cs fi de es de sv cs cs cs cs cs es cs it cs cs cs cs cs cs it es cs pt cs pl nl cs en cs fr cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs de en nds es cs cs cs hbs_lat cs cs hbs_lat es cs cs en cs cs es cs es cs en cs en es es cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs hbs_lat es cs hbs_lat cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs pl cs pl pl sk cs en cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs nl cs hbs_lat eu cs cs cs de cs pl cs fr cs cs pl it cs cs it cs cs cs cs en cs pt cs en cs cs fr sk et cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat sl cs hu cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs sk sk cs sk sk cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat it cs fr pl cs hbs_lat it sv cs pl cs en cs cs cs cs hbs_lat sk cs cs pl cs hbs_lat cs cs cs cs cs hbs_lat cs sk nl cs hbs_lat sk de cs hbs_lat sk cs cs hbs_lat es cs cs en cs it cs pt cs cs cs cs fr cs cs cs de de cs cs ru
„Tady to vypadá jak někde na Balkáně!“ – kolikrát jste už podobnou větu slyšeli? K Balkánu se dá přirovnat v podstatě cokoli, co se vám nelíbí: míra korupce, stav okresních silnic, řádění fotbalových fanoušků, pomalé úřady, auta parkující na chodníku. I když jde o naše vlastní problémy, vždycky je snazší spojit si je s někým jiným – dodáváme si tím pocit, že jsme lepší než oni. Označení Balkán sice mělo být původně zeměpisné, ale když se koncem 19. století začalo na Západě používat v současném významu, rychle se z něj stala dehonestující nálepka. Její vznik důkladně prozkoumala Maria Todorova v knize Vymýšlení Balkánu, která bohužel nikdy nevyšla česky, a proto jsme z ní vybrali aspoň ukázku. Jak v rozhovoru čísla připomíná balkanista František Šístek, i díky této historičce prošel diskurs o jihovýchodní Evropě sebereflexí a už se tak často nemluví o balkánských „sklonech k násilí“. Stereotypům o necivilizovaném Balkánu se ale daří dodnes – jinak by renomovaný časopis Foreign Policy v roce 2020 nevaroval, že „pokud Trump vyhraje, Amerika bude vypadat jako Bulharsko“. Jak ale Balkán doopravdy vypadá? Výpravám na poloostrov se věnuje velká část textů v čísle, ať už jde o reportáže z Rumunska a Bosny nebo o recenze nedávno vydaných knih Gorana Vojnoviće, Andrije Ljubky a Margo Rejmer. Dočtete se také o neobvyklém pojetí tradiční hudby na nahrávkách jugoslávského emigranta v USA Branka Mataji, o současných problémech Bělehradu nebo o tom, že království Monte Albo z pohádky Tři veteráni je vlastně Černá Hora. Také letos jsme pro vás přichystali letní literární přílohu, která je tentokrát česko-slovenská. A protože i Ádvojka si občas potřebuje aspoň trochu odpočinout, na příští číslo se můžete těšit opět za tři týdny. Šťastnou cestu!
Od tohoto léta se čeká rozhodnutí ve válce mezi Ruskem a Ukrajinou. Mnozí se upínají k srpnu, kdy údajně začne působit technologická převaha zbraní dodaných Ukrajině nad momentální drtivou převahou Ruska. Podobá se to nedávnému očekávání, že Putin něco zásadního řekne 9. května. Vyhlížení změny …
Povídky ze souboru Zapomnění Davida Fostera Wallace těkají mezi motivy i perspektivami a rozvíjejí více narativních linií. Čtenář je maten a jsou v něm probouzena očekávání, která zůstanou nenaplněna. Ale přestože je vyprávění plné přesmyček, ve výsledku drží pohromadě.
Obrana sezonních próziček z Letné - literární zápisník
Prý „sezonní prózičky z pražské Letné…“. Tak jo, pojďme se na ty prózičky podívat.
„Amálie leží už třetí den v posteli v letenském bytě a nemá chuť se pohnout. (…) Nenapadl ji žádný důvod, proč by měla vstát.“ – Ach, jak letensky dekadentní. A …
Platonova jim nedáme - slepá v kopřivách
Koncem loňského roku byla v Muzeu dějin literatury 20. století v Moskvě otevřena nová stálá expozice – dvě nevelké místnosti věnované Andreji Platonovovi. V první, světle modré, jsou vystaveny předměty ze spisovatelova bytu – kožená pohovka, sekretář a na něm pod plastovým poklopem …
K čemu jsou zbraně podle Iaina M. Bankse
Třetí díl zakladatelského sci-fi cyklu Kultura od Iaina M. Bankse tematizuje tisíce podob války, které jsou ale v jádru nakonec vždy stejné. Román K čemu jsou zbraně čtenáře zavádí do nejrůznějších vesmírných konfliktů a kromě nezvyklé formální struktury poutá pozornost i analýzou souvislostí …
Tak kde jsou ti barbaři?
Ukrajinský spisovatel Andrij Ljubka ve svém do češtiny dosud nepřeloženém cestopisu hledá hranice Balkánu. Prostřednictvím exkursů do blízké i vzdálené historie nebo skrze pozorování krajiny se také pokouší najít původ stereotypů, které se vážou k představám o barbarech. Ukazuje se však, že …
Postjugoslávie v prózách Gorana Vojnoviće
Goran Vojnović, slovinský spisovatel pocházející z rodiny bosenských přistěhovalců, vzbudil pozornost svým románem Proč na tebe každej sere aneb Čefurové, raus!. Nedávno vyšla v češtině i jeho próza Moje Jugoslávie, jejíž protagonista se vydává na cestu po bývalé federaci, aby se dopátral temné …
Šepoty z tyla Európy
Albánska reportáž Margo Rejmer
Po reportáži z Bukurešti přišla polská autorka Margo Rejmer s knihou Bláto sladší než med, jejíž český překlad letos osobně představila v Praze a Brně. Zaznamenává v ní vzpomínky obětí státních represí, které provázely tragický pokus o proměnu Albánie v soběstačnou komunistickou zemi.
Dotýkáme se míst, která bolí
S tvůrci „nové české intimity“ o domácí kinematografii
Začínající režiséři Tomasz Wiński, Tereza Vejvodová a Šimon Holý nedávno zveřejnili texty (viz novyfilm.cz), v nichž deklarují vzájemnou tvůrčí spřízněnost a zájem o téma současných mezilidských vztahů. Skupina, která se označuje jako „nová česká intimita“, také kritizuje poměry …
Jugoslávští filmaři často líčí svou vlast stejným způsobem jako westerny americký západ – jako identitotvorný mýtus pohybující se na hraně mezi fikcí a skutečností. Snad je to zákonité a pouze žánrové alegorie mohou poskytnout realistický portrét společnosti konstruované jako utopický sen.
Luigi Nono na operním bienále NODO
Součástí letošních Dnů nové opery byla česká premiéra Prometea italského skladatele Luigiho Nona. Ambiciózní kompozice pracující s prostorem je mimo jiné kritikou dominance vizuálního vnímání. Jak se italskému „intelektuálnímu revolucionáři“ dařilo skloubit politická a umělecká …
Branko Mataja a emigrantské blues
Unikátní přístup k balkánské hudební tradici představuje kompilace pozapomenutých nahrávek Branka Mataji. Jugoslávský imigrant, který si v Los Angeles v šedesátých letech otevřel kytarářskou dílnu, nahrál na elektrickou kytaru osobité verze lidových písní ze své vlasti, do níž se už nikdy nevrátil.
Uspořádanost neuspořádanosti, bohové a pravidla - muzikologický deník
Nedávno jsem na jedné přednášce musel vysvětlovat, že tzv. hudební myšlení není jakékoli myšlení, jež se libovolným způsobem zabývá hudbou. Bylo nutné posluchače přesvědčit, že minimálně od počátku novodobé hudební teorie je předmět takového myšlení více méně daný – je jím oblast strukturování …
Kristina Láníková: Zykalor (ze série Skleněné pláště obalů psychofarmak), digitální fotografie, 2020
Od objevu k vynalezení, od vynalezení ke klasifikaci
Kniha Imagining the Balkans je ve svém oboru klasikou, překlad do češtiny ale stále chybí. Přinášíme ukázku z kapitoly, v níž bulharsko-americká historička ukazuje, jak se utvářel stereotypní obraz Balkánu jakožto oblasti předurčené k násilnostem. Západní publicisté a cestopisci přitom …
Kdo se dívá na jih od Haliče?
Čechy na Balkáně přitahuje to, co většinu místních odpuzuje
Stereotypy, a především ty negativní, fungují jako zjednodušení něčeho, čemu se nesnažíme porozumět. O zplošťování bohaté kultury, záměrně přestřelených klišé či o tom, jak Češi vnímají balkánské země a Balkánci Čechy, jsme hovořili s historikem a balkanistou Františkem Šístkem.
Juan se kvůli pohřbu otce vrací po letech z Edinburghu do svého rodiště na španělský venkov. Pohodlný život vyrvaný z kořenů nevratně naruší lavina vzpomínek i konfrontace s rodinou, která pohřbívá otce a o niž je třeba se postarat.
Z arabského tisku vybral Jan Kondrys
V arabských médiích silně rezonovala oficiální zpráva amerického ministerstva zahraničí, které na základě provedené izraelské forenzní analýzy dospělo k závěru, že není možné jednoznačně určit, kdo v květnu zastřelil reportérku stanice al-Džazíra Šírín Abú Áqilovou během izraelské operace …
Francie už není pouze Macron
Legislativní volby ve Francii v polovině června poněkud narovnaly situaci, v níž se dalo mluvit o státní politice jako o doméně jednoho muže. Prezident Emmanuel Macron ztratil absolutní většinu v Národním shromáždění. Bude tak muset začít diskutovat a hledat konsenzus.
Cestou k upířímu hradu
Putování Transylvánií proti srsti draculovského mýtu
Když se řekne Transylvánie, kdekdo si vybaví knížete Draculu. Následující reportáž sice nepřehlíží dědictví slavného románu, ale popisuje současné putování do železáren v Hunedoaře, které se perspektivě Stokerova díla zcela záměrně vzpírá. Možná právě proto nabízí postřehy, jež běžný turista …
Jak balkánské země přicházejí o budoucnost
Odchod mladých lidí za prací a lepší životní perspektivou směrem na západ je fenomén, který je na Balkáně velmi zřetelný. To se týká i Bosny, z níž by podle jednoho z průzkumů nejradši odešel každý druhý mladý člověk. V zahraničí se jim sice lépe žije, ale ne všichni se tam cítí jako doma.
Pět let od Grenfellu
Konec anglického snu o dostupném bydlení
Požár londýnského věžáku Grenfell v roce 2017 se stal symbolem tristní situace nájemního bydlení v britské metropoli. Ideály obecního bydlení, které se ve Velké Británii povedlo realizovat po druhé světové válce, rozbila privatizační politika Margaret Thatcherové.
S členkami Ministarstva prostora o rozvoji srbské metropole
Iva Čukić a Jovana Timotijević působí v kolektivu Ministarstvo prostora, který se zasazuje za spravedlivý, demokratický městský rozvoj a prosazuje veřejné zájmy. Hovořili jsme o krizi bydlení, o nechvalně známém developerském projektu Belgrade Waterfront i o protestech, které jeho stavba vyvolala.
Jediný zdroj lidstva - ultimátum
Hlavní problém lidské civilizace spočívá v naprostém nepochopení vzácnosti přírodních zdrojů. Na Severu vše převádíme na zisk a modlíme se k hrubému domácímu produktu, jehož vývoj každý den sledují všechny televize světa. Chudý Jih mezitím bojuje s hladomorem a obě lidské rodiny – jedna …
K historii občanské války v Kolumbii
V Kolumbii došlo k velkému politickému otřesu a bude jí vládnout levicový prezident. Něco podobného se nestalo od začátku dlouhodobého krvavého konfliktu mezi vládou a povstalci. Gustava Petra k moci vynesly loňské masové protesty proti neoliberální pravicové vládě Ivána Duqueho.
Napříč – Stavební deník
Co má umělecká tvorba společného s užitkovou manuální prací? Tak zní jedna z mnoha otázek, které si v záznamech z téměř čtyřtýdenní instalace výstavy Napříč ve zlínské galerii Kabinet T klade Patrik Pelikán. Forma stavebního deníku mu slouží nejen k dokumentaci pracovních postupů a použitých …
Umelá neinteligencia, Samčo, brat dážďoviek
Umělá (ne)inteligence, kterou naprogramoval Samčo, brat dážďoviek, ze sebe chrlí slovenskou vlasteneckou poezii, životní moudra i pornografické povídky. Často si také vymýšlí úplně nová slova. Především ale ukazuje, že kritickým komentářem k současné kultuře může být i strojová parodie.
„Domácnost nevzkvétá,“ konstatuje vypravěčka, která se snaží dostát své roli matky, manželky a hospodyně. Každodennost slovenského venkova příliš podnětů nenabízí a stavba nového domu pro mladou rodinu se povážlivě zvrtne. Otiskujeme vítězný text literární soutěže Poviedka 2021.
Nová povídka Petra Borkovce je poněkud škodolibá. Navzdory očekávání krátké historie jedné lásky se ocitáme v domě, v němž cosi páchne, a necháváme se unášet podivnou atmosférou opilého večera. Kde je vypravěčova milenka? Z čeho vychází sladký pach? A jak by o tom všem napsal Baudelaire?
Třídní sraz po třiceti letech
Jak to asi bude vypadat, až bude mít v roce 2032 básník a spisovatel Ondřej Macl třídní sraz po třiceti letech? Jisté je jediné – naroste mu břicho. Vtipný text o vzpomínání a bilancování oplývá i netušenými existenciálními přesahy: „Možná jsme my všichni stvořeni k něčemu jinému, …
Jan Rupp: V břečťanu
Argo 2022, 168 s.
Druhá kniha Jana Ruppa je imaginativní próza, v níž se lze před neutěšenou realitou ukrýt do tajného sklepa pod kůlnou a zažívat tam alternativní životy plné možných i nemožných scénářů. Autor se v okamžicích, kdy hlavní postava prochází nekonečným podzemím a prožívá hrůzné …
Argo 2022, 168 s.
Druhá kniha Jana Ruppa je imaginativní próza, v níž se lze před neutěšenou realitou ukrýt do tajného sklepa pod kůlnou a zažívat tam alternativní životy plné možných i nemožných scénářů. Autor se v okamžicích, kdy hlavní postava prochází nekonečným …
Party Hárder: Summer Massacre
Režie Marty Pohl, ČR 2022, 100 min.
Premiéra v ČR 23. 6. 2022
Klub sráčů na Mácháči. Tak nějak by mohla znít stručná charakteristika druhého dílu obhroublé komedie Martyho Pohla Party Hárd. Oproti vysloveně DIY jedničce vypadá Party Hárder: Summer Massacre o něco profesionálněji, nicméně …
Simone de Beauvoir: Nerozlučné
Euromedia Group – Odeon 2021, 144 s.
Rukopis z pozůstalosti francouzské spisovatelky, filosofky a feministky Simone de Beauvoir pochází z roku 1954, poprvé ale vyšel až v roce 2020 – a tehdy také dostal titul Nerozlučné. České vydání následovalo s ročním …
Tommy Orange: Tam tam
Vyšehrad 2021, 272 s.
„Žádné tam tam není,“ šeptá Dene Oxendene, mladý filmař, který chce točit skutečné životní příběhy současných amerických indiánů, registrovaný člen čejenských a arapažských kmenů a zároveň alter ego autora knihy Tam tam Tommyho …
Kolegyně glosátorka v minulém vydání A2 zabrousila na tenký led, když ve svém rozhořčení nad nezájmem nakladatelů o diskusi s ministerskou komisí o rozdělování dotací pro oblast literatury uvedla: „To je situace tak absurdní, že zbytek této glosy by za mě spíše mohla dopsat umělá inteligence…“ …
Do programu MFF Karlovy Vary byl zařazen ruský film Kapitán Volkonogov uprchl. Proti uvedení snímku se formou otevřeného dopisu ohradila jak skupina ukrajinských filmařů, tak ukrajinský velvyslanec v Česku Jevhen Perebyjnis. Vedení festivalu reagovalo prohlášením, že v díle lze rozpoznat kritiku …
Kutám do ubývajícího podhůří šlehačky na vídeňské kávě ve vyhlášené cukrárně na náměstí. Kde jinde si taky podobnou záležitost dopřát než tady, s výhledem na již bývalou hospodu U Járy Pospíšila, kam jsme na literární exkurzi před dvaceti lety, plni důvěry ve vlastní sílu a s nadějí na vítězství …
mediální partneři / spřátelené instituce
© 2005–2017 A2 kulturní čtrnáctideník • ISSN 1803-6635 • A2, o.p.s., Na Květnici 700/1a, 140 00 Praha 4 • mail[at]advojka.cz • Design by Parallel Practice feat. Mütanta • Program by delikates