cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs sv it cs de cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs pl cs es es sk cs pl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Mýdelník pravý (Sapindus1 saponaria2 L.) jest strom 6-10 m vysoký, z čeledi rostlin mýdelníkovitých (Sapindaceae), jimž z našich rostlin jsou nejbližší rostliny javorovité. Má rozkladité větve a zpeřené, vícejařmé listy o křídlatých řapících a kopinatých, celokrajných lístcích. Drobné, bílé květy, sestavené do hroznů, obsahují 5 malých lístků kališních, 5 korunních plátků, které jsou na vnější straně srstnaté a mají po straně zpět zahrnutý lalůček, 10 tyčinek a svrchní, dvoupouzdrý semeník, spočívající na žláznatém terči a sužující se v jednoduchou čnělku.
Plody jsou kulovaté peckovice zvíci třešní, nejčastěji po 2-3 na společné stopce spolu srostlé, řidčeji ojedinělé, barvy posléze červenavě žluté a chuti sladce stahující. Semena jsou kulovatá, leskle černá.
Mýdelník pravý roste v Jižní Americe a na ostrovech Západoindických.
Plody mýdelníku obsahují velice mnoho saponinu, proto roztírány ve vodě silně pění a možno jich z té příčiny upotřebiti ku praní tkanin místo mýdla. V Evropě se jich ovšem k tomuto účelu nepoužívá, poněvadž prý tkaniny jimi prané velice trpí, ale Indiáni američtí jich upotřebují ku praní všeobecně.
Druhdy dovážely se sušené peckovice mýdelníku do Evropy a prodávaly se pod jménem mýdlových oříšků (nuculae saponariae) v lékárnách.
Také neobyčejně tvrdých semen, jež jsou ukryta v peckovicích, možno zužitkovati. V Americe z nich lisují olej, zhotovují z nich růžence a zasazují je do knoflíků. K oběma posledním účelům dovážela se druhdy semena tato i do Evropy.
Pozn. K rostlinám mýdelným dlužno též počítati mydlokor tupolistý (Quillaja saponaria Mol.), jakož i šater mydlicový (Gypsophila3 struthium4 L.), vytrvalou bylinu, spřízněnou s naším šaterem polním (Gypsophila muralis L.), jejíhož kořene používalo se ku praní již v těch dobách, kdy ještě nynější alkalická mýdla nebyla vyráběna. Za tou příčinou pěstovali šater mydlicový zvláště v Malé Asii, v Egyptě a ve Španělích a uváděli sušený jeho kořen do obchodu pod jménem egyptského nebo španělského kořene mýdelného (radix saponariae aegyptiacae, hispanicae). Dnešního dne užívají tohoto kořene v jižních zemích tu a tam ku praní hedvábí a ku praní takových látek, jejichžto barva by obyčejného mýdla nesnesla.
Na konec dlužno poznamenati, že také kořen známé mydlice lékařské (Saponaria officinalis L.), jež u nás roste v pobřežních křovinách a sázívá se ve venkovských zahrádkách pro okrasu, má kořen proniknut saponinem, tak že ve vodě pění a možno ho proto upotřebiti ku praní.
1Slož. z lat. sapo = mýdlo + indicus = indický, poněvadž plodů užívají v Indii místo mýdla.
2Lat. saponarius = mýdelný, mýdlo skýtající.
3Slož. z řec. sádra + přítel, vzhledem k tomu, že některé druhy rostou rády na sádrovité nebo vápenité půdě.
4Tímto jménem znám byl starověkým Řekům prací prostředek, nejspíše kořen mydlice lékařské (Saponaria officinalis L.).
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Acer pseudoplatanus - javor klen
Acer saccharinum - Javor stříbrný
Acer platanoides - javor mléč
Acer campestre - javor babyka
Aesculus hippocastanum - jírovec maďal
Boswellia sacra - Kadidlovník pravý
Pinus strobus - borovice vejmutovka
Sapium sebiferum - Zloplod lojonosný
Prunus padus - střemcha obecná
Croton laccifer - Kroton lakonosný
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v září
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.