cs cs cs cs cs sl cs nb cs cs cs de de de de cs cs cs sv hbs_lat cs cs cs cs cs cs cs cs de en en en fr fr en fr cs cs cs cs cs hbs_lat cs de it sl cs sl cs cs cs cs de cs cs cs id sl cs nb cs cs cs de cs cs en en en en en cs cs cs cs en cs nb cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl fy en sk pt als eo fr en fr it fr en sv fr de de fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en fr it fr de en sv fr de de fr cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs th en cs da cs pt zh es id fr es cs fr de cs en en cs da cs pt en es id ca es cs fr de cs da cs pt zh es id oc es cs fr de cs da cs pt en es id ca es cs de de cs cs nb cs cs cs sv hbs_lat cs cs sl cs cs cs cs eo hbs_lat ca de cs cs en cs cs cs
Před 12. stoletím nelze pro nedostatek věrohodných zpráv organisaci správního zřízení ve zdejší krajině sledovati. Vedly tu stezky v pohraničním hvozdě a při nich strážnice: v Suchovršicích, na Bohdašíně, ve Strážkovicích, v Zálesí, ve Střítěži. Od Rtyně k Úpici vedla poboční stezka „Trhovka kladská“. Na Úpě při stezce byl brod (u Sychrova) a ten byl patrně původem založení trhové osady a pozdějšího městečka Úpice. Jinak nejstarší osazení bylo v Batňovicích, v Zálesí a ve Svatoňovicích, což dokazují valy a tržiště a jména některých pánů jejich.
Ve 13. století kolem roku 1270 založen hrad Vizmburk na obranu proti nepřátelům, především Tatarům, a správa okolní krajiny ze Svatoňovic převedena tam. Obvod zboží Vizmburského byl: Úpice (jediné městečko), Batňovice, Bohdašín, Bohuslavice, Bohušín (kostel), Brusnice Německá, Havlovice, Kyje, Libňatov, Maršov, Petrovice, Radeč, Rtyně, Rubínovice, Sedloňovice, Slatina, Studenec, Suchovršice, Svatoňovice, Zálesí (kostel), později Kostelec a Lhota za Kostelcem.
V 15. století spojeno zboží Vizumburské s Náchodským. Vrchní správa byla v Náchodě, avšak v Úpici sídleli ode dávna někteří úředníci – ve dvoře sychrovském šafář, lesník, polesný, pivovarní, duchovní správce apod.
V měsíci červnu roku 1421, kdy sbírala se vojska domácí proti nepříteli, vtrhli Slezáci do Čech směrem k Úpici. Povraždivše bezbranné obyvatelstvo městečka i okolních vesnic a dvorců, drancovali a plenili na všech stranách a co vzíti nemohli, zapálili.
Když život svůj dokonal Jan Žižka z Trocnova, využil nesvárů v národě českém panující vratislavský biskup Konrád, vtrhl v měsíci srpnu 1425 s větším počtem vojska svého do Čech, pohubil Náchod a vypálil všechny vesnice v okolí odtud až ke hradu Vizmburku. Odtud táhl k Úpici a zde, jakož i v okolí jejím až ke Trutnovu vraždil a pálil, nalézaje v krajině té u katolických pánů Hynka z Dubé, seděním na Červené Hoře, a bratra jeho, seděním na Adrspachu, hojné opory.
Jako mnohá jiná místa v Čechách trpěla i naše obec ve válce třicetileté nájezdy vojsk domácích i cizích, zejména švédských. Dne 20. ledna 1627 vrazili sem od Frýdlantu Švédové a vydrancovali co mohli.
Roku 1632 v den 17. října Švédové vtrhli náhle i do Úpice, plenili opět, faráře Bernarda Sýkorského jali, svázali a na faře do neděle střehli. Když jimi trýzněn jsa 600 dukátů vyplatil, tu přivázali jej ke koni a uháněli s ním přes Skalku. Ve Zmolinách nad Suchovršicemi konečně ho z bambitek zastřelili.
Po bitvě na Bílé hoře připomínají se Suchovršice jako obec patřící k panství Náchodskému, zabavenému Albrechtu Janu Smiřickému, svobodnému pánu ze Smiřic, pánu na Kostelci nad Černými Lesy, Dubu a Náchodě, který panství toto držel společně a nedílně s blbým bratrem svým starším, Jindřichem Jiřím, po jejich otci Sigmundovi.
Cenným pramenem k dějinám stavu selského je tak zvaný Tereziánský katastr, jež obsahuje přiznávací tabellu z roku 1713 a okulární visitace z roku 1721.
Při pozemkovém katastru z roku 1714 u osady Suchovršice poznamenáno jest: Při této vesnici ani čtvrtý díl v takových místech neleží, kde by se pluhem orati mohlo, nýbrž jeden vrch nad druhým, mezi samými kryblicemi a drobným kamením leží, kdežto se mrva v putnách donášeti a na kolečku vyvážeti musí. K tomu země lehká, písčitá, která se ani na dva prsty orati nemůže a kdežto obilí pojednou do roka vyprahne, také od dlouho ležícího sněhu vyležené bývá. Jestli pak které stýblo zmnoží do drobného klásku, zrno nemnoho větší než kmín jest, a potom z mandele po 2 – 3 čtvrtcích vydává, což bídná živnost jest.
Josef II zavedl patentem ze dne 20. dubna 1785 katastr Josefínský. Každý pozemek obdržel své číslo topografické. Pro každou obec sdělány seznamy pozemků, rozvedených dle tratí. Kvota zdanění určena 13% hrubého výnosu.
Patentem Františka I ze dne 23. prosince 1817 zaveden katastr stabilní. Výsledkem měření katastrového, jež zakončeno roku 1843, jsou mapy stabilního katastru.
Do roku 1850 byla vrchní správa na zámku v Náchodě. Roku 1850 1. února připadly Suchovršice k podkraji Trutnovskému.
Zjednodušená verze stránek nejen pro seniory
měsíc Leden Únor Březen Duben Květen Červen Červenec Srpen Září Říjen Listopad Prosinec rok 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022
Sledujte informace z našeho webu na svých chytrých telefonech. Využívejte naši novou mobilní aplikaci – V OBRAZE.