cs de cs cs hbs_lat cs cs sv ml cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs pl cs cs en cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hu cs lt cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs sv ml cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs pl cs cs en cs cs cs cs sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sl cs cs et cs cs cs cs cs pl en cs pl cs cs cs de cs cs cs cs sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sl cs cs et cs cs cs cs cs pl en cs pl cs cs cs de cs cs en cs cs cs et fr cs cs es cs cs
Podle dřívějších právních norem mohly znak užívat pouze města. Uznány byly i historické znaky městeček, nikoliv obcí. Většina obcí, které chtějí užívat znak, popřípadě prapor, musí požádat o jeho udělení Poslaneckou sněmovnu Parlamentu České republiky. Zastupitelstvo Olšan tedy možnosti získat obecní znak a prapor využilo, protože obec doposud od svého založení používala jako obecní insignii pouze pečeť.
Svou pečeť používala obec od svého založení. Pečeť je kruhová, v pečetním poli bez štítu rozděleném na dvě poloviny je heraldicky vpravo strom, heraldicky vlevo sekera, kterou drží ruka jdoucí z okraje pečetního pole. Okolo mezi linkami a vnějším vavřínovým věncem je opis majuskulou:
Oba symboly na pečeti se řadí mezi tzv. mluvící znamení. Napřed se musel vykácet sekerou les, aby si zde lidé mohli obdělávat svá políčka. Strom souvisí přímo s názvem obce a je možný dvojí výklad. Buď se můžeme domnívat, že se u místního potoka dařilo olším, nebo jde
o spojitost s vedlejší obcí Habrovany. Při kolonizaci z jejího stromového názvu odvodili nově příchozí obyvatelé i název pro obec Olšany. Historikové se většinou drží verze, podle které dostala obec své jméno od mohutných olší, které rostly při vzniku ve „Žlebě“ podél potoka protékajícím vznikající obcí.
Návrh obecního znaku Olšan vychází z obecní pečetě (symboly), polohy obce a majitelů panství (tinktury).
Ve znaku jsou umístněny dva symboly: sekera a větev stromu. Sekera připomíná dřívější vykácení lesa. Symbol stromu olše zastupuje přímo název obce. Na pečeti je sice strom, ale z celé siluety stromu by nebylo příliš rozlišitelné, o jaký druh se jedná. Proto je použita větvička. Pro celkovou kompozici je rozdělení obecního znaku odvozeno z pečeti obce – štít poltěný. V heraldicky pravé čestnější polovici je název obce, vlevo pak sekera.
Tinktury obecního znaku můžeme odvozovat od bývalých majitelů a z polohy obce. Obec patřila pod pozořické panství, které bylo v držení Lichtenštejnů. Tito měli původní znak dělený zlato-červeně. Červenou barvu používáme pro levou polovinu se sekerou.
Rozsáhlý lesní katastr obce zastupuje tinktura zelená. Tato byla hlavní pro pravou stranu s větví olše. Podklad větve je zelený s větvičkou ve zlatém kovu.
Štít zelenočerveně poltěný, vpravo stříbrná větev olše se třemi listy a se třemi  zlatými šišticemi a jehnědami, vlevo stříbrná sekera se zlatým topůrkem.
Návrh obecního praporu vychází z navrženého a zvoleného obecního znaku a jeho barevného provedení. Byly použity dle znaku definované barevné pruhy doplněné hlavním symbolem.
Při popisu se místo zlaté používá žlutá a bílá. List praporu je rozdělen na dvě poloviny, sekera je vynechána, mluvící znamení – větev olše, je přenesena na list praporu.
List tvoří dva svislé pruhy, zelený a červený. V zeleném pruhu je bílá větev olše se třemi listy a se třemi žlutými šišticemi a jehnědami. Poměr šířky k délce je 2:3.