cs cs cs cs cs cs id cs cs en cs cs cs cs cs cs cs fi da cs cs en cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs de cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs id cs cs en cs cs cs cs cs cs cs fi da cs cs en cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs de cs cs cs hbs_lat cs cs de it cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hu cs cs cs cs it cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en sv en fr de cs fr de sv sv en cs de sv sv sv en cs cs cs en en cs sv sv cs en it cs de sv cs de sv cs de sv cs de sv cs de sv cs de sv cs de sv cs de sv cs de sv cs fr de cs de sv cs sv en cs sv sv cs de sv cs de sv cs de sv cs de sv cs de sv cs de sv cs sv en cs de sv cs sv en cs de sv cs de sv cs sv en cs sv en cs fr en cs de sv cs de sv cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fr cs cs fr cs cs cs fr cs cs fr cs cs fr cs cs fr cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hu en cs cs ca cs cs cs cs cs cs de en cs cs cs cs cs cs cs cs en de cs cs cs de en cs cs cs cs de en cs cs de en da cs cs cs cs de en cs cs de en cs cs cs cs de fr de cs cs de en cs cs cs cs cs cs de cs cs cs cs it cs cs sv cs cs cs cs cs cs cs cs hu cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs hu cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fr cs cs fr cs cs en de cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hu cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en sl hbs_lat cs fr cs cs cs en en en
To, že zaměstnanci musejí absolvovat pracovnělékařské prohlídky, je poměrně známý fakt. Málo kdo ale ví, co vše spadá do pracovnělékařských služeb a že lékařské prohlídky zaměstnanců mohou být poměrně komplikovanou  záležitostí!
Smyslem tohoto článku je shrnout všechny podstatné informace o této významné části prevence rizik a vůbec celé bezpečnosti a ochraně zdraví při práci (BOZP).
Pomohu Vám správně a efektivně nastavit celou agendu pracovnělékařských služeb.
Co to vlastně pracovnělékařské služby jsou?
Lékařské prohlídky zaměstnanců – jak je dělíme?
Lékařský dohled nad pracovišti a pracovními činnostmi
Lékárničky první pomoci a firemní lékař
Systém SAW pro správu pracovnělékařských prohlídek
Připravil jsem pro vás jednoduchý, ale za to plně funkční a nesmírně užitečný systém pro správu lékařských prohlídek.
Systém vám pomůže stanovit periody, určit termíny periodických prohlídek, sledovat blížící se a propadlé termíny a v neposlední řadě také generovat a tisknout všechny potřebné formuláře pro prohlídky.
Využijte skvělé zaváděcí ceny a neponechejte v této oblasti nic náhodě!
Co to vlastně pracovnělékařské služby jsou?
Pracovnělékařské služby byly dříve označovány jako závodní preventivní péče. I dnes se můžeme stále ještě poměrně často setkat s zažitým označením: “závodní lékař.” Správný pojem je dnes poskytovatel pracovnělékařských služeb, což může být jak fyzická tak i právnická osoba. Pracovnělékařské služby dnes rozhodně neřeší jen lékařské prohlídky zaměstnanců. Pracovnělékařské služby jako takové, můžeme definovat asi následovně:
“Pracovnělékařské služby jsou zdravotní služby preventivní, jejichž součástí je hodnocení vlivu pracovní činnosti, pracovního prostředí a pracovních podmínek na zdraví, provádění preventivních prohlídek a hodnocení zdravotního stavu za účelem posuzování zdravotní způsobilosti k práci, poradenství zaměřené na ochranu zdraví při práci a ochranu před pracovními úrazy, nemocemi z povolání a nemocemi souvisejícími s prací, školení v poskytování první pomoci a pravidelný dohled na pracovištích a nad výkonem práce nebo služby (dále jen „práce“).!
poskytovatel v oboru všeobecné praktické lékařství, nebo
poskytovatel v oboru pracovní lékařství.
Poskytovatel provádí nejen lékařské prohlídky zaměstnanců, ale i další agendu spadající do oblasti pracovnělékařských služeb.
Kdo musí mít zajištěného smluvního lékaře?
Časté rozpory panují v otázce, který zaměstnavatel musí mít zajištěného smluvního poskytovatele pracovnělékařských služeb (lékaře)? Odpověď je jednoduchá. Každý zaměstnavatel! Povinnost je uložena zákonem, který navíc upřesňuje, že zaměstnavatel musí uzavřít písemnou smlouvu! Nelze tedy tolerovat pouze ústní dohody. Zaměstnavatel může pro výkon práce na svých pracovištích uzavřít písemnou smlouvu o poskytování pracovnělékařských služeb s více poskytovateli těchto služeb zejména, je-li to vzhledem k počtu zaměstnanců nebo umístění jednotlivých pracovišť účelné.
Jaké jsou povinnosti poskytovatele pracovnělékařských služeb?
Poskytovatel pracovnělékařských služeb pro zaměstnavatele musí plnit zejména úkoly v níže uvedených oblastech.
Hodnocení zdravotního stavu zaměstnanců nebo osob ucházejících se o zaměstnání, tj.:
zjišťování vlivu pracovní činnosti, pracovního prostředí a pracovních podmínek na jejich zdravotní stav a vývoj zdravotního stavu a posouzení zdravotní způsobilosti k práci, a to při pracovnělékařských prohlídkách, kterými jsou lékařské prohlídky zaměstnanců prováděné poskytovatelem pracovnělékařských služeb nebo registrujícím poskytovatelem v oboru všeobecné praktické lékařství,
hodnocení výsledků sledování zátěže organizmu zaměstnanců působením rizikových faktorů pracovního prostředí (dále jen „rizikové faktory“), včetně výsledků biologických expozičních testů, za účelem stanovení této zátěže; rizikovými faktory se rozumí rizikové faktory pracovních podmínek podle zákona upravujícího zajištění podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a dále rizika ohrožení života a zdraví zaměstnance nebo jiných osob při výkonu práce (dále jen „riziko ohrožení zdraví“),
hodnocení výsledků cíleně prováděných studií odezvy zdravotního stavu zaměstnanců na konkrétní pracovní podmínky,
zpracování rozborů vzniku a příčin pracovních úrazů, výskytu nemocí z povolání nebo ohrožení nemocí z povolání, nebo nemocí souvisejících s prací,
hodnocení údajů o vlivu pracovní činnosti, pracovního prostředí a pracovních podmínek na zdraví zaměstnanců a s tím související nemocnosti,
sledování vlivů rizikových faktorů pracovních podmínek, které se mohou nepříznivě projevit i po delší době na zdraví zaměstnanců, a to v rámci pracovnělékařské prohlídky, je-li to s ohledem na charakter těchto faktorů účelné.
Poradenství, tj. poskytovat poradenské činnosti
v problematice ergonomie včetně fyziologie práce, psychologie práce, režimu práce a odpočinku, stanovení výkonových norem,
při projektování, výstavbě a rekonstrukci pracovišť a dalších zařízení zaměstnavatele,
při zavádění nových technologií, látek a postupů, z hlediska jejich vlivu na pracovní podmínky a zdraví zaměstnanců,
při úpravách pracovních míst, včetně míst pro zaměstnance se zdravotním postižením,
při výběru technických, technologických a organizačních opatření a výběru osobních ochranných pracovních prostředků,
v problematice pitného režimu a poskytování ochranných nápojů,
při výcviku a výchově zaměstnanců v oblasti ochrany a podpory zdraví při práci, správných pracovních návyků a při rekvalifikaci zaměstnanců nezpůsobilých vykonávat dosavadní práci,
při identifikaci nebezpečí a hodnocení rizik při práci a při zařazování prací do kategorií podle zákona upravujícího ochranu veřejného zdraví,
při zpracování plánu pro řešení mimořádných událostí,
k návrhům opatření k nápravě v případě zjištění závad, které mohou vést u zaměstnanců k poškození zdraví,
spočívající v provádění školení zaměstnanců určených zaměstnavatelem v první pomoci a zpracování návrhu vybavení pracoviště prostředky pro poskytování první pomoci pro zaměstnavatele.
Provádění dohledu nad pracovišti a činnostmi
Provádění dohledu, tj. poskytovatel bude provádět
pravidelný dohled na pracovištích a nad výkonem práce za účelem zjišťování a hodnocení rizikových faktorů,
dohled v zařízení závodního stravování a dalších zařízeních zaměstnavatele2),
hodnocení rizik s využitím informací o míře expozice rizikovým faktorům při výkonu práce a výsledků analýzy výskytu nemocí z povolání, pracovních úrazů a nemocí souvisejících s prací,
spolupráce při vypracování návrhů pro zaměstnavatele na odstranění zjištěných závad, včetně návrhu na zajištění měření rizikových faktorů pracovních podmínek.
A povinnosti zaměstnavatele vůči poskytovateli?
umožnit pověřeným zaměstnancům poskytovatele pracovnělékařských služeb vstup na každé své pracoviště a sdělit jim informace potřebné k hodnocení a prevenci rizik možného ohrožení života nebo zdraví na pracovišti, včetně výsledků měření faktorů pracovních podmínek, předložit jim technickou dokumentaci strojů a zařízení, sdělit jim informace rozhodné pro ochranu zdraví při práci; v případě pracovišť, která podléhají z důvodu státního nebo jiného zákonem chráněného tajemství zvláštnímu režimu, vstupují na tato pracoviště pouze určení zaměstnanci poskytovatele pracovnělékařských služeb, kteří jsou v tomto případě povinni dodržet zvláštní režim,
při zařazování zaměstnanců k práci postupovat podle závěrů lékařských posudků o jejich zdravotní způsobilosti.
Jak bylo naznačeno v úvodu tohoto textu, jednou ze základních povinností každého zaměstnavatele je nepřipustit k práci zaměstnance, který k této není zdravotně způsobilý. Zdravotní způsobilost ověřuje právě poskytovatel pracovnělékařských služeb, pokud zákon nestanoví jinak.
Lékařské prohlídky zaměstnanců a kategorizace prací
Kategorizace prací je zhodnocení každé práce z hlediska 13ti rizikových faktorů, kterými jsou např. hluk, vibrace, chemické látky, pracovní poloha, fyzická námaha, zátěž teplem a další. Každá práce tedy musí být zařazena do kategorie, dle její rizikovost. A právě kategorie hraje důležitou roli v pracovnělékařských prohlídkách. Kategorie práce má vliv na obsah prohlídky, dobu trvání prohlídky a na periodu, v jaké má být lékařská prohlídka zaměstnance opakována. Kategorizace prací také rozhoduje o tom, zda zaměstnanec musí na prohlídku k “firemnímu lékaři” nebo může jít ke svému registrujícímu lékaři.
Kdy může zaměstnanec na lékařskou prohlídku ke svému lékaři?
Aby mohl zaměstnanec na pracovnělékařskou prohlídku ke svému registrujícímu lékaři, musejí být splněny dvě podmínky:
práce zaměstnance musí být zařazena z hlediska všech 13ti rizikových faktorů do kategorie 1;
součástí práce nesmí být činnost, pro niž jsou podmínky stanoveny jinými právními předpisy.
Mezi jiné právní předpisy patří typicky předpisy “dopravní” a to konkrétně předpisy řešící problematiku letecké, drážní, lodní a silniční dopravy. Je logické, že piloti, strojvedoucí, lodníci, řidiči a obsluha jiných vozidel a dopravních prostředků, musí být ke své práci skutečně zdravotně způsobilá. Dalším předpisem, který ale upravuje zdravotní způsobilost některých prací a činností, je právě vyhláška č. 79/2013 Sb., úz. Ta uvádí tzv. rizika ohrožení zdraví – tedy činnosti, které zasluhují zvláštní zřetel z hlediska obsahu a četnosti pracovnělékařské prohlídky. Tyto činnosti jsou uvedeny v tabulce v kapitole.
Lékařské prohlídky zaměstnanců – jak je dělíme?
Vyhláška uvádí, jakým druhům prohlídek a za jakých podmínek se zaměstnanci, popř. ještě uchazeči o zaměstnání, musejí podrobit. Na některé prohlídky se občas zapomíná, jiné se neprovádějí tak, jak by měly. Pojďme si to tedy pěkně shrnout.
Zákoník práce ukládá povinnost zaměstnavatele, v případech stanovených zvláštním právním předpisem zajistit, aby se fyzická osoba před uzavřením pracovní smlouvy podrobila vstupní lékařské prohlídce. Zvláštním právním předpisem je zde právě zákon č. 373/2011 Sb., úz. Vstupní prohlídka se provádí za účelem zajištění, aby k výkonu práce v podmínkách s předpokládanou zdravotní náročností nebyla zařazena osoba ucházející se o zaměstnání, jejíž zdravotní způsobilost neodpovídá zařazení k předpokládané práci. Velmi často se zapomíná na další situaci, kdy je nutno provést vstupní lékařskou prohlídku. Je to před převedením zaměstnance na jinou práci, pokud jde o práci vykonávanou za odlišných podmínek, než ke kterým byla posouzena zdravotní způsobilost zaměstnance. Odlišnými podmínkami se rozumí navýšení rizikových faktorů nejméně o jeden, a to bez ohledu na to, zda změna takových podmínek vede ke změně výsledné kategorie práce.
“Brigádníci” a vstupní lékařská prohlídka
Z výše uvedeného je zřejmé, že všechny osoby, které budou vykonávat práci na základě pracovní smlouvy, se vstupní lékařské prohlídce nevyhnout. Zákon ale myslí na případy tzv. “brigádníků”, tedy zaměstnanců pracujících na základě dohod o provedení práce nebo dohod o pracovní činnosti. V případech, kdy by provedení lékařské prohlídky u “brigádníka” mělo být neefektivní, ji absolvovat nemusí. Těmito případy jsou situace, kdy práce, kterou bude “brigádník” vykonávat, je “bezpečná”. Co to je “bezpečná” práce, to nám říká zákon. Jde o takovou práci, která není riziková, což znamená, že se jedná o práci kategorie 1 nebo 2. Další podmínkou je, že součástí této práce není činnost, pro jejíž výkon jsou podmínky zdravotní způsobilosti stanoveny jinými právními předpisy. Obdobně jak bylo výše popsáno v kapitole “Kdy může zaměstnanec na lékařskou prohlídku ke svému lékaři”.
Zde si dejte velký pozor na řidiče firemních vozidel, tzv. “referenty”! Spousta zaměstnavatelů si totiž myslí, že zaměstnanci výhradně administrativních prací, tedy prací kategorie 1, mohou na prohlídky ke svému lékaři. Řízení vozidla je ale činnost, představující riziko ohrožení zdraví, pro niž jsou podmínky zdravotní způsobilosti stanoveny zvláštním právním předpisem a tak tito zaměstnanci musejí absolvovat prohlídku u firemního poskytovatele.
Co když se uchazeč o zaměstnání prohlídce nepodrobí?
Osoba ucházející se o zaměstnání se považuje za zdravotně nezpůsobilou k výkonu práce, k níž má být zařazena, pokud se nepodrobí vstupní lékařské prohlídce za podmínek zákona. Lékařské prohlídky zaměstnanců nesmějí být podceňovány ani odkládány!
Kdo hradí vstupní pracovnělékařskou prohlídku?
Lékařské prohlídky zaměstnanců jsou poměrně nákladnou záležitostí. Běžná cena za vstupní prohlídku se pohybuje kolem 400 až 600 Kč, u rizikových kategorií jsou potom ceny často ještě značně vyšší. Vstupní pracovnělékařskou prohlídku hradí uchazeč o zaměstnání. Zaměstnavatel hradí prohlídku pouze v případě, že s uchazečem o zaměstnání uzavře pracovněprávní vztah. Zákon ale umožňuje, aby se uchazeč o zaměstnání se zaměstnavatelem dohodli jinak. V praxi jsou tak časté např. případy, kdy jsou náklady na vstupní prohlídku, v určitém poměru, rozděleny jak mezi zaměstnavatele, tak i zaměstnance. Obecně je ale dobrou praxí, že zaměstnavatel náklady na vstupní prohlídku uhradí vždy, pokud uchazeče o zaměstnání zaměstná a ten v pracovním poměru vydrží i po ukončení zkušební doby.
Periodické lékařské prohlídky zaměstnanců
Periodická prohlídka se provádí za účelem zjištění včasné změny zdravotního stavu vzniklé v souvislosti se zdravotní náročností vykonávané práce nebo stárnutím organizmu, kdy další výkon práce by mohl vést k poškození zdraví posuzovaného zaměstnance, nebo k poškození zdraví jiných osob. Periodické lékařské prohlídky zaměstnanců se provádějí opět v závislosti na kategorii práce. To však není jediný faktor. Rozhoduje tu i fakt, zda se jedná o činnost, která představuje riziko ohrožení zdraví. Přehled period je uveden v tabulce níže.
Lékařské prohlídky zaměstnanců dle kategorie práce
Perioda prohlídky do 50 let věku zaměstnance (1 x za uvedený počet let)
Perioda prohlídky nad 50 let věku zaměstnance (1 x za uvedený počet let)
Lékařské prohlídky zaměstnanců dle rizik a požadavků zvláštních předpisů
Rizika ohrožení zdraví a ostatní činnosti
Perioda prohlídky (1x za uvedený počet let)
Mladiství zaměstnanci (do 18 let)
Práce ve školách a školských zařízeních podle školského zákona
Práce v zařízeních sociálních služeb včetně poskytování sociálních služeb ve vlastním sociálním prostředí osob, a práce v dalších zařízeních obdobného charakteru
Obsluha jeřábů, opraváři jeřábů, vazači jeřábových břemen, obsluha zdvihacích ramen
Obsluha transportních zařízení včetně výtahů a zakladačů
Obsluha důlních těžních strojů
Obsluha a řízení motorových a elektrických vozíků a obsluha vysokozdvižných vozíků
Řízení motorových vozidel s výjimkou řidičů podle § 87 odst. (1) zákona č. 361/2000 Sb., úz, pokud je tato činnost vykonávána jako obvyklá součást výkonu práce nebo jsou do místa výkonu práce přepravovány další osoby, pokud je práce zaměstnance zařazena do kategorie 1
Řízení motorových vozidel s výjimkou řidičů podle § 87 odst. (1) zákona č. 361/2000 Sb., úz, pokud je tato činnost vykonávána jako obvyklá součást výkonu práce nebo jsou do místa výkonu práce přepravovány další osoby, pokud je práce zaměstnance zařazena do kategorie 2, 2R, 3 nebo 4.
Obsluha řídicích center a velínů velkých energetických zdrojů včetně jaderných a chemických provozů, při jejichž havárii by mohlo dojít k ohrožení zaměstnanců či obyvatelstva a k závažným ekologickým následkům
Opravy tlakových nádob a kotlů
Obsluha kotlů s výkonem alespoň jednoho kotle 50 kW a větším a kotelen se součtem jmenovitých tepelných výkonů kotlů větším než 100 kW
Obsluha tlakových nádob stabilních a tlakových stanic technických plynů
Obsluha a opravy turbokompresorů, chladicích zařízení nad 40000 kcal (136360 kJ)
Obsluha a opravy vysokonapěťových elektrických zařízení
Práce na elektrických zařízeních podle jiného právního předpisu (vyhláška č. 50/1978 Sb., úz)
Práce v hlubinných dolech
Práce ve výškách a nad volnou hloubkou, pokud je jiným právním přepisem stanoveno použití osobních ochranných prostředků proti pádu
Práce záchranářů s výjimkou zdravotnických záchranářů
Práce v klimaticky a epidemiologicky náročných oblastech zahraničí
Řidiči vozidel dle § 87, zákona č. 361/2000 Sb., úz
Osoba řídící drážní vozidlo
Osoby vykonávající činnosti při provozování dráhy a drážní dopravy, které přímo zabezpečují obsluhu dráhy, zabezpečují nebo organizují drážní dopravu a řídí se při tom tvarovými, světelnými a zvukovými znaky a návěstmi, nebo je dávají.
Osoby, které při své pracovní činnosti vstupují bez dozoru na provozovanou dopravní cestu a nepodílejí se přímo na zabezpečení obsluhy dráhy, ani na zabezpečení nebo organizování drážní dopravy.
Osoby, které při své pracovní činnosti provádějí revize, prohlídky a zkoušky určených technických zařízení (dráhy).
Periodické prohlídky u brigádníků? Možná ano!
U “brigádníků” se periodické pracovnělékařské prohlídky neprovádějí, pokud…. Nejde o případ, kdy je práce na základě těchto dohod u zaměstnavatele prováděna opakovaně a doba, na kterou je práce opakovaně sjednávána, je delší než lhůta pro provedení periodické prohlídky a zaměstnavatel provádění těchto prohlídek vyžaduje.
Mimořádná prohlídka se provádí za účelem zjištění zdravotního stavu posuzovaného zaměstnance v případě důvodného předpokladu, že došlo ke ztrátě nebo změně zdravotní způsobilosti k práci nebo pokud dojde ke zvýšení míry rizika již dříve zohledněného rizikového faktoru pracovních podmínek. Mimořádná prohlídka se provádí, pokud
ji nařídil orgán ochrany veřejného zdraví podle zákona o ochraně veřejného zdraví nebo tak stanoví zákon upravující využívání jaderné energie a ionizujícího záření,
to v daném období vyžaduje zdravotní náročnost konkrétních pracovních podmínek,
došlo ke zhoršení pracovních podmínek ve smyslu zvýšení míry rizika u rizikového faktoru, k němuž již byla posuzována zdravotní způsobilost zaměstnance,
bylo opakovaně zjištěno překročení limitní hodnoty ukazatelů biologického expozičního testu, popřípadě na základě závěrů jiných vyšetření prováděných za účelem sledování zátěže organizmu působením rizikových faktorů pracovních podmínek,
byla při pracovnělékařské prohlídce zjištěna taková změna zdravotního stavu zaměstnance, která předpokládá změnu zdravotní způsobilosti k práci v době kratší, než je interval periodické prohlídky, nebo
byl výkon práce přerušen
z důvodu nemoci po dobu delší než 8 týdnů, s výjimkou výkonu práce v kategorii první podle zákona o ochraně veřejného zdraví a nejde-li o práci nebo činnost, jejíž součástí je riziko ohrožení zdraví nebo nestanoví-li jiný právní předpis jinak,
v důsledku úrazu s těžkými následky, nemoci spojené s bezvědomím nebo jiné těžké újmy na zdraví, nebo
z jiných důvodů na dobu delší než 6 měsíců.
Mimořádná prohlídka se dále provádí na základě
žádosti předložené zaměstnavatelem z vlastního podnětu nebo podnětu zaměstnance,
informace sdělené ošetřujícím lékařem o důvodném podezření, že změnou zdravotního stavu zaměstnance došlo ke změně zdravotní způsobilosti.
Výstupní lékařské prohlídky zaměstnanců
Výstupní prohlídka se provádí na základě žádosti zaměstnance, nebo pokud tak stanoví jiný zákon, za účelem zjištění zdravotního stavu zaměstnance v době ukončení výkonu práce, a to s důrazem na zjištění takových změn zdravotního stavu, u kterých lze předpokládat souvislost se zdravotní náročností vykonávané práce. Výstupní lékařské prohlídky zaměstnanců se provádí při
ukončení pracovněprávního nebo obdobného vztahu,
převedení na práci se sníženou zdravotní náročností ve smyslu snížení míry rizika nebo na práci konanou za příznivějších pracovních podmínek, než ke kterým byla posouzena zdravotní způsobilost zaměstnance.
Na základě provedení výstupní prohlídky se nevydává lékařský posudek. Výstupní lékařské prohlídky zaměstnanců se neprovádí, jde-li o
práce zařazené do kategorie první podle zákona o ochraně veřejného zdraví a není-li součástí této práce činnost, pro jejíž výkon jsou podmínky zdravotní způsobilosti stanoveny jiným právním předpisem (jak výše uvedeno např. piloti, obsluha drážních vozidel, řidiči a činnosti s rizikem ohrožení zdraví), a pokud u zaměstnance nebyla zjištěna v době výkonu práce u zaměstnavatele nemoc z povolání, ohrožení nemocí z povolání nebo pracovní úraz,
výkon práce na základě dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr, jestliže nebylo podle zákona vyžádáno provedení vstupní lékařské prohlídky a není-li podezření na změnu zdravotního stavu v souvislosti s výkonem práce.
Následné lékařské prohlídky zaměstnanců
Následná prohlídka se provádí za účelem včasného zjištění změn zdravotního stavu vzniklých v souvislosti s prací za takových pracovních podmínek, jejichž důsledky se mohou projevit i po ukončení práce, a to za účelem včasného zajištění potřebné zdravotní péče, popřípadě odškodnění. Na základě provedení následné prohlídky se nevydává lékařský posudek. Následné lékařské prohlídky zaměstnanců se provádí dle vyhlášky, pokud tak stanoví
příslušný orgán ochrany veřejného zdraví podle zákona o ochraně veřejného zdraví, nebo
jiný právní předpis, zejména zákon o mírovém využití jaderné energie.
Nechci to příliš komplikovat. Co se týče pracovnělékařských prohlídek, nejvýznamnější jsou tu dva dokumenty:
žádost o pracovnělékařskou prohlídku;
Žádost vystavuje zaměstnavatel a odesílá s ní zaměstnance na prohlídku. Lékařský posudek vystavuje smluvní poskytovatel pracovnělékařských služeb a prokazatelně jej předává zaměstnanci i zaměstnavateli. Jedno vyhotovení si potom sám ponechá. Lékařský posudek je výchozím podkladem pro zaměstnavatele, dne nějž se rozhodne, zda zaměstnance může pověřit konkrétní prací. V praxi je zcela běžné, že poskytovatelé  nechtějí lékařské posudky vyhotovovat a žádají po zaměstnavateli, aby jim je “předpřipravil”. Jak žádost, tak i lékařský posudek, musejí mít náležitosti přesně stanovené právními předpisy o zdravotnické dokumentaci. Jejich obsah je tedy pevně daný a musejí být kompletně vyplněny. Vzory obou zmíněných dokumentů si můžete zakoupit v našem e-shopu. Nemusíte tak zbytečně hledat, pátrat, a ztrácet čas vymýšlením již vymyšleného.
Systém pro správu pracovnělékařských prohlídek
Sleva Produkt na prodej
2420,00 Kč 1815,00 Kč s DPH / 1500,00 Kč bez DPH
Záznam o dohledu lékaře na pracovišti
249,00 Kč s DPH / 205,79 Kč bez DPH
Hodnoceno 5.00 z 5 na základě 1 hodnocení zákazníka
Lékařská prohlídka řidiče – vzor dokumentace
0,00 Kč s DPH / 0,00 Kč bez DPH
Lhůtník lékařských prohlídek zaměstnanců SAW
0,00 Kč s DPH / 0,00 Kč bez DPH
Oznámení / návrh zařazení prací do kategorií
89,00 Kč s DPH / 73,55 Kč bez DPH
Zabezpečení první pomoci ve firmě
121,00 Kč s DPH / 100,00 Kč bez DPH
Lékařský dohled nad pracovišti a pracovními činnostmi
Občas to může být oříšek, přesto je to nutnost. Firemní lékař musí pravidelně docházet na pracoviště zaměstnavatele a provádět na nich dohled. Pravidelný dohled se vykonává na všech pracovištích zaměstnavatele nejméně
jedenkrát za kalendářní rok, nebo
jedenkrát za 2 kalendářní roky, jde-li o práce zařazené do kategorie první podle zákona o ochraně veřejného zdraví a není-li součástí této práce činnost, pro jejíž výkon jsou podmínky zdravotní způsobilosti stanoveny jiným právním předpisem.
Při pravidelném dohledu se zohledňuje zdravotní náročnost vykonávané práce a charakter podmínek na pracovištích zaměstnavatele.
Lékárničky první pomoci a firemní lékař
Zaměstnavatel je povinen ve spolupráci se smluvním poskytovatelem pracovnělékařských služeb, zejména dohodnout:
Výše uvedené body nejsou dnes stanoveny žádnými závaznými právními předpisy ani normami. Výjimkou jsou pouze lékárničky, které musejí být užity při provozu na pozemních komunikacích.
Agendou pracovnělékařských prohlídek se zabývám již několik let. Předpisy znám téměř nazpaměť. A rád Vám pomohu!
Byl pro vás článek užitečný?
Klikněte na hvězdičky pro ohodnocení článku.
Průměrné hodnocení 4 / 5. Počet hodnocení: 32
Doposud nikdo nehodnotil. Buďte první, kdo článek ohodnotí. Děkuji.
Pokud se vám článek líbil...
Sledujte mě na sociálních sítích.
Omlouvám se, že pro vás nebyl tento článek užitečný a děkuji za vaši zpětnou vazbu.
Pojďme tento článek vylepšit!
Řekněte mně, jak mohu tento článek vylepšit.
Související na webu SAW:
Postery bezpečnosti práce, které musíte mít!
Hodnocení rizik z pohledu BOZP
Doporučení zaměstnavatelům ve vztahu ke koronaviru
Jsem nadšený "bezpečák!" Bezpečností práce žiji a bezpečnost práce mě živí. Služby bezpečnosti práce, požární ochrany, firemní ekologie a revizí zařízení poskytuji všem podnikajícím fyzickým i právnickým osobám a to bez rozdílu na jejich velikost či obor zaměření. Kromě toho také pořádáme praktické kurzy první pomoci, ve svém e-shopu nabízím vzorovou dokumentaci BOZP ke stažení a jsem autorem projektu s cílem šířit osvětu o bezepčnosti a ochraně zdraví při práci, BOZPforum.cz.
10 názorů na “Pracovnělékařské služby v BOZP”
4. 12. 2020 v 19:10
zaměstnanci, pracující v noci nebo dělající noční práce mají prohlídku do 50 let i nad 50 let jednou za 2 roky?(v jakém předpisu toto najdu a §?)
Kde naleznu kategorizaci prací? (v jakém předpisu a §?)
Všude jsou odkazy na předpis 373/2011, ale tam jsem toto nenašla.
4. 12. 2020 v 22:03
Kategorizace prací § 37 a násl., zákona č. 258/2000 Sb. + vyhláška č. 432/2003 Sb.
Pracovnělékařské prohlídky cca § 53 a násl. zákon č. 373/2011 Sb., + vyhláška č. 79/2013 Sb.
Je to poměrně komplikovaná problematika.
Zkuste mrknout také do těchto článků:
Přeji bezpečný zbytek dne,
15. 4. 2020 v 11:00
Dobrý den,je možné,aby u soustruhu pracovala 66 letá paní bez doporučení pracovní lékařky?Firma rozhodnutí nerespektuje.Lékařka uznala,že má náročnou práci a nemůže jí dát souhlas k dalšímu vykonávání.
16. 4. 2020 v 10:17
Dobrý den. Každý zaměstnanec pracující na základě pracovní smlouvy se musí podrobit pracovnělékařské prohlídce. O pracovnělékařské prohlídce je vyhotoven lékařský posudek. V lékařském posudku musí být posudkový závěr. Ze závěru musí být zřejmé, zda je zaměstnanec zdravotně způsobilý / zdravotně způsobilý z podmínkou nebo dlouhodobě pozbyl zdravotní způsobilost.
Zaměstnavatel se tímto lékařským posudkem musí řídit.
Pokud neřídí, paní může práci odmítnout, dle Zákoníku práce, protože se domnívá, že by tato práce mohla poškodit její zdraví. Na takové odmítnutí nelze pohlížet jako na porušení pracovních povinností.
22. 1. 2020 v 15:08
Dobrý den, mám ve firmě pracujícího důchodce, pracuje jako ošetřovatel zvířat. Je nutná zdravotní prohlídka? Děkuji
23. 1. 2020 v 15:57
na váš dotaz nelze odpovědět.
Záleží na tom, zda pan pracuje na základě pracovní smlouvy nebo dohody o provedení práce, dále také na tom, do jaké kategorie je jeho práce zařazeno a v neposlední řadě, zda je součástí jeho práce riziko ohrožení zdraví (např. řízení firemního vozidla, obsluha tlakové nádoby stabilní, noční práce) nebo jsou požadavky na zdravotní prohlídku stanoveny zvláštními právními předpisy (to asi nebudou).
Podrobné informace naleznete zde: https://www.sawuh.cz/lekarske-prohlidky-zamestnancu/#40
6. 3. 2020 v 17:31
jak se dela vstupni prohlidka pro cizince bez zdravotniho pojisteni
9. 3. 2020 v 10:42
Dobrý den. Úplně stejně, jako u klasického českého zaměstnance.
Vyšlete zaměstnance – cizince ke smluvnímu poskytovateli pracovnělékařských služeb se žádostí o pracovnělékařskou prohlídku. Poskytovatel bude pravděpodobně chtít výpis ze zdravotní dokumentace od registrujícho lékaře zaměstnance. Pokud jej nemá nebo nemůže získat, je to potom na domluvě s poskytovatelem.
Náklady na pracovnělékařskou prohlídku hradí zaměstnavatel.
13. 1. 2020 v 14:53
Dobrý den, mám dotaz, nyní jsem si přečetla, že periodické prohlídky u brigádníků zařazených do kategorie I a II nerizikové, se nemusí, pokud to zaměstnavatel nevyžaduje, podrobit se periodické prohlídce. V pátek 10.1.2020 jsem byla na semináři ohledně této problematiky a přednášející mi tvrdil, že jsou ze zákona povinni se této prohlídky účastnit bez ohledu na to, zda to zaměstnavatel požaduje či nikoli. Prosím o sdělení či odkaz, kde je toto stanoveno.
20. 1. 2020 v 8:14
na semináři vám zřejmě byla poskytnuta nepravdivá informace.
Vše je popsáno v článku, v kapitole “Brigádníci” a vstupní lékařská prohlídka.
Ve zkratce. Brigádník na lékařskou prohlídku nemusí, pokud je jeho práce zařazena do kategorie 1 nebo 2 (nikoliv 2R) a součástí této práce není riziko ohrožení zdraví a lékařská prohlídka není vyžadována ani jinými právními předpisy (např. „elektrikář“).