cs cs cs cs en hbs_lat cs cs nds cs sl en en en cs cs de cs en cs cs cs cs cs cs cs cs pl en sk pt cs en cs en vo pl cs ru cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en en cs cs es cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs da cs cs cs cs hu cs cs cs cs es cs cs
Nadváha a obezita dnes již patří k často skloňovaným pojmům. Stále se hledají příčiny, kdy jednou za vše mohou tuky, jindy zase jednoduché cukry nebo vysoce zpracované potraviny. Ať už jsou příčiny jakékoli, dlouhodobé studie ukázaly, že riziko vzniku nadváhy a obezity u dětí roste.
20. 7. 2018 Eliška Hrežová
Díky dlouhodobým studiím, jako je třeba ELSPAC nebo CELSPAC, můžeme tento trend zachytit. Ve Velké Británii se tím zabývá výzkumné středisko CLOSER, které tyto studie shromažďuje. Zanalyzovali tak pět dlouhodobých studií, které svým rozsahem obsáhly několik desítek let. První započala v roce 1946, poslední potom v roce 2001. Ze všech bylo možné získat data o BMI (body mass index - index tělesné hmotnosti). BMI je jedním z kritérií, který určuje díky poměru váhy a výšky na druhou, jestli se nacházíme v normálním rozmezí, trpíme podvýživou, nadváhou nebo obezitou různého stupně a jaká rizika to tím pádem přináší.
Tabulka ukazuje hodnoty pro dospělé. Pro dětskou populaci se používají k posouzení percentilové grafy.
Polovina mužů narozených v roce 1946 začala trpět nadváhou nebo obezitou okolo 40 let věku. Ti, co se narodili v roce 1970 měli hodnoty BMI v tomto rozmezí už o 10 let dříve. U žen byl rozdíl mezi ročníky obdobný. Děti zůstaly většinou v normálním rozmezí, ačkoli riziko vzniku nadváhy a obezity v 10 letech věku se zvýšilo třikrát oproti předchozím generacím. Podle Světové zdravotnické organizace se podíl obézních dětí za posledních 20 let ztrojnásobil.
V České republice je asi polovina dospělých obyvatel nad hranicí normální hmotnosti (z toho třetina obézních), přičemž se jedná ve větší míře o muže. Ze dvou etap studie HBSC vyplývá, že mezi lety 2001 až 2006 došlo u nás také k nárůstu počtu dětí s vyšší než normální hmotností ve věku 13 a 15 let. Studie ELSPAC rovněž sledovala výskyt obezity v dětském věku a zjistila, že podíl obézních sledovaných dětí roste ve věku od 15 do 19 let.
Vyšší hodnoty BMI v dětském věku jsou dávány do souvislosti se vznikem obezity v dospělosti a všemi přidruženými riziky. Mezi nejzávažnější komplikace patří onemocnění srdce a cév, cukrovka, ale také psychosociální aspekty, které následně mohou ovlivňovat kvalitu života mladých i dospělých. Neměli bychom opomenout problémy pohybového aparátu, nebo zažívacího traktu. Pravidelný pohyb a pestrá strava jsou klíčem ke správné prevenci.
Věk, kdy se objevuje nadváha a obezita klesá s každou generací.
Riziko vzniku nadváhy a obezity u 10letých dětí se zvýšilo třikrát oproti předchozím generacím.
V České republice je asi polovina dospělých obyvatel nad hranicí normální hmotnosti.
Podíl dětí s vyšší než normální hmotností ve věku 13 a 15 let roste.
Vyšší hodnoty BMI v dětském věku jsou předpokladem pro obezitu v dospělosti.
JOHNSON, William, Leah LI, Diana KUH, Rebecca HARDY a Richard LEHMAN. How Has the Age-Related Process of Overweight or Obesity Development Changed over Time? Co-ordinated Analyses of Individual Participant Data from Five United Kingdom Birth Cohorts: 1371-1945 (1950) : inventář : B/103 [online]. [cit. 2017-04-09]. DOI: 10.1371/journal.pmed.1001828. ISBN 10.1371/journal.pmed.1001828. Dostupné zde.
The Health Behaviour in School-aged Children study; international report from the 2005/2006 survey, WHO 2008. Dostupné zde.
Výskyt nadváhy a obezity. SZÚ [online]. Praha: SZÚ, 2011 [cit. 2017-04-09]. Dostupné zde.
TROJAN, Stanislav. Lékařská fyziologie. 4. vydání. Praha : Grada Publishing, a.s., 2003. sv. 1. ISBN 80-247-0512-5.
Sdílet Facebook Twitter LinkedIn E-mail
Jak udržet domácnost o něco zdravější a čistší? Stačí dodržovat pár jednoduchých rad
Už od poloviny července jezdíme k naším The Next Generation maminkám a v jejich domácnostech s malými dětmi odebíráme vzorky prachu. Vědci z nich následně analyzují chemické a mikrobiologické složení, aby dopodrobna věděli, co se se ukrývá v prachových částečkách.
Studie PROSECO se blíží do finále. Ukazuje dynamiku protilátek proti viru SARS-CoV-2 v české populaci
Dlouhodobá studie PROSECO (Prospektivní studie) už od října roku 2020 zkoumá dynamiku vývoje IgG protilátek proti onemocnění SARS-CoV-2 v české populaci. Prospektivní studie se blíží do finále a u účastníků probíhá poslední třetí analýza vzorku krve.
Přichází sezóna jarních alergií
I přes aprílové počasí je jaro tady. Kromě procházek v rozkvetlé přírodě to ale znamená i příchod alergií. Počet alergiků v posledních dekádách stále roste. Podle odborníků nějakou formou alergie trpí až třetina populace, sezónními alergiemi zhruba 15 procent lidí.
Stravování v těhotenství ovlivňuje porodní váhu a výšku – výsledky ELSPAC
Jak se stravovaly těhotné ženy z kohorty ELSPAC v postkomunistickém Československu a jaký vliv to mělo na vývoj jejich potomků? Na to se snažili odpovědět vědci v čele s Ondřejem Mikešem. Zjistili, že potomci žen, které se v průběhu těhotenství stravovaly spíše nezdravě, měli zpravidla nižší porodní váhu, výšku a také vyšší index, který ukazuje zralost a neurologický vývoj.
Dvakrát za rok vydáváme newsletter. Nenechte si ho ujít!
Tato stránka pro svoji funkci potřebuje JavaScript
© 2022 Masarykova univerzita
Facebook Instagram Twitter Youtube
Používáte starou verzi internetového prohlížeče. Doporučujeme aktualizovat Váš prohlížeč na nejnovější verzi.