cs fi de es de sv cs cs cs cs cs es cs it cs cs cs cs cs cs it es cs pt cs pl nl cs en cs fr cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs de en nds es cs cs cs hbs_lat cs cs hbs_lat et en et cs pl sv pl cs en es es cs cs cs cs cs cs cs cs sv en cs cs cs cs et cs et sv en cs en es es et cs de et sv en cs en es es et cs cs sk et sv en cs en es es es cs cs en cs it cs pt cs cs cs cs fr cs cs cs de de cs cs ru
Ohlas německého vydání románu Michala Viewegha Vybíjená (Völkerball, Deuticke, Wien) zrekapituloval v Mladé frontě Dnes 2. 11. 2005 Aleš Knapp. – V Lidových novinách 16. 11. 2005 M. Viewegh u příležitosti polského vydání tří svých děl prozradil, že jeho další kniha se bude jmenovat (v návaznosti na minulé tituly) Báječný rok. Deník 2005.
Laudatio Jaroslava Vostrého k udělení Ceny ministerstva kultury ČSR Jiřímu Suchému otiskly Divadelní noviny č. 19/2005.
Pražský koncert Boba Dylana 7. 11. t. r. doprovodily dvě události literárního rázu: anglicko-české vydání Dylanových Lyrics / Textů 1962–2001 (Kalich 2005) a vydání českého překladu prvého dílu Dylanových Kronik (Argo 2005). V Hospodářských novinách 16. 11. 2005 komentoval kompletní dylanovský zpěvník (vázaných 960 stran formátu A4) Jan Sobotka, podle Jiřího Černého (Lidové noviny 14. 11. 2005) náš nejlepší dylanolog.
Výbor z publicistiky Jana Rejžka Z mého deníčku 1984–2003 (Nakladatelství XYZ 2005) zhodnotil na internetové Dobré adrese č. 11 (listopad 2005) autor podepisující se Jasoň Drsoň.
Rumunský Observatorul Cultural si tentokrát vybral za téma básnířku Anu Blandianu a otiskl dva rozhovory a báseň Totul (Všechno). Z ní se díky komentáři dozvíte, že zbourání značné části Bukurešti v 80. letech zapříčinily potulné kočky, které na dvoře nemocnice Spitalul Brâncovenesc napadly Ceauşeskova psa. S básnířkou, která si dovolila zesměšnit vůdce lidu cyklem o zlém kocourku Pažitkovi, patřila mezi zakázané autory, po revoluci vedla Občanskou alianci a založila muzeum obětí komunismu v Sighetu Marmaţiei (spolu s Osvětimí a Památníkem míru v Normandii patří mezi prestižní Místa evropského utrpení), byl rozhovor veden především o politice. Nicméně záminkou k němu byla její nominace mezi Les belles Etrangères, dvanáct osobností, které měly ve Francii reprezentovat rumunskou kulturu. Autorka v rozhovoru mimo jiné podotkla, že „schopnost Francie zabývat se osudem kultury jiných národů je mimořádná“. Upozorňuje, že Francouzi vnímají kulturu jako celek, zatímco z dnešní rumunštiny by mohlo být slovo „společně“ klidně vypuštěno. Kulturní otevřenost by však doporučovala všem národům: „Je výhodou malých zemí, když vědí, že se musí zviditelnit prostřednictvím kultury.“ Což ilustruje na příkladu Slovinska, kde se poměrně nedávno zúčastnila literárního festivalu Vilenica se spřeženími lipicánů, večerním čtením poezie v katedrále, půlnočním v lese a ranním ve zříceninách hradu a s udělováním cen v krápníkové jeskyni. Zkrátka i Rumunsko má tu smůlu, že není ani nebude velmocí, ani malou či dostatečně osamělou zemí, úpěnlivě střežící svou identitu. „Rumunsko vezmou do Evropy i s jeho securisty, protože Evropa má na rozšíření zájem,“ tvrdí autorka, přičemž na téma dalšího zapojování střední Evropy do Unie se chystá Francouzům oznámit, že „nelze sjednotit pouze zahraniční politiku a ekonomii. Rovněž naše obsese musí být sjednoceny.“
Autor hymny Josef Kajetán Tyl, básník Máje Karel Hynek Mácha a kritik Josef Krasoslav Chmelenský vystupují v Minutovém dramatu Jiřího Justa, druhé z patnácti dramatických hříček s tematickým zadáním „Jedna minuta s J. K. Tylem“, zahrnutých do sborníku Divadelní minutky 2 …
Proměna pojetí českých dějin v díle Karla Hynka Máchy je název studie Josefa Zumra ve Filosofickém časopise č. 3/2010. – Cyklus Máchových historických próz Kat, redukovaný většinou na jedinou ukončenou část Křivoklad, analyzoval v České literatuře č. 3/2010 Michal Charypar.
Loutkové hry Bedřicha Beneše Buchlovana (1885–1953) a jejich inspirační zdroje analyzoval v 52. ročníku sborníku Slovácko (2010) Pavel Portl.
Artur Breisky a Slaný je téma i název studie Milana Hese v 18. ročníku Slánského obzoru (2010).
Článek režiséra K. H. Hilara Gogol …
mediální partneři / spřátelené instituce
© 2005–2017 A2 kulturní čtrnáctideník • ISSN 1803-6635 • A2, o.p.s., Na Květnici 700/1a, 140 00 Praha 4 • mail[at]advojka.cz • Design by Parallel Practice feat. Mütanta • Program by delikates