en en en cs hu cs cs cs cs cs de cs cs cs cs cs cs it cs cs cs cs cs hu es cs cs en en en en en en en en en en en cs en de cs en hu cs cs cs en en cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs en en cs cs cs cs cs cs en en cs en en cs cs cs
VIII. Mezinárodní odborná konference International Energy Clubu se konala 14. září 2017 v Dolní oblasti Vítkovic.
Slavnostní zahájení se uskutečnilo v předvečer konference dne 13. září 2017.
Blok č. 1: Evropské dotace a smog
Blok č. 2: Decentralizace a nejistá budoucnost energetického strojírenství
Blok č. 3: Doprava a chytrá řešení
VIII. ročník konference nese titul Svěží vzduch pohledem energetiky EU a ČR
K tzv. zimnímu balíčku se na podzim začínají v EU zpracovávat směrnice. Do konce roku 2019 očekává Komise od každého členského státu integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu. V českém prostředí by se měl opírat o dokument SEK, který ale již od svého vzniku vzbuzuje diskuse o budoucnosti jaderných a uhelných elektráren v tuzemsku.
Aktuální dotační tituly se zatím zaměřují na energetickou účinnost, úsporná opatření pro bytové domy a decentralizované obnovitelné zdroje v domácnostech. V České republice jsou s podporou evropských fondů připravené programy OPPIK (MPO), IROP (MMR) a Nová zelená úsporám (MŽP). Čerpání prostředků v programovém období do roku 2020 se však potýká s poměrně přísně nastavenými pravidly a pochybnostmi, zda se finance podaří vyčerpat v nabízené výši.
Jaké priority směrem k energetice by neměly chybět v novém vládním prohlášení?
Kolik bude implementace tzv. zimního balíčku stát českého spotřebitele?
Jaké dotační programy směřují dnes v EU do oblasti energetiky?
Jak změní realizace SEK ovzduší v ČR?
Jak využije ČR po roce 2020 nový Modernizační fond EU, který bude zaměřený na oblast energetiky?
Kotlíkové dotace a co dál, Česko?
Blok č. 2 Decentralizace a nejistá budoucnost energetického strojírenství
Připravuje se postupné odstavování uhelných elektráren, jejichž stabilní výkon měly doplnit nové jaderné bloky. Vzhledem k řadě otevřených otázek spojených zejména s návratností jejich výstavby a celospolečenskými dopady je ale pravděpodobnější, že větší příležitost dostanou operativní plynové zdroje.
Tento trend je patrný například v Německu, kde stoupla výroba elektřiny ze zemního plynu meziročně o 50 %. USA dokonce v loňském roce zaznamenaly poprvé více vyrobené energie z plynu než z uhlí. Evropská politika se však k zemnímu plynu staví váhavě vzhledem ke své narůstající spotřebě energie a poměrně nízké diverzifikaci importovaných komodit. Nenaplněná očekávání o výstavbě nových jaderných bloků a chybějící dlouhodobé investiční projekty přitom limitují rozvoj tuzemského potenciálu v moderním strojírenství.
Při proměně energetiky, které jsme svědkem, se nabízí otázka, do jakých rukou její budoucí podobu vkládáme. Rozhodne o ní evropská politika, národní vlády, nebo trh prostřednictvím poptávky koncových zákazníků?
Vyhovuje Státní energetická koncepce z roku 2015 současnému rychlému vývoji energetiky? Na co by se měla její další aktualizace zaměřit?
Postaví se ještě někdy v České republice velký centrální energetický zdroj?
Je možné přikročit k decentralizaci při stávající tarifní struktuře?
Kdy a po splnění jakých podmínek bude možné přistoupit k zavádění smart meteringu?
Jaké příležitosti nabízí decentralizace energetiky strojírenským firmám?
Je decommissioning příležitostí pro české strojírenství?
Blok č. 3 Doprava a chytrá řešení
Na znečištěném ovzduší a změně klimatu se významně podílí také doprava. Norsko a Německo proto navrhují zakázat na svém území prodej automobilů se spalovacími motory do roku 2030. Nejefektivnější technologií se v budoucnu stane vodíkový pohon, na který by měla ČR jako tranzitní země do budoucna určitě pamatovat. Uplatní se u nás vodíková technologie kromě oblasti alternativních pohonů také jinak? Jaká je budoucnost akumulace elektřiny?
V příštích letech zatím NAP Čistá mobilita očekává nové plnicí stanice pro CNG, LNG a elektromobily. Elektromobilita je díky svým nulovým emisím velmi vhodná do měst. Za nejrozšířenějším CNG pohonem však zaostává jak infrastrukturou pro dobíjení, tak v poptávce zákazníků. Jak tento pomyslný souboj dopadne?
Do popředí se i u nás dostává komplexní přístup k chytré městské energetice. Jak možnosti nově vznikajícího trhu hodnotí sami zákazníci a dodavatelé?
Jak bude vypadat podnikání v oblasti energetiky po roce 2020, kdy vyprší dosavadní programy podpory?
Jak změní nové technologie podnikání v energetice?
Skončí spalovací motory ve městech stejně jako kouření v restauracích?
Jaká je budoucnost akumulace elektřiny a jaké příležitosti přináší?
Jaká řešení nabízí městům a velkým zákazníkům chytrá energetika?
Co je třeba změnit, aby města v ČR byla stejně „chytrá“ jako ta ve Švédsku?
© 2022 | DDeM
Powered by Webjet CMS
Tato webová stránka používá cookies
Na zlepšení našich služeb používáme cookies. Přečtěte si informace o tom, jak používáme cookies a jak je můžete odmítnout nastavením svého prohlížeče.