cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs sk sv it cs de cs cs cs cs fr en lt cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs ca es cs cs cs sv sk sk cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Teka1 obrovská neboli strom teakový(Tectona grandis L.) náleží vedle wellingtonií a blahočetů k největším stromům na zemi. Přímý, velice silný kmen její rozvětvuje se v rozkladité šedokoré větve jako kmeny našich dubů; proto přezdívají tece též „indický dub". Letorosty nesou vstřícné, krátce řapíkaté, vejčité, celokrajné listy a některé z nich se zakončují bohatou latou bělavých vonných kvítků.
Složením připomínají kvítky tekové květy našeho sporýše (Verbena officinalis L.), s nímž teka patří do společné rostlinné čeledi. Majíť zvonkovitý, 5zubý kalich, 5klanou korunu, 5 tyčinek a svrchní semeník prodlužující se v jednoduchou čnělku o dvouklané blizně.
Po odkvetení vyvinuje se ze semeníku kulovatá 4semenná peckovice zvíci vlašského ořechu, která jest úplně zahalena ve zveličelém, nafouklém kalichu.
Teka jest domovem ve Vých. Indii, zejména na pobřeží Koromandelském v okolí města Madrasu, v jižní Číně a na některých ostrovech Sundských, kdež tvoří místy rozsáhlé lesy. V novější době ji vysazují, zvláště Hollanďané, na ostrově Javě a Sumatře. Roste-li v dobré, hlinité, suché půdě, dospívá úplně v 80 letech, v horách však potřebuje k úplnému vývoji až 200 let.
Světlohnědě načervenalé, sušením hnědnoucí až černající dřevo tekové (teakové), vynikající značnou tvrdostí a tíží, jest za čerstva proniknuto olejem, jenž mu dodává té vzácné vlastnosti, že může dobře vzdorovati slané vodě a všelikým škůdcům, na př. šášním. Z té příčiny hodí se toto dřevo obzvláště na stavbu válečných lodí. Loď vystavěná ze dřeva tekového vydrží prý třikráte tak dlouho jako loď z jiného dřeva.
Aby však dřeva tekového mohlo býti s prospěchem použito jako stavebního materialu lodního, musí býti dříve náležitě vysušeno. Tomu napomáhají obyčejně tím, že se stromu, který chtějí skáceti, oloupou v dolejší části kmene kůru a oloupaný strom nechají pak asi 2 léta státi. Za tu dobu strom úplně odumře a dřevo jeho dokonale vyschne. Po té strom skácejí, rozřežou jej na klády 7-8 m dlouhé a ty pak z lesa vytahují, vlekouce je po zemi nejčastěji slony. Sveženy na nejbližší železniční stanici, tekové klády dopravují se pak drahou do přístavního města, kde se naloží na lodi k dopravě další. V novější době dováží se dříví tekové u veliké míře také do Evropy a do Sev. Ameriky, a to nejen do loděnic, nýbrž i do továren na železniční osobní vozy.
Kromě dříví dává teka ještě jiný užitek: a) Ze dřeva jejího těží olej, kterého upotřebují ve Vých. Indii k podobným účelům jako u nás oleje lněného. b) Mladé nahořklé listy a vonné květy zavářejí ve vlasti teky s cukrem a medem a připravují z nich léčivé syrupy. c) Červeným barvivem, jež jest obsaženo v listech, barví hedvábí a vlnu. s) Kůry, bohaté tříslovinou, upotřebuje se v koželužství.
1Na pobřeží Malabarském zovou tento strom teka nebo theka, z čehož bylo utvořeno i vědecké Tectona.
Picea abies - smrk ztepilý
Dipteryx odorata - Silovoň obecný
Aspidosperma quebracho-blanco - Štítosemenka kebračo
Elaeis guineensis - Palma olejná
Rhizophora mangle - Kořenovník obecný
Broussonetia papyrifera - Papírovník čínský
Camellia sasanqua - Kamélie čajová
Corypha umbraculifera - Talipot
Acacia farnesiana - Akácie Farnesova
Ginkgo biloba - Jinan dvoulaločný
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v září
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.