cs cs cs cs cs cs la id cs cs cs nl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs nl cs cs cs cs cs cs cs cs it cs en en sv cs cs nb cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fr cs
Posledních pár let je součástí mé práce účast na seminářích a konferencích, na kterých často prezentují výsledky své práce učitelé. Je nejen zajímavé, ale i poučné sledovat přístupy a konkrétní způsoby prezentování jednotlivých vystupujících. Je to výborný způsob, jak se inspirovat úspěchem druhých a naopak vyhnout se dílčím problémům.
Všem, kteří ve svém zaměstnání prezentují nějaké myšlenky do auditoria bych rozhodně doporučil nastudovat pravidla, kterými bychom se při prezentacích měli řídit. Stačí zadat do internetového vyhledávače vhodná slova a dostaneme odkazy na mnoho článků od odborníků, kteří se touto problematikou zabývají. Za všechny doporučím např. desatero sepsané Robertem Křížem výstižně označené jako 10krát jak ano a jak ne.
Dnes je běžné, že se k podpoře přednášeného sdělení využívají technické prostředky, tedy přenosný počítač připojený k Internetu promítající obraz pomocí datového projektoru na velké plátno. Pojďme se podívat na některé tipy, které mohou prezentaci realizovanou za pomocí technologií didakticky podpořit a oživit.
Prezentační program je software, který umožňuje zobrazovat informace ve formě snímků, tzv. slideshow. Kvalitní prezentační program by měl umožnit vkládat a formátovat textové informace, vkládat obrázky a jednoduše připravenou prezentaci zobrazit neboli spustit. Dnes běžně používaným synonymem pro moderní prezentace se stal pojem powerpoint, kterým se označuje jak samotná prezentace (soubor s koncovkou PPT), tak softwarový nástroj sloužící k jejímu vytvoření. Poslední verze programu se jmenuje Microsoft Office PowerPoint 2007 a je vnímána jako nekorunovaný král této kategorie programů. Pro uživatele, kteří se spokojí s možností powerpointové prezentace pouze zobrazovat či tisknout – nikoli tedy vytvářet či měnit –, lze doporučit prohlížeč Microsoft PowerPoint Viewer 2007 stáhnutelný zdarma z webu společnosti Microsoft.
Pokud chcete ušetřit peníze, mohu vřele doporučit kancelářský balík OpenOffice.org, který je považován za tzv. alternativu ke komerčním kancelářským balíkům a jehož součástí je i prezentační program Impress. Ten umožňuje otevírat, resp. importovat, prezentace ve formátu powerpointu, standardně ale používá otevřený formátový standard OpenDocument. Kromě možnosti ukládání v již zmíněném formátu powerpointu umožňuje i velice jednoduchý export do formátu PDF. Díky propracovanému textovému editoru Writer, nezbytnému tabulkovému procesoru Calc, několika dalším nástrojům, plné lokalizaci do češtiny a nulové ceně je OpenOffice.org přímo ideální pro nasazení ve školním prostředí.
Pokud jste někdy sledovali prezentaci, která používala pro přechody mezi jednotlivými snímky trojrozměrných efektů (nejčastěji tvar oblíbené 3D kostky), patrně jste měli možnost sledovat prezentaci v Keynote od společnosti Apple. Tento velice zdařilý prezentační program je součástí kancelářského balíku iWork od stejné společnosti a je dostupný na počítačích Apple.
Poměrně zajímavou a přitom málo užívanou je možnost prezentovat pomocí prohlížeče formátu PDF. Velkou výhodou je, že vytvářet dokumenty ve formátu PDF, resp. exportovat do tohoto formátu, je dnes možné ve většině programů na zpracování textů či grafiky. Nejznámější prohlížeč formátu PDF Adobe Reader (dříve známý pod jménem Acrobat Reader), umožňuje přecházet na další snímek pomocí mezerníku a zároveň podporuje celoobrazovkový režim, který je určen právě pro prezentace. V textu mohou být samozřejmě obrázky i odkazy na Internetové stránky.
Pokud máte pocit, že Váš Adobe Reader je tak trochu bumbrlíček, tedy složitý a pomalý, můžete vyzkoušet výborný Foxit Reader. Opět se jedná o program zdarma, v tomto případě freeware, který je neuvěřitelně rychlý a navíc se nemusí instalovat. Program lze stáhnout například ze serveru Slunečnice.
Pokud chcete zkusit něco zajímavého a rádi experimentujete, určitě zkuste nějaký program pro vytváření myšlenkových map. V internetové encyklopedii Wikipedia je této kategorii programů věnována celá dlouhá stránka a zcela jistě si na ní některý vyberete. Mým oblíbeným je program FreeMind, který je dostupný zdarma (open source) a většinu běžných požadavků plní dokonale. Díky hierarchickému principu uspořádání myšlenkových map může prezentující osoba uzpůsobit průchod prezentací reakcím publika – může volit různé pořadí témat a některé větve stromové struktury vůbec neotevírat.
Zajímavou alternativou mohou být také on-line služby, které umožňují prezentovat z Internetu. Není tedy nutné instalovat žádný program, stačí přístup k Internetu a webový prohlížeč. Toto téma je ale již nad rámec tohoto článku.
Někdy není zbytí a některý dokument je nutné předvést v prostředí textového editoru. I s touto možností moderní kancelářské balíky počítají. Proto v jejich nabídce nalezneme možnost celoobrazovkového režimu, při jehož aktivaci se skryjí všechny panely nástrojů a pomocí tzv. horkých kláves, případně myši (klávesa Ctrl a současné rolování kolečkem myši), umožňuje měnit velikost zobrazovaného dokumentu.
Úplně stejně funguje prezentační mód u běžných webových prohlížečů. Jak Mozilla Firefox, tak Internet Explorer i Opera používají pro přechod do celoobrazovkového režimu klávesu F11.
Mezi dobré pomocníky při využívání audiovizuální techniky patří laserová ukazovátka. Na trhu jsou ukazovátka s tradičním červeným paprskem, ale i s paprskem zeleným. Ten je dle prodejců až třináctkrát lépe viditelný. Od roku 2006 se vyrábějí i ukazovátka s modrým laserem.
S kapesními dárkovými a upomínkovými ukazovátky je možné se setkat poměrně často. Většinou se ale nejedná o zařízení určená pro profesionální využití. Ta jsou dostupná až za poměrně vysokou cenu, často i několik tisícikorun. Některá mají zabudovaný malý motorek, který umožňuje paprsku vytvářet na plátně úsečku nebo kružnici. To je sice impozantní, při výuce ale málo využívané. Zajímavou kombinací může být teleskopické ukazovátko s laserem, které posouží i jako normální školní ukazovátko (zpravidla 50 cm dlouhé) a propisovačka v jednom.
Kvalitní laserové ukazovátko poznáte podle toho, že je označeno ochranou třídou, která se odvíjí od výkonu uváděného v miliwattech (mW). Zajímavá a pro mnohé patrně i překvapující může být pět let stará zpráva Hygienická stanice Hlavního města Prahy, která pojednává o nebezpečnosti kontaktu laserového paprsku se sítnicí lidského oka.
Ojedinělým výrobkem svého druhu je produkt s dlouhým oficiálním jménem Misrosoft Wireless Notebook Presenter Mouse 8000. Jedná se vlastně o bezdrátovou myš, která je určena k notebookům a nabízí chytře řešené ovládání prezentací s integrovaným laserovým ukazovátkem.
Laserová myš s rozlišením 1000 DPI připojitelná k počítači pomocí technologie Bluetooth by nebyla nic neobvyklého. Pokud však myšku v ruce otočíte „hřbetem dolů“, objevíte na spodní straně dalších šest tlačítek, které jsou určeny pro ovládání prezentací. Můžete tedy přecházet na další snímek, vracet se zpět, spouštět video, ovládat hlasitost nebo aktivovat laserové ukazovátko. Zatímco funkce tradičních tlačítek myši lze pomocí dodávaných ovladačů běžně nastavit dle libosti, prezentačními tlačítky lze ovládat pouze programy z balíku Microsoft Office. Naštěstí se na webu již objevil prográmek, který umožňuje rozšířit ovládání i na OpenOffice.org a Adobe Reader. Českou recenzi této zajímavé multifunkční myši najdete na serveru Svět hardware. Cena prezentační myši není bohužel nízká, zaplatíte za ni kolem šestnácti stovek.
Příkladem jiného bezdrátového zařízení na ovládání prezentací je Wireless Presenter Mouse TK-4300p od společnosti Trust. Jedná se o multifunkční zařízení: prezentér, optická myš s rozlišením 800 DPI, trackball a laserové ukazovátko v jednom. Díky integrovanému senzoru se trackball po zvednutí ze stolu automaticky přepne z režimu tradiční myši do režimu prezentér, ve kterém se kurzor myši ovládá pomocí trackballu, což je zjednodušeně řečeno kolečková myš na zádech.
Prezentující osoba se tedy může pohybovat volně po učebně až do vzdálenosti 15 metrů od vysílače Bluetooth zapojeného v dobíjecí kolébce a pohodlně pohybovat kurzorem myši po ploše. Navíc je samotný konektor Bluetooth možné z kolébky vyjmout a vložit jej do běžného USB konektoru počítače. Kolébka tedy může být například ve sborovně, o přestávkách myš dobíjet a učitel si s sebou do hodin může brát pouze USB konektor a myš. Osobně vyzkoušeno, geniální. Cena se pohybuje kolem jedné tisícovky.
Didaktických prostředků, které mohou podporovat výklad prezentujícího v průběhu prezentace, existuje samozřejmě více. Snažil jsem se vybrat ty, které jsou u nás dostupné. Na paměti je ale potřeba stále mít, že základem úspěchu je vzdělaný učitel s vypilovanými rétorickými dovednostmi respektující didaktické zásady.
NEUMAJER, O. Jak podpořit vlastní prezentaci. Nový Jičín : KVIC. Infolisty, duben 2008.
Předchozí Previous post: Interaktivní tabule – vzdělávací trend i módní záležitost
Další Next post: Sedm mýtů o informatice a ICT ve vzdělávání
Napsat komentář Zrušit odpověď na komentář
Vaše e-mailová adresa nebude zveřejněna. Vyžadované informace jsou označeny *
Rozhovory a podcasty – jaro 2022 10.6.2022
Počítač ve škole 2022: Proměny digitálního vzdělávání – akcelerace i stagnace 23.5.2022
Časopis Komenský: Rozhovor o digitálních technologiích ve vzdělávání 20.2.2022
Co se děje v digitálním vzdělávání 14.2.2022
Konference FutureEdu: Digitální občanství 16.9.2021
Konference FutureEdu: Digitální občanství – iTveSkole.cz: Konference FutureEdu: Digitální občanství
Časopis Komenský: Rozhovor o digitálních technologiích ve vzdělávání - Ondřej Neumajer - domovská stránka: Inkluzivní vzdělávání s využitím digitálních technologií
Ondřej Neumajer: Být digitálně gramotný už neznamená jen ovládat počítač
Jana: Být digitálně gramotný už neznamená jen ovládat počítač
Ondřej Neumajer: Inovované pojetí funkce ICT koordinátora/metodika
Zveřejněné texty podléhají (až na explicitně označené výjimky) licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 4.0 Unported.