cs en en en hbs_lat cs ca pl es cs ms cs id cs cs en cs cs cs cs en pl it cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs it cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sv cs cs cs cs cs cs cs fr sl cs id en cs cs cs cs cs en en id cs en cs cs cs cs en pl it cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs id cs pl pl sk cs sk cs cs cs cs en cs cs cs cs en pl it hbs_lat cs cs cs cs cs hu cs cs cs
Voňavá a sladká skořice se používá zejména v pekárenství při výrobě různých cukrovinek, cereálií a dalších spíše sladkých potravin.
Populární je zejména v období Vánoc, ale lidé si skořici přidávají například do domácího jablečného štrůdlu či teplých nápojů.
Díky jejím účinkům na zdraví je skořice součástí celé řady potravin a produktů v oblasti zdravé výživy.
Cejlonská skořice je pro tělo ještě o něco prospěšnější. Třeba už jen v tom, že obsahuje nejméně toxického kumarínu (o něm níže).
Co přesně je cejlonská skořice?
Oblíbené koření skořice se získává z kůry rostliny známé pod názvem skořicovník, který se například v tradiční ajurvédské medicíně používá jako účinný lék při dýchacích a zažívacích potížích.
Charakteristickou vůni a chuť skořici dodává látka cinnamaldehyd, podle níž také získala své latinské jméno. Nejkvalitnější skořice pochází z osmiletých keřů skořicovníku.
Skořice se vyrábí tím, že se ořeže stonek skořicovníku, až zůstane vnitřní kůra. Z té se ještě odstraní zbytky dřevěných částí. Vnitřní kůra se poté suší tak dlouho, až vzniknou typické srolované tyčinky připomínající doutníky.
Skořice se prodává buď jako celé “tyčinky” nebo se usušená kůra mele na jemný prášek používaný jako koření.
Dva druhy skořice – pravá vs. falešná skořice
Pravá skořice, které se budeme v následujícím článku detailně věnovat, je díky svému původu označována jako cejlonská skořice.
Rozdíly mezi pravou a falešnou skořicí jsou velmi zásadní a nejedná se pouze o původ.
Té “falešné” z Číny totiž chybí jemná a sladká chuť cejlonské skořice a navíc obsahuje větší množství jedovaté látky kumarin.
Existují dva různé druhy skořice:
Cejlonská skořice pěstovaná na Srí Lance bývá označovaná také jako pravá skořice.
Tou falešnou je myšlen druhý rozšířenější druh skořice čínská neboli Cassia, která se pěstuje v Číně.
Falešná skořice je běžnější zejména kvůli podstatně nižší ceně. Jak se tyto dva druhy liší?
Cejlonská skořice má jemnější a sladší chuť a aroma.
Čínská skořice je chuťově výraznější, ostřejší a aromatičtější.
Pravá cejlonská skořice obsahuje minimum jedovaté látky kumarin, která poškozuje játra.
Čínská skořice je levnější a v obchodech běžnější.
Cejlonská skořice je světle hnědá a křehká na dotyk, má daleko jemnější chuť a aroma.
Čínská skořice je hrubší, má tmavší červenější barvu a usušená kůra tvoří žlábkovité trubky.
Zatímco cejlonská skořice se pěstuje pouze na Srí Lance, čínská skořice se pěstuje v Číně, Barmě, Indii a Indonésii.
Všimněte si, jak je cejlonská skořice křehká a jemná..
…a zde hrubá, na pohled až umělá, ale samozřejmě levnější čínská skořice.
Léčivé účinky cejlonské skořice
Léčivými účinky skořice se zabývají vědci po celém světě. Není na tom nic zvláštního, vždyť medicína využívá celou řadu léčivých bylin a rostlin.
Prospěšnější je cejlonská skořice, která obsahuje minimum jedovaté látky kumarin, a zato spoustu zdraví prospěšných látek.
Cejlonská skořice obsahuje celou řadu účinných a zdraví prospěšných látek jako silice, které obsahují cinnamaldehyd (aldehyd kyseliny skořicové, phellandrin a eugenol), bílkoviny, sacharidy, vlákninu, minerály (vápník, železo, hořčík, fosfor, mangan, draslík, měď, zinek, sodík, selen), nenasycené mastné kyseliny, vitaminy (C, E, K), lutein, betakaroten, kyselinu listovou a kyselinu pantotenovou.
Uklidňuje a dodává pozitivní energii
Reguluje hladinu cukru v krvi
Působí jako přírodní antioxidant
Pomáhá krevnímu oběhu a snižuje riziko vzniku srdečního onemocnění
Chrání tělo před oxidačním stresem
Má příznivý vliv na zažívání
Mírní bolesti žaludku a chrání před vznikem žaludečních vředů
Blokuje virus HIV před napadením buněk
Pozitivní vliv při léčbě rakoviny
Preventivně chrání před neurodegenerativními onemocněními
Zrychluje metabolismus a mírní chuť na sladké
Posiluje kognitivní a paměťové funkce
Snižuje hladinu cukru a cholesterolu
Vědci například prokázali prospěšný vliv skořice u cukrovky, jelikož snižuje hladinu cukru v krvi a zvyšuje citlivost na inzulin, hormonu odpovědného za transport krevního cukru z cév do buněk.
Částečně je dokonce skořice schopna napodobit a plnit funkce inzulinu. Podobné je to s regulací cholesterolu.
Patří mezi silné antioxidanty
Zkoumají se také antioxidační účinky skořice. Pravá skořice obsahuje antioxidant epikatechin, který se nachází v borůvkách, tmavé čokoládě a červeném víně.
Tato látka má velký význam, protože chrání tělo před oxidačním stresem. Skořice je lepší antioxidant než oregano a česnek.
Má protizánětlivé, antimykotické a antibakteriální účinky
Skořice má silné protizánětlivé účinky, pomáhá tělu zbavit se infekcí a udržet zdravé buňky, podporuje vylučování odpadních látek z těla ven a účastní se obnovení poškozených tkání.
Konzumací skořice lze zmírnit projevy vzniklého zánětu v těle.
Podporuje léčbu vážných onemocnění
Souvislost byla také nalezená při léčbě HIV díky obsahu látek zvaných flavonoidy, které virus blokují před napadením zdravých buněk.
Zkoumá se také vliv má skořice na léčbu roztroušené sklerózy a rakoviny.
Vědecké studie ukazují, že skořice brání růstu nádorových buněk. Skořice rovněž oddaluje projevy Alzheimerovy a Parkinsonovy choroby.
Bezpečné užívání a dávkování
S konzumací pravé cejlonské skořice nejsou spojené vedlejší účinky. U čínské je třeba být opatrný kvůli několikanásobně vyššímu obsahu jedovaté látky kumarin.
Vzhledem k tomu, že u levnější skořice není často znám nejen původ, ale ani obsah kumarinu, je doporučeno konzumovat maximálně 1 lžičku skořice denně.
U ověřené pravé cejlonské skořice lze použít až 2,5 lžičky denně bez obav o zdraví. To platí u dospělého člověka.
Má cejlonská skořice i negativní účinky?
Při rozumné konzumace skořice žádné vedlejší negativní účinky nehrozí.
Při nadměrné konzumaci skořice se však objevují informace, že by mohla:
zvýšit riziko vzniku některých druhů rakovin (např. rakovina plic, ledvin a jater)
vyvolat nepříjemnou alergickou reakci v ústech (otoky, pálení, svědění, bílé skvrny)
způsobit nízkou hladinu cukru (hypoglykémii)
Co je to kumarin a proč je škodlivý?
Kumarin je jedovatá látka, která se nachází primárně v čínské skořici.
Pravá skořice kumarin obsahuje sice také v minimálním množství a to cca 300 mg v 1 kg skořice, u čínské skořice je obsah až desetinásobně vyšší.
Ve větším množství je kumarin toxický a může poškodit játra. Jeho denní příjem by neměl překročit 0,1 mg na 1 kg tělesné váhy.
Dále může kumarin reagovat s různými léky (např. aspirin, ibuprofen, warfarin a další) a vyvolat zdravotní komplikace.
Kumarin obsahují i běžné potraviny jako mrkev, petržel, celer, pastiňák, tabák, vanilka, jahody, meruňky a řada bylin (tomka vonná, koriandr, lékořice, andělika, mařinka, komonice atd.).