cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs sv it cs de cs cs cs en cs es cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Imbauba1 štítnatá (Cecropia2 peltata Willd.) jest menší strom z čeledi rostlin morušovitých (Moraceae), 8-15 m vysoký, o štíhlém, bělokorém kmeni a nemnohých větvích. V hořejší části kmene a větví jsou střídavé, dlouze řapíkaté, štítovité listy, jejichž okrouhle srdčité, až 3 dm v průměru široké čepele jsou dlanitě rozeklány v 7-10 úkrojků, tak že se listy poněkud podobají listům koňského kaštanu.
Dvoudomé, drobné květy jsou směstnány do jehnědovitých klasův a dospívají v dužnaté, jednosemenné plody.
Imbauba jest domovem na ostrovech Západní Indie a v Jižní Americe, zvláště ve vlhkých pralesích poříčí Orinoka a Maraňonu.
Kmen a větve její jsou duté, přepažené příčnými přehrádkami v články. Každý článek má po straně podlouhlou mělkou jamku v hořejším, širším konci tak prohloubenou, že ji od vnitřní dutiny dělí pouze teninká, měkká stěna, kterouž kousaví mravenci z rodu Azteca snadno prokoušou a dostanou se dovnitř. Tam prokoušou záhy i příčné přehrádky a osadivše dutinu kmene po celé její délce, zvolí si ji za svoje bydliště.
Ale strom neposkytuje těmto mravencům pouze přístřeší, v dobách častých povodní zvláště vítané, nýbrž připravuje pro ně i potravu. Na spodině listových řapíků možno totiž pozorovati měkké polštářky. Podíváme-li se na ony polštářky zvětšujícím sklem, pozorujeme, že se skládají z chloupků, mezi nimiž objevují se po celý rok, každého dne znova narůstajíce, drobounká, 1-2 mm vysoká, vejčitá tělíska. Tato tělíska, pojmenovaná po svém objeviteli tělísky Müllerovými, obsahují tuky a bílkoviny, proto jsou mravenci horlivě vyhledávána.
Za poskytnuté přístřeší a za chutná tělíska Müllerova odměňují se mravenci z rodu Azteca rostlině tím, že jí chrání proti jiným mravencům z rodu Atta, kteří jsou imbaubě velice nebezpečni, poněvadž ničí její listy. Kdykoli se mravenci tito na stromě objeví, vyřítí se na ně mravenci ubytovaní v dutině kmene a se stromu je zapudí.
Při tom jest nad míru zajímavo, že mravenci z rodu Atta neničí listy imbauby proto, že by se jimi živili, nýbrž k tomu účelu, aby na nich pěstovali druh plísně zvaný Rozites gongylophora. Vlákna této plísně naduřují totiž v hruškovitá bílá tělíska, která jsou mravencům z rodu Atta hlavní, ne-li jedinou potravou.
Počínají pak si mravenci z rodu Atta, kteří bydlí v ohromných, často až 2-5 m vysokých mraveništích, při tom takto: Dostavše se na listy imbauby, vykusují z nich okrouhlé kousky, jež buď pouštějí na zemi nebo je sami snášejí se stromu a pak je dopravují do mraveniště, kde je rozžvýkají na kaši a tou vykládají stěny dutin a chodeb. Za krátkou dobu objeví se na zahnívajícím povlaku stěn plíseň, jejíž vlákna, jak už nahoře pověděno, naduřují v chutná tělíska. Poněvadž plíseň tato nebyla dosud nikde jinde nalezena než-li právě jenom v příbytcích zmíněných mravenců, mají někteří badatelé za to, že si ji mravenci průběhem dlouhých věků v tom směru, aby jim vytvářela chutná tělíska, sami vypěstili, jako si vypěstoval člověk z rostlin původně planě rostoucích užitečné rostliny s velikým chutným ovocem, po případě s naduřelými jedlými kořeny, s dužnatými listy a pod.
1Jméno obvyklé u domorodcův.
2Z řec. trubač, vzhledem k tomu, že na duté kmeny a větve možno troubiti.
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v září
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.