky. Složka výtvarně-historická a populárně-naučná nejsou vyváženy. Zcela opomenuty jsou některé stylové epochy, především klasicismus a směry 19. i 20. století. Tato skutečnost doslova paralyzuje v posledním sále, jež sice zpřístupňuje mistrovská plátna, ale pouze z doby barokní. Těžkopádné architektonické pojetí ambitu navíc zbytečně zatěžuje prostor a citlivý pozorovatel odhalí řadu hluchých míst. Chronologický vývoj umění od středověku po dobu současnou a jistou vyváženost tak lze sledovat jen v klenotnici.
I přesto, že milovník historie ztratí během prohlídky dějovou nit a občas zapláče nad opomenutím některých děl (např. socha sv. Ludmily od Jana Brokofa stojí jako dekorace bez popisky před pokladnami), stojí návštěva muzea za pozornost. Klášter františkánů je sám o sobě skvostem gotické architektury a pečlivý čtenář se při prohlídce dozví řadu reálií z dějin diecéze a ikonografie svatých. Velkým přínosem jsou pak nejen díla donedávna umístěná v Národní galerii v Praze, ale i málo známé práce z lokálních kostelů a kaplí, jež byly doposud uzavřeny v muzejních a diecézních depozitářích. Plánované rozšíření expozice v příští sezoně a vydání tištěného průvodce navíc slibuje zážitky i těm náročnějším.
publikováno na Artalk.cz 16/11/2012:
Plzeňští světci – umění svědci
Všechna práva vyhrazena. Bez předchozího písemného souhlasu autora je zakázáno jakékoliv další užití nebo distribuce publikovaného materiálu.
Označeno Artalk.cz, Recenze výstav, Západočeské muzeum v Plzni
Ozvěny exotiky v povodí Vltavy
Napsat komentář Zrušit odpověď na komentář
Vaše e-mailová adresa nebude zveřejněna. Vyžadované informace jsou označeny *
Uložit do prohlížeče jméno, e-mail a webovou stránku pro budoucí komentáře.
PhDr. Jan Štěpánek, Ph.D.
Narodil se v roce 1983. Po studiu výtvarné kultury na Západočeské univerzitě v Plzni pracoval v Moravské galerie v Brně. Později působil například v pražském Rudolfinu, na ČVUT v Praze nebo v časopisu Propamátky. Nyní uplatňuje své zkušenosti ve vlastním projektu CLOCK GALLERY. Odborně se zabývá hlavně kulturní historií české šlechty 17. – 19. století a na svém kontě má několik výstav a publikací. Dlouhodobě se podílí na vědeckých i populárně-naučných projektech, jako například na archivních rešerších v rámci NAKI nebo dramaturgii festivalu Procházky uměním. Spolupracuje například s rodinnými sbírkami Sternbergů, Národním památkovým ústavem či Správou Pražského hradu. Roku 2018 dokončil doktorské studium dějin umění na Univerzitě Karlově.
Andrea Steckerová Artalk.cz Baroko Dana Stehlíková Filip Plašil Ian Kennaway Irena Bukačová Jan Adolf Vítek Jan Bradna Jan Luštinec Jan Štěpánek Jilemnice Jitka Petřeková Kavánova galerie Krkonošské muzeum v Jilemnici Libor Šturc Manětín Marcela Rusinko Marie Nostitz-Rieneck Mariánská Týnice Muzejní pedagogika Muzeum umění Olomouc Městské muzeum Polná Národní galerie v Praze Národní památkový ústav Památková péče PROPAMÁTKY Recenze výstav Renesance Rozhovor Salmovský palác Sběratelství Strahovský klášter The Friends of Czech Heritage The National Trust Užité umění Vzdělávání Vít Vlnas Zejdlicové ze Šenfeldu Záboří nad Labem Zámek Hořovice Západočeská galerie v Plzni Západočeské muzeum v Plzni Štěpán Vácha Šárka Leubnerová
Archiv Vybrat měsíc Červen 2022  (1) Duben 2021  (1) Červenec 2020  (1) Květen 2020  (1) Listopad 2019  (1) Únor 2019  (1) Říjen 2018  (1) Červen 2018  (1) Červen 2017  (1) Prosinec 2016  (1) Duben 2016  (1) Prosinec 2015  (1) Únor 2015  (1) Listopad 2014  (1) Říjen 2013  (1) Srpen 2013  (1) Březen 2013  (1) Listopad 2012  (1)