cs cs en en sk cs de es es cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs nl cs cs en cs de cs cs hbs_lat cs sl cs cs cs cs cs cs cs hu cs cs hu
Etika těžby v lese, dálkový transport vody v jehličnanech a prokázání vlivu měsíce na mechanické vlastnosti dřeva, to jsou témata, kterých jsme se dotkli v rozhovoru s ekologickým fyziologem Václavem Krpešem.
Dálkový transport vody v jehličnanech se děje malými drážkami, tracheidy. Jsou to mikroskopické duté buňky, které jsou jedna na druhou napojeny. A musí vodu dostat až do koruny. U staršího porostu to může být 30 až 40 metrů, pokud to bude nějaká stará jedle, tak to může být až 50 metrů výšky. Probíhá to v celém kmeni dokonce i v jádrovém dřevě. Strom přechází jste klidové fáze do růstové fáze ve vegetačním období. V třeskutých mrazech nesmí dojít k vnitro celulární mu mrznutí, protože by se buňky potrhaly. Důležitá je periferie, kde jsou hibernované buňky, ale pořád je tam nějaké dýchání na základě nějakého minimálního metabolismu. V zimě strom dýchá.
Všimli jsme si, že strom bývá zmrzlý jenom v takovém pásu po obvodu.
Když je to zmrzlé, tak to neznamená, že je to mrtvé. Pokud je tam dost sacharidů, tak nitrocelulární mrznutí nezpůsobuje odumření buněk. Pokud se tvoří mrazové trhliny, jak jste říkal u jižní expozice, vzniká obrovský rozdíl teplot mezi zmrzlým dřevem a infračervenými paprsky.
Stromy mají sací buňky, jmenují se kořenový vlásek, má kratičkou životnost a stromy je pořád obnovují. Tato buňka je schopná ionty rozpuštěné ve vodě dostat do sebe až do cévního systému. Nelze ale říct, že voda pak jde přímo nahoru.
Je těžké prokázat vliv měsíce na mechanické vlastnosti dřeva. Já si osobně myslím, že tam nějaký vliv je. Pokud si vezmeme chemickou podstatu mikrofibril, v jakém jsou stavu, kolik je tam vody a celulózy. Já jsem vždycky tvrdil, že strom používá všechny fotoinformační systémy. Strom neustále vnímá přibývající světlo, jak vy říkáte novoluní. Jsou to pro něj celé řady signálu, strom má receptory v zelené kůře. Stromy tak získávají informaci, že se mají pomalu připravovat na sezónu, není to nějaký kus mrtvého dřeva. Je tady obrovská soustava podzemních a nadzemních částí orgánům, které tady tvoří celek velmi složitého systému.
Přál bych si, aby to bylo všechno jednodušší, ale příroda asi takto funguje.
Myslím si, že důležitá je celková kondice stromů, který musí zimu dobře přežít. Sledujeme celulózu, buněčnou stěnu, která je velice pevná. Ta definuje tu kvalitu.
Líbí se vám to? Doporučte tuto stránku přátelům…
Uložit do prohlížeče jméno, e-mail a webovou stránku pro budoucí komentáře.
* Označené položky jsou povinné.
Akát Akumulace Akumulační kamna Architektura Balkón Beton Blower door test Borovice Byty Cedr Celulóza Cena Crawl space Děti Dětské hřiště Dilatace Dlažby Dřevník Dřevo Dřevokazný hmyz Dřevostavby Dřevovláknité desky Dub Dveře Ekologie Elektroinstalace Fasády Filozofie Fixní okna Foukaná izolace Galerie Habr Hlína Hliněné omítky Hliněné panely Hračky Hřiště Hydroizolace Interiéry Interview Izolace Jasan Jilm Kachlová kamna Kámen Kamna Kluzný systém Komíny Konstrukce Koupelny Krbová kamna Krovy Kuchyně Kůra Len Levně Ložnice Marocký štuk Materiály Měsíční dřevo Mikroklima Minimalismus Modřín Nábytek Nadkrokevní izolace Nátěry Nízkoenergetický dům Obklady Ochrana Odpady Odvodnění Okna Olištování Olše Omítky OSB Ovčí vlna Oxid uhličitý Památky Parobrzda Pasivní domy Pěnosklo Podkroví Podlahy Posezení Pracovní desky Předstěny Přesahy Přírodní olej Přístřešky Recyklace Rekonstrukce Rekuperace Renovace Řezivo Rodinné domy Roubenky Rozhovory Rozvody Rybinový spoj Schodiště Sendvičové stavby Sesedání Šindel Sklepy Sklo Skříně Slaměné domy Slaměný dům Smrk Spoje Sporáky Sruby Staré dřevo Stavitelství Stěny Stodoly Stolařství Stoly Štramberk Střechy Střešní okno Stromy Stropy Sušení Světla Technologie Tepelné mosty Teplo Terasy Toalety Točivost USA Vlhkost Vytápění Vzduchotěsnost WC Zábradlí Zahrady Základy Zdraví Zelená střecha Zelená úsporám Zimní zahrada Životní styl Zvířata