cs cs cs id en pl cs cs cs cs it cs cs cs cs cs es cs cs cs cs cs cs de cs cs de cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl en nl cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat
Důvodem je oznámení Německa, že již v září bude mít plynové zásobníky, naplněné na 85% objemu, avšak nikdo netuší, odkud ten plyn Berlín dostal!
Asijský finanční server to ale práskl, Berlín podle serveru Nikkei nakoupil od Číny ruský plyn, který Čína momentálně nepotřebuje kvůli lockdownům v průmyslu. Čína plyn zkapalňuje a prodává do Evropy německým obchodníkům s plynem! Vyhodíte ruský plyn z Evropy dveřmi a on se vám zkapalněný vrátí z Číny oknem, ovšem s masivní přirážkou na ceně!
Pohádky a báchorky Fialovy vlády a evropských politiků o tom, jak budou hledat alternativní zdroje za ruská paliva skončily další absurdní blamáží, které se vlastně ani nejde smát, protože to není k smíchu, ale k pláči. Určitě jste zaregistrovali informace o tom, že v pondělí a v úterý spadly astronomické ceny za plyn a elektřinu na evropských burzách v Amsterdamu a v Lipsku o desítky procent.
A to zejména v návaznosti na neuvěřitelnou tiskovou zprávu německého ministerstva průmyslu, že navzdory předpokladům budou německé strategické plynové zásobníky naplněny na 85% již v průběhu září namísto až v listopadu. Na informaci zareagovaly obě zmíněné burzy propadem tržních cen plynu a rovněž i elektřiny, protože v Evropě se většina elektřiny vyrábí v elektrárnách, které spalují zemní plyn. Z tohoto důvodu je tak cena plynu a elektřiny úzce provázána.
Dosud není jasné, jestli tato zpráva znamená obrat k lepšímu, anebo se jedná o časovanou bombu, jejíž trhavý účinek pošle trhy a zejména ceny plynu na oběžnou dráhu okolo Země, protože zatímco někdo má radost a pociťuje úlevu, ekonomové v německých médiích už v úterý začali pokládat velice nepříjemné řečnické otázky, odkud vlastně Německo tak narychlo vzalo tolik plynu?
Nikde žádné volné kapacity na světových trzích nejsou, a takový objem znamená, že nějaký velký hráč na světovém trhu s plynem se musel vzdát svého kontraktu a přenechal ho Německu. Kdo by to mohl být? Na to se již od včera ptají v německých médiích odborníci a začíná z toho vylézat dohady a nehorázná drzost, že to může teoreticky i zamávat s německou vládou na mezinárodní sankční scéně. K čemu došlo?
Německo naplnilo zásobníky čínským LNG plynem, který dost pravděpodobně pochází z plynovodu Power of Siberia
Němečtí novináři vyštrachali na asijském burzovním serveru Nikkei informace ze 24. srpna tohoto roku, ve kterých se uvádí, že Čína se v tichosti a potají z největšího dovozce stala přes noc největším vývozcem zkapalněného plynu LNG na světě, a díky tomu může Evropě nabídnout záchranné plynové lano, protože Čína má dostatek plynu pro celou Evropu, a to hned ze dvou důvodů.
Poslouchejte dobře: Tím prvním důvodem jsou současné covidové lockdowny v Číně, které uzavřely fabriky, průmyslové závody a dopravu, takže Čína už najednou nepotřebuje tolik plynu. Druhým důvodem je něco ještě neuvěřitelnějšího. Čína, přestože je kvůli lockdownům její ekonomika suspendována, začala z Ruska plynovodem "Síla Sibiře" importovat obrovská kvanta zemního plynu, pro který ale není momentálně v čínské ekonomice žádné použití a čínské zásobníky jsou zcela plné. Server Nikkei si spočítal, kolik je jedna a jedna a odhalil, k čemu došlo. Pojďme si ocitovat, co analytický japonský burzovní server Nikkei napsal:
Čína nabízí Evropě záchranné energetické lano v podobě dalšího prodeje LNG
Čínská společnost JOVO Group, významný obchodník s LNG, nedávno oznámila, že přeprodala náklad LNG nejmenovanému (pozn. podle informací německých novinářů to byl zřejmě německý plynárenský gigant Uniper) evropskému kupci. Jeden z obchodníků s futures v Šanghaji řekl deníku Nikkei, že zisk z takové transakce by se mohl pohybovat v desítkách milionů dolarů nebo dokonce dosáhnout 100 milionů dolarů.
Největší čínská ropná rafinerie Sinopec Group na dubnovém hovoru k výsledkům hospodaření rovněž přiznala, že "přebytečný" LNG směrovala na mezinárodní trh. Místní média uvedla, že jen Sinopec prodal 45 nákladních tankerů s LNG, tedy zhruba 3,15 milionu tun. Celkové množství čínského LNG, které bylo dále prodáno do Evropy, pravděpodobně přesahuje 4 miliony tun, což odpovídá 7% evropského dovozu plynu v pololetí leden - červen. Co tedy vedlo jinak vždy energeticky hladovou Čínu ke změně kurzu a k tomu, že se prakticky přes noc stala prodejcem?
Za prvé, její pomalá ekonomika. Reálný růst hrubého domácího produktu za první pololetí činil pouhých 2,5%. "Covidové lockdowny ve městech vedly k poklesu poptávky po průmyslových palivech a chemikáliích, což následně vedlo k nižší poptávce po plynu v prvním pololetí," uvedl Xuelian Li, vedoucí analytik výzkumného institutu Marubeni. "Nevypadá to, že by se ve druhém pololetí výrazněji zvýšila," dodala.
Druhým důvodem je nařízení ústřední vlády posílit výrobu energie, včetně uhlí. "Důraz je nyní kladen na energetickou bezpečnost více než na snižování ekologické stopy," uvedl Mika Takehara, vedoucí výzkumný pracovník Japan Oil, Gas and Metals National Corporation. Například provincie Šan-si letos zvýšila produkci uhlí o 100 milionů tun na 1,3 miliardy tun a podle místních médií přidá v roce 2023 dalších 50 milionů tun. Rozšiřuje se také vlastní těžba plynu v Číně. Podle plynárenské poradenské společnosti Sia Energy se očekává, že domácí produkce plynu v roce 2022 meziročně vzroste o 7%. Naopak dovoz LNG do Číny z USA se v tomto roce pravděpodobně sníží o 20 %.
Snížení čínského dovozu má dopad na mezinárodní ceny. Ceny LNG v Asii se v současné době pohybují kolem 45 dolarů za milion britských termálních jednotek - o více než 10 dolarů levněji než evropský zemní plyn, který se prodává za více než 60 dolarů za milion BTU. Rozdíl v cenách odráží rozdíl v poptávce. V loňském roce, kdy Čína agresivně nakupovala na spotovém trhu, byly asijské ceny vyšší než v Evropě. Dnes je poptávka v Evropě. Podle amerického Úřadu pro energetické informace jsou dodávky ruského plynu do Evropy na 40-letém minimu. Plyn proudící plynovody tvoří jen 20 % toho, co před rokem.
Evropa na nedostatek ruského plynu, od kterého se dobrovolně a rozhodnutím Rady EU odstřihla kvůli ruské invazi na Ukrajinu, reagovala nákupem LNG na spotovém trhu - bez ohledu na vyšší ceny - a dohodla se, že do března příštího roku sníží spotřebu zemního plynu o 15%. Díky těmto mimořádným opatřením se Evropa snaží přečkat nadcházející zimu, i když průtoky v plynovodech budou o 80% nižší než v normálních dobách.
Vždy však existuje možnost, že dovoz plynu z Ruska nakonec klesne na nulu, uvedl Toshiyuki Makabe, analytik společnosti Goldman Sachs. V takovém případě by Evropa musela nakoupit téměř vše, co zbylo na spotovém trhu - což je nereálný úkol. Skrytým utajeným důsledkem tohoto vývoje je, že Čína zvyšuje svůj vliv na energetickém trhu.
Pokud Rusko nakonec bude vyvážet více plynu do Číny jako prostředek k potrestání Evropy, bude mít najednou Čína větší kapacitu k předprodeji svého přebytečného plynu na spotovém trhu - což nepřímo pomůže Evropě, ale za cenu, se kterou se evropští politici chlubit nebudou.
Plynovod "Síla Sibiře", který vede mezi Ruskem a Čínou, má kapacitu pro přepravu velkého množství plynu. A množství plynu, které Čína sama vytěží, ovlivní rovněž plány Evropy v oblasti zásobování energií. Čím zoufaleji bude Evropa řešit své dodávky energií, tím více budou mít politická rozhodnutí Číny sílu ovlivnit celý Evropský blok. Dojde tak k tomu, že zatímco se Evropa snaží vymanit ze své energetické závislosti na Rusku, ironií je, že se stává závislejší na Číně.
Odříkaného ruského plynu největší čínský LNG tanker!
Němečtí liberální novináři se začali ozývat, že co to má ksakru znamenat, že Německo se zbavuje závislosti na Rusku tím, že Scholzova vláda vytváří pro změnu závislost na Číně, přičemž podle všeho to vypadá, že když ne všechen, tak minimálně podstatná část těch LNG dodávek pro Uniper z Číny je tvořena ruským plynem, který Gazprom přesměroval do Číny.
Čína ten plyn zkapalňuje a prodává Evropě, která nechce ruský plyn, ale čínský jí nevadí. Jenže čínský plyn vlastně není čínský, on je z jedné části katarský, z další části americký a v poslední době hlavně ruský, protože ty objemy ruského plynu proudícího do Číny jsou obrovské. Již počátkem května přinesla čínská média informaci, že dodávky zemního plynu z Ruska do Číny ze zvýšily o 60% a nadále rostou.
A to ve chvíli, kdy čínská ekonomika ten plyn nepotřebuje, ale potřebuje ho někdo jiný v Evropě. Rusko podle všeho je s Čínou na těchto operacích domluveno. Je to součást taktiky skupiny BRICS. Čína nakupuje ruský plyn, který objektivně nepotřebuje, zkapalní ho a dodá loděmi s vlastní přirážkou do Evropy, rozuměj do Německa. Celé to praskne 29. srpna v pondělí, když ministerstvo průmyslu práskne šokující informaci, že stal se zázrak, v zásobnících bude 85% plynu již v září.
Čína nakupuje od Ruska už dokonce i předem zkapalněný LNG plyn
Když se začnou novináři vrtat v tom, odkud ten plyn je, tak se ukáže, že je to ruský plyn zkapalněný čínským resellerem. Vítejte v Evropském lunatoriu pro blázny, kteří nechtějí nic ruského, a to ruské nakonec kupují tajně od Číňana s pořádnou přirážkou!!! To si ještě počkáme na to, jak zareaguje vrchnost ve Washingtonu, až se dozví, že Berlín nakupuje ruský plyn u Číňana, tzn. od dvou největších arci-nepřátel USA. To ale pořád není všechno.
Tanker pro převoz LNG
V červenci server South China Morning Post uvedl, že podle údajů čínských celních úřadů Čína v prvních šesti měsících roku 2022 nakoupila od Ruské federace celkem 2,35 milionu tun zkapalněného zemního plynu (LNG) v hodnotě 2,16 miliardy USD. Objem dovozu se meziročně zvýšil o 28,7%, přičemž hodnota vyskočila o 182%. Znamená to, že Rusko předstihlo Indonésii a Spojené státy a stalo se letos čtvrtým největším dodavatelem LNG do Číny!
To samozřejmě nelze zaměňovat s potrubním plynem, kdy ruský výrobce Gazprom nedávno oznámil, že jeho denní dodávky do Číny prostřednictvím plynovodu Síla Sibiře dosáhly nového historického maxima (Rusko je po Turkmenistánu druhým největším dodavatelem zemního plynu do Číny potrubím), a již dříve odhalil, že dodávky ruského potrubního plynu do Číny se v první polovině roku 2022 zvýšily o 63,4% v celkovém úhrnu.
Čína tak nakupuje od Ruska obrovské množství potrubního i zkapalněného plynu, který pro vlastní průmysl nepotřebuje, ale přeprodává plyn jako svůj vlastní "přebytkový" do Evropy s pořádnou přirážkou (!).
Zdroj: -VK- Šéfredaktor AE News, aeronet.news/
Všechna práva vyhrazena 2020
Vytvořte si webové stránky zdarma!
Používáme cookies, abychom zajistili správné fungování a bezpečnost našich stránek. Tím vám můžeme zajistit tu nejlepší zkušenost při jejich návštěvě.
Přijmout nezbytné Přijmout vše
Zde můžete upravit své preference ohledně cookies. Následující kategorie můžete povolit či zakázat a svůj výběr uložit.