cs ceb cs de cs pl id cs de cs pl es en cs cs cs de cs fr cs sv cs en cs cs cs id en cs cs cs de cs fr cs sv cs en cs cs cs en en sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs de cs de cs de cs cs cs cs it cs cs cs cs de cs de cs de cs cs de cs de cs de cs de cs de cs de cs de cs de cs de cs de hu cs cs cs de cs de cs de cs de cs cs de cs de cs de cs de cs cs de cs de cs de cs de de sv cs cs cs en cs en cs de cs fr cs cs cs id sv cs cs cs en cs en cs de cs fr cs cs cs cs cs pl de cs en li id cs pl de cs en li cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs gu cs
Svět je po koronavirové přestávce znovu v pohybu. Lidé se sice vrátili do obchodů, ale ne všichni: stále více lidí si jich prohlíží zboží u prodejců na svém chytrém telefonu a nechává si ho doručit. Zákazníci si v loňském roce nechali po celém světě doručit údajně zboží za více než 650 miliard dolarů.
S rostoucí poptávkou po doručovacích službách musí města, politici a podniky spolupracovat na efektivnějších způsobech rozvozu. Takových, které jsou pohodlné pro zákazníky, a přitom bezpečnější a „komfortnější“ pro města, ve kterých dnes žije většina obyvatel světa.
Nejchytřejším a nejudržitelnějším způsobem, jak uspokojit poptávku po doručování zboží v městských oblastech je mikromobilita. Tvrdí to alespoň nedávno zveřejněná zpráva poradenské společnosti WSP nazvaná „Future of Delivery Report“. Zpráva to není zcela nezaujatá, protože byla financována společnosti Uber, ale zároveň obsahuje celou řadu konkrétních zkušeností z různých částí světa, které stojí za pozornost. Ke stažení je dostupná v angličtině z této stránky.
Základní problém si asi uvědomujeme všichni. Vyšší počet zásilek povede k většímu zahuštění provozu na městských komunikacích, které už tak jsou často nesnesitelně plné.
Pokud se nic nezmění, povede očekávaný 78procentní nárůst počtu doručovaných zásilek ve městech do roku 2030 ke zvýšení počtu doručovacích vozidel ve 100 největších městech světa o 36 %, téměř o třetinu vyššímu množství emisí, 21procentnímu nárůstu dopravních zácp a o 11 minut delšímu dojíždění. To je odhad ve zprávě Světového ekonomického fóra z roku 2020.
Těžko si představit, že města by něco takového mohla pojmout. Dokument proto nabízí pět strategií, které mohou vedoucí představitelé měst využít k „plnému rozvinutí potenciálu“ mikromobilních zařízení. Které by mělo vést ke snížení počtu osobních a nákladních automobilů v centrech měst. Mikromobilita je přitom v dokumentu definována jako lidskou silou nebo elektricky poháněná lehká vozidla: kola, nákladní kola, různá menší vozítka a drony.
Zpráva shrnuje klíčové poznatky z 10 globálních případových studií. Ty ukazují, jak města po celém světě, od Sydney po Paříž, využívají mikromobilitu ke snižování emisí a vytváření „živějšího“ městského prostředí.
Některé zásahy jsou velmi jednoduché. Jako například v Utrechtu, kde došlo ke snížení maximální rychlosti na ulicích, aby se snížilo riziko pro cyklisty. Další, jako například rozhodnutí Montrealu zásadně rozšířit dedikovanou infrastrukturu, aby se zvýšil počet cyklistů na silnicích, jsou o něco náročnější.
V Paříži, městě, kde se 57 % dodávek uskutečňuje prostřednictvím mikromobility, hrály při rozhodování města klíčovou roli dopravní zátěž. Podle zprávy společnosti Uber představovala doručovací vozidla v Paříži 15-20 % dopravy, ale podílela se na vzniku 45 % škodlivých částic. V reakci na to se pařížská rada zavázala k přechodu na cyklistickou dopravu v centru města. Snahou bylo, jak zlepšit stav ovzduší a zvýšit bezpečnosti, ale také splnit cíle města v oblasti snižování emisí uhlíku.
Podobný závazek ke snižování emisí, jaký si vytyčila Paříž, je dnes pro řadu evropských měst běžný. Jak zpráva připomíná vyšší využívání mikromobility je dobrý způsob, jak toho dosáhnout. Nákladní kola vypouštějí ve srovnání s dieselovými dodávkami o 90 % méně emisí oxidu uhličitého – a samozřejmě žádné emise jiných spalin. Nasazení elektrokol, e-koloběžek a jízdních kol by mohlo přispět ke snížení zdravotní zátěže spojené se životem ve městech: tedy například vlivu neustálého hluku, včetně s tím stresu, psychických problémů a vysokého krevního tlaku.
Úspěch přitom není nic nemožného. Například v Torontu se po zlepšení cyklistické sítě zvýšil počet dodávek Uber Eats na kolech v tomto městě o 40 % v letech 2019 a 2020, uvedl Uber. Šestiměsíční pilotní projekt v kolumbijské Bogotě ukázal, že využití mikrologistických uzlů a nákladních elektrokol pro doručování potravin a balíků do vzdálenosti 5 km může eliminovat 4,2 tuny emisí ročně.
Projekt z roku 2019 v New Yorku více než zdvojnásobil dodávky na nákladních kolech ve vybrané oblasti, přičemž každé nákladní kolo, které nahradilo dodávku nebo skříňové nákladní auto, vedlo ke snížení ročních emisí CO2 přibližně o 7 tun. Od té doby se projekt rozšířil a jen v lednu 2021 vyústil v dodávku více než 45 000 nákladních kol.
Na základě těchto dobrých výsledků zpráva přichází s pěti klíčovými doporučeními pro města a samosprávy:
Zajistěte, aby se uživatelé mikromobility cítili bezpečně. Přizpůsobte tomu silniční infrastrukturu, komunikace a pravidla pro pohyb na nich.
Usnadněte bezpečné a snadné vyzvedávání a odevzdávání zásilek. Tedy myslete na to, aby kurýři měli kde zaparkovat – stavební předpisy například mohou vyžadovat dedikovaná místa na předávku zásilek u novostaveb.
Jděte příkladem v podpoře mikromobility, například vytyčováním cíle snižování emisí či zřizováním inovačních inkubátorů.
Podporovat změnu způsobu dodávek na poslední míli prostřednictvím mikrologistických center a dalších opatření.
Testování a rozšiřování fungujících nápadů.
Příklady všech těchto přístupu z námi zmíněných měst i řady dalších lze najít ve plné verzi zprávy. V PDF je přístupná na této stránce.
Kola můžou být rychlejší než dodávky. Někde a někdy
V centrech měst mohou nákladní (či „cargo“) kola v některých případech doručovat zásilky o 60 % rychleji než dodávky. A jejich uhlíková stopa je přitom nižší než i elektrických nákladních vozů.
To je závěr studie uskutečněné v rámci britského projektu Car Free Megacities. Ten zase pro změnu podnítil rostoucí počtem dodávek na silnicích, zvláště v období nejtvrdších opatření proti šíření koronavirové pandemie. Ve Velké Británii se počet ujetých kilometrů dodávkami za posledních 25 let zdvojnásobil, což přispívá ke znečištění ovzduší, vede ke zvyšování počtu nehod a s tím spojených škod na zdraví i majetku. „Domnívali jsme se, že je důležité zabývat se alternativami k tomuto škodlivému modelu městské nákladní dopravy,“ shrnula svou motivaci pro server Fast Company Ersilia Verlinghieri hlavní autorka zprávy, která působí na University of Westminster.
Práce vznikla na základě údajů GPS od společnosti Pedal Me, která se zabývá rozvážkou zboží v centru Londýna na nákladních kolech. Výzkumníci vzali výsledky nákladních kol a pak je porovnávali s výpočtem trvání stejné trasy pro v případě dodávky. Zohlednili přitom rozdíly v rychlosti, nosnosti a době vykládky vozidel. (I tak je škoda, že nešlo o přímé srovnání, ale Pedal Me neprovozuje dodávky).
Autoři se tedy „dopočítali“, že nákladní kola mohou v zahuštěných centrech doručovat zásilky rychleji. A to díky tomu, že si lépe poradí s hustým provozem, mohou si zkracovat cestu ulicemi, které jsou pro automobilovou dopravu uzavřeny, a stráví méně času hledáním vhodného místa na zaparkování.
Velmi ovšem záleží na místních podmínkách. Když společnost UPS testovala elektrická nákladní kola v centru Seattlu, pro firmu provedení studie týmů z Washingtonské univerzity dospěla k závěru, že kola doručila pouze 20 až 25 % zásilek, které stihly rozvést nákladní automobily.
Tedy, přestože řidiči doručovacích vozů strávili každý den hledáním parkoviště asi 50 minut, dokázali na stejné trase doručit více zásilek. Ovšem posádka aut byla dvojčlenná, což nebývá často zvykem, navíc srovnání probíhalo v létě, kdy byl provoz ve městě menší. Což mohlo mít vliv a nemuselo: studie trvala pouze měsíc, takže nevíme.
Ve hře jsou i další faktory, například hustota sítě cyklostezek v daném místě. I proto zpráva WPS městům radí, aby experimentovala. Například v rámci „živých laboratoří“.
Byl by svět tišší, kdyby byla všechna auta na elektřinu?
Elektromobily v příštích letech údajně výrazně podraží kvůli bateriím
Průkopník mezi elektromobily je živým důkazem rychlosti jejich vývoje
Napsat komentář Zrušit odpověď na komentář
Vaše e-mailová adresa nebude zveřejněna. Vyžadované informace jsou označeny *
Uložit do prohlížeče jméno, e-mail a webovou stránku pro budoucí komentáře.
„Železný zákon klimatu“ dokazuje svou platnost
Proč do práce dojíždíme stejně dlouho jako Římané
Nahradíme Rusko. Evropě se nabízí nový dodavatel energií
S kabelem do terénu: Jak elektrický pohon pomáhá off-roadům
My se obáváme zimy, v Číně elektřinu vypínalo horko
Evropská start-upová scéna zažívá skvělý rok
Nová generace baterií už vyrazila z laboratoří do výroby
Kam s ním? Pod zem! Vypouštění uhlíku začíná být drahé
Malá domácí fotovoltaika v Česku roste. A růst bude pokračovat
V Číně se rozjíždí trh s emisními povolenkami. I za pomoci zfalšovaných údajů
Německo nesplní své cíle ohledně elektromobilů. Chybí nabíječky
Úsporný tarif je málo. Jak by měla česká vláda pomáhat podle ekonomů z NERV
Vyrostou nebo zajdou? Start-upy, které sázejí na boj proti uhlíku
3D tisk 5G síť aditivní výroba Afrika agrofotovoltaika AI aktivní budovy alternativní pohony Amerika Amprius analýzy apple Asie atomová energie atuomobiloví veteráni auta automatizace a robotizace automobilky automobily autonomie Autonomní doprava autonomní jízda autonomní řízení autonomní taxi autonomní vozy baterie baterie jako záloha bezpečnost bezuhlíková energetika Biobaterie biocement biometan biopaliva blackout Brno budoucnost dopravy byznys cargo kola carsharing cena baterie cena baterií cena uhlíku ceny energií česk česká energetika česká legislativa Česká republika české baterie české lithium české start-upy Česko česko cestování ČEZ chlazení a klimatizace chyt chytrá administrativa chytrá domácnost chytrá doprava chytrá města chytré budoby chytré budovy chytré město chytrý úřad Čína čína Cínovec čínský trh cirkulární ekonomika čístá doprava čistá energie čistá města čistá mobilita čisté teplo čisté uhlí cities cleantech CNG CO2 crowdfunding
Baterie jsou nová ropa, tvrdí Musk. Kde bude jejich Saúdská Arábie?
Nová generace baterií už vyrazila z laboratoří do výroby
V Říčanech se odehrál první den kongresu o budoucnosti měst
Parádní nápad roku 2022 přináší kvalitu a úspory ve třech rozměrech
„Železný zákon klimatu“ dokazuje svou platnost
Proč do práce dojíždíme stejně dlouho jako Římané
Nahradíme Rusko. Evropě se nabízí nový dodavatel energií
Byl by svět tišší, kdyby byla všechna auta na elektřinu?
S kabelem do terénu: Jak elektrický pohon pomáhá off-roadům
My se obáváme zimy, v Číně elektřinu vypínalo horko
Evropská start-upová scéna zažívá skvělý rok
Nová generace baterií už vyrazila z laboratoří do výroby
Informace ze světa byznysu
Život budoucnosti ve městech budoucnosti
Zprávy o chytré dopravě budoucnosti
Sekce pro děti a mládež
Informace ze světa byznysu
Život budoucnosti ve městech budoucnosti
Zprávy o chytré dopravě budoucnosti
Sekce pro děti a mládež
Spravovat Souhlas s cookies
Naše stránky využívají cookies v prohlížeči.
Servisní Servisní Vždy aktivní
Technické uložení nebo přístup je nezbytně nutný pro legitimní účel umožnění použití konkrétní služby, kterou si odběratel nebo uživatel výslovně vyžádal, nebo pouze za účelem provedení přenosu sdělení prostřednictvím sítě elektronických komunikací.
Technické uložení nebo přístup je nezbytný pro legitimní účel ukládání preferencí, které nejsou požadovány odběratelem nebo uživatelem.
Technické uložení nebo přístup, který se používá výhradně pro statistické účely. Technické uložení nebo přístup, který se používá výhradně pro anonymní statistické účely. Bez předvolání, dobrovolného plnění ze strany vašeho Poskytovatele internetových služeb nebo dalších záznamů od třetí strany nelze informace, uložené nebo získané pouze pro tento účel, obvykle použít k vaší identifikaci.
Technické uložení nebo přístup je nutný k vytvoření uživatelských profilů za účelem zasílání reklamy nebo sledování uživatele na webových stránkách nebo několika webových stránkách pro podobné marketingové účely.