cs cs en cs cs sv cs cs pt de cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs sv cs cs pt de cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs cs cs cs sl cs cs cs sv cs cs cs cs cs sv cs cs sv cs cs cs pt cs de cs sv cs cs cs cs sv es cs cs cs cs
Teprve moderní výzkumy nám objasňují, jak víno díky některým látkám, které obsahuje, působí na lidské zdraví a proč tomu tak je.
Víno, především červené, má celou řadu pozitivních účinků. To platí ovšem jen tehdy, je-li konzumováno pravidelně, a především v přiměřeném množství. A co je to přiměřené množství? Záleží samozřejmě na pohlaví, fyzických předpokladech, například hmotnosti, nebo množství konzumované stravy, ale většina odborníků se shoduje, že optimální je dát si jedno až dvě deci denně, nejlépe v podvečerních hodinách nebo k večeři. Rozhodně lékaři nedoporučují konzumaci alkoholu jako terapii. Jedním hlasem varují: „Alkohol je jako každá jiná droga a lidé na něj reagují různě.“ To platí i pro víno. Dvě deci obsahují v průměru dvacet gramů alkoholu. Proto by víno vůbec neměli konzumovat:
– osoby trpící onemocněním jater, slinivky, ledvin a močových cest, potížemi s prostatou, epilepsií, žaludečními vředy,
– ženy v období menopauzy s rodinnou anamnézou výskytu rakoviny prsu,
– těhotné a kojící ženy,
– motoristé nebo osoby, jejichž činnost vyžaduje pozornost,
– ti, kdo užívají léky, při kterých je konzumace alkoholu zakázána.
Výzkumy potvrdily, že pravidelná konzumace přiměřeného množství vína snižuje úmrtnost na srdeční a cévní onemocnění. Víno totiž sráží hladinu špatného cholesterolu a chrání před aterosklerózou. V této souvislosti bývá citován tzv. francouzský paradox. Přestože Francie patří k zemím s typickým západním stylem života, kde lidé konzumují potraviny s vysokým podílem tuků a sacharidů, kouří a mají málo pohybu, je zde velmi nízká úmrtnost na srdeční onemocnění. Vědci usuzují, že za tím je každodenní pití vína.
Proč tomu tak je? Víno, zejména červené, obsahuje fenolické látky zvané flavonoidy. K nejznámějším patří resveratrol, quercetin či katechin. Flavonoidy působí jako antioxidanty. Vážou molekulární kyslík a chrání buňky před ničením. Resveratrol brání vzniku krevních sraženin. Spolu s vitaminem C pomáhá redukovat tvorbu špatného cholesterolu a chrání cévy před ucpáváním.
Víno povzbuzuje trávení. Pokud se pije v rozumném množství, příznivě působí na sliznici trávicí soustavy. Chrání před infekcí, například salmonelózou, a také rakovinou zažívacího traktu.
Proč tomu tak je? Flavonoidy obsažené ve víně zlepšují bakteriální fermentaci a tím vstřebávání vitaminů a minerálních látek. Mají protizánětlivé, antibakteriální a protirakovinné účinky. Alkohol ve víně pomáhá štěpit tuky, kyseliny zase ovlivňují pH v žaludku. Lidé se sklony k překyselení žaludku by ale měli dát přednost vínu červenému, které obsahuje méně kyselin než bílé. Také se nedoporučuje konzumovat víno nalačno.
Konzumací vína se mírně zvyšuje kapacita plic a odolnost vůči bakteriálním a virovým chorobám, jako je zápal plic.
Proč tomu tak je? Víno podporuje krevní oběh, tedy zásobování plic kyslíkem. Flavonoidy působí jako antioxidanty a pomáhají chránit plicní tkáň. Také mírně potlačují negativní vliv kouření na plíce. Dvě deci vína však zachrání škody napáchané pouze jednou cigaretou!
Víno působí povzbudivě na nervový systém. Zbavuje stresu a únavy, zlepšuje náladu a navozuje pocit pohody.
Proč tomu tak je? Flavonoidy chrání před volnými radikály, které poškozují mozkové buňky. Zpomalují tak degeneraci mozku a mají příznivý vliv na intelekt. Lidem, kteří umírněně pijí víno, hrozí menší riziko demence a Alzheimerovy choroby. Alkohol obsažený ve víně zároveň zvyšuje hladinu serotoninu, hormonu, který ovlivňuje náladu.
Pití vína zpomaluje negativní jevy spojené se stárnutím organismu.
Proč tomu tak je? Za stárnutí buněk mohou volné radikály, které vznikají při energetické přeměně na buněčné úrovni. Antioxidant resveratrol volné radikály zneškodňuje. Vědci proto předpokládají, že jednou by tato látka mohla být součástí léku oddalujícího stárnutí.
Je známo, že alkohol oslabuje imunitní systém. V případě umírněné konzumace vína se ale podobné účinky neprokázaly. Nijak neomezuje činnost bílých krvinek, které mají za úkol bojovat s infekcí.
Proč tomu tak je? Příčina tkví opět ve flavonoidech. Ty pomáhají ničit škodlivé bakterie a viry a chrání organismus jak před bakteriálními infekcemi zažívacího traktu, jako je salmonelóza či jiná průjmová onemocnění, tak třeba před chřipkou.
Přiměřená konzumace vína snižuje riziko rakoviny prsu, prostaty, plic, střeva, kůže či zhoubných nemocí krve.
Proč tomu tak je? Před zhoubným bujením chrání buňky zejména antioxidant resveratrol. Vědci navíc objevili ve víně polyfenolickou látku acutisimin A, která brání růstu rakovinných buněk. Tato látka se ve víně tvoří během zrání v dubových sudech a více je jí v červeném víně. Podle odborníků by jednou mohla být používána při léčbě rakoviny.
Londýnští lékaři zkoumali účinky alkoholu na 46 párech jednovaječných dvojčat. Zjistili, že ženy, které pravidelně konzumovaly malé množství piva nebo vína, měly výrazně hustší kosti než ty, které nepily vůbec nebo jen výjimečně.
Proč tomu tak je? Vědci sice nedokázali vysvětlit přímou souvislost mezi tvorbou kostní hmoty a příjmem alkoholu, ale doufají, že jejich zjištění bude možné využít k vývoji nové léčby osteoporózy. Zároveň však upozorňují, že nadměrné množství alkoholu naopak struktuře kostí a celkovému zdraví rozhodně neprospívá.
Mírná konzumace vína nezmenšuje naději na otěhotnění. Dánští vědci dokonce zjistili, že tuto šanci zvyšuje. Téměř třicet tisíc žen, které se snažily otěhotnět, bylo dotazováno na jejich zvyky v pitném režimu. Ty, které pravidelně konzumovaly malé množství alkoholu, na tom byly lépe než abstinentky. Nejkratší dobu čekaly na těhotenství ženy, které pily víno.
Proč tomu tak je? Důvod tkví pravděpodobně v tom, že víno má celkově pozitivní vliv na zdraví. Kromě toho chrání před infekcemi včetně těch, které mohou způsobit neplodnost.