cs en cs cs cs pl cs cs cs cs sl fr de it de cs cs cs pl cs cs cs cs sl fr de it de pl cs fr cs cs cs cs fr cs cs cs cs cs cs cs cs cs fr cs cs cs cs cs cs cs cs fr cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fr cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pl pl cs cs cs pl fy en sk pt als eo en en sv fr de de fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en fr it fr de en fr sv en cs sk hbs_lat cs cs id cs cs cs pl cs cs cs cs sl fr de it de en
V první polovině roku byly položeny základy k založení společenství pro záchranu zámku. Přípravný výbor schválil návrh statutu občanského sdružení, který předložil Jiří Zapletal a dne 9. června byla ministerstvem vnitra zaregistrována nová společnost, která si dala jméno Castellum Holešov-společnost pro obnovení kulturního centra v holešovském zámku. Krátce na to 30. srpna došlo na ustavující schůzi sdružení k završení organizačních povinností zvolením odpovědných zástupců společnosti. Předsedou byl zvolen Jiří Zapletal, místopředsedou Lubomír Bartošek a výkonným tajemníkem Rudolf Seifert. Dalšími členy předsednictva společnosti byli zvoleni Milan Krejčí, Jarmila Pokorná, Irena Železná, Jaromír Gogela, Miroslav Olšina a Miroslav Dědič. Do kontrolní komise společnosti byli zvoleni Jitka Dryáková, Jiřina Šašková a Stanislav Štěpán. Místem schůzek předsednictva zůstala i nadále kavárna kina Svět. Předmětem jednání na schůzkách předsednictva byla především situace, která se vytvořila kolem zámku.
Majitelka paní Anděla Dohnalová, která získala zámek se zahradou a dalšími nemovitostmi v restituci, nestačila zajistit jeho náležitou údržbu, ani najít kupce, který by budovu nějakým způsobem dokázal využít. Podle názoru vedení Castella byla ale jediná možnost, jak zámek zachránit – dostat jej do vlastnictví města, které jako jediné může zajistit jeho opravu i provoz. Pádným důvodem pro tuto alternativu byla i skutečnost, že město vlastně mimo zámeckých prostor nemá žádné jiné pro pořádání kulturních a společenských akcí.  Do této situace se město dostalo tak, že v době, kdy každá větší obec si stavěla vlastní „kulturní dům“, Holešov jej podle názoru svých radních nepotřeboval – měl přece zámek!  Nyní byl však zámek již téměř deset let pro veřejnost nepřístupný, všichni nájemníci objekt opustili a městu najednou začínaly vznikat problémy:  a)  kde pořádat kulturní a společenské akce,  b)  připravit se na novou atrakci – největší historickou ruinu uprostřed města.
Zdálo by se, že pro městskou radu je jednoduché najít řešení, ale nebylo tomu tak.  Část radních byla pro koupi zámku a druhá část proti. Důvodem bylo neúměrné finanční zatížení městské pokladny na úkor ostatních investičních záměrů.  Pravdou zůstává, že tehdejší požadavky majitelky byly pro město naprosto neúměrné a nepřijatelné a skeptici v městské radě měli pravdu.
Situace se změnila, když majitelka dospěla k názoru, že její požadavky jsou nereálné a díky památkovému zařazení objektu vlastně jeho využití může zajistit jen město.  Tím byla vytvořena potřebná základna pro jednání, které skončilo převodem zámku a zahrady do vlastnictví města za víceméně symbolickou cenu. Zatím se však stále jednalo a Castellum bylo jedním z činitelů, který se snažil situaci nějakým způsobem ovlivnit.
Počátkem roku bylo již téměř rozhodnuto – město zámek koupí. Stalo se tak v březnu a Castellum tak splnilo jeden ze svých stěžejních úkolů, které si dalo do svých stanov – působit na město a přinutit je k zakoupení zámku. Ve skutečnosti ale tento úkol ještě koupí nebyl zcela naplněn.  Připravovala se studie rekonstrukce zámku i jeho využití a také zde se Castellum hlásilo o slovo.
Jeho první aktivitou byl Den otevřených dveří, který se uskutečnil podle jeho návrhu dne 1. května a byl nečekaně úspěšný – na čtyři tisíce návštěvníků se přišlo podívat a prohlédnout si zámek, do něhož téměř deset let neměla veřejnost přístup. Byl to pro návštěvníky silný zážitek, vidět chodby i sály úplně prázdné, bez jakéhokoliv nábytku s holými zdmi.  V této podobě jej nikdy neviděli ani ti, kteří na zámku léta pracovali.  Nebylo možné si ale nevšimnout, v jakém stavu se tyto prostory nacházejí, jak jsou zanedbané, neudržované či poškozené a snad každý si uvědomil, že rekonstrukce zámku si vyžádá velké náklady. Jejich skutečnou výši však nikdo nedokázal ani odhadnout.
Představenstvo  Castella se stále schází v kavárně kina Svět.  Převodem zámku do vlastnictví města se naplnil jeden ze základních cílů společnosti, zůstaly však další, které se ukázaly jako daleko více obtížné – rekonstruovat zámecké prostory tak, aby sloužily optimálním způsobem kulturním a společenským aktivitám.
Zpočátku se názory na jeho budoucnost a využití dosti různily. Byly zde obavy, že město samo nebude mít dostatek prostředků na jeho provoz a proto se objevily různé nápady, které by mohly městu tuto situaci ulehčit. Jedním z nich byla i snaha nabídnout zámecké prostory nově vzniklému Krajskému úřadu ve Zlíně jako konferenční, případně kongresové sály s dostatečným zázemím. V této záležitosti proběhlo i jednání na krajském úřadě, který v té době stejně jako úřady v ostatních krajích teprve hledal a budoval své kompetence.  Kraj však o nabídku neprojevil zájem, Holešov byl pro něj poněkud „za obzorem“. Mezi dalšími návrhy je třeba zmínit i pokus o zainteresování místních podniků, z nichž by každý financoval a využíval jeden nebo několik zámeckých sálů. Také tato cesta se ukázala neschůdnou.
Mimo záležitostí, bezprostředně se týkajících zámku, se Castellum v tomto období zabývalo i kulturní činností. Iniciovalo navázání kontaktů s Rottal palácem ve Vídni, v němž je dnes umístěn institut veřejného ochránce práv a finanční prokuratura. Palác byl postaven v letech 1667 – 1683 a jeho projekt pochází od italského architekta Giovanni Pietro Tencally, který byl tenkrát ve službách rodiny Rottalů a po smrti stavitele Filiberta Luchesse pokračoval ve stavbě holešovského zámku.
Koncem roku Castellum obohatilo holešovskou kulturní scénu dvěma literárně dramatickými podvečery. První z nich, pořádaný 4. října v zámecké sala terreně a nazvaný Hledač pramenů, byl věnován básníku Oldřichu Vyhlídalovi a účinkovali v něm Gabriela Filippi, Milan Friedl a Jiří Zapletal. Druhým byl komponovaný pořad hudby a slov, měl název Narodil se vám spasitel a byl proveden17. prosince rovněž v sala terreně. Mezitím stačila ještě společnost uspořádat 14. listopadu v sále kina Svět besedu s ministrem kultury Vítězslavem Jandákem.
Důležitým počinem bylo založení oficiální sbírky, jejíž výtěžek byl předem určen na podporu obnovy zámku. Občané města přispívali na obnovu „svého“ zámku slušnými částkami, největší štědrost prokázal známý holešovský rodák, reprezentant ČR v kopané Zdeněk Grygera, který zvýšil konto sbírky o celých 30 000 korun.
Především iniciativou Jiřího Zapletala bylo 25. července vydáno první číslo Zámeckého zpravodaje, občasníku, který informoval členy společnosti – ale i jejich přátele a ostatní zájemce – o dění na zámku. V tomto čísle byl i jmenný seznam členů Castella k 15. 7. 2005. K tomuto datu jich bylo 130, z toho 47 mužů a 83 žen.
Na zámku začaly rekonstrukční práce.  K jejich provedení byla vybrána místní stavební firma  RAPOS, která si byla vědoma prestižnosti tohoto zadání a velmi se snažila o to, aby výsledek její práce byl co nejlepší. Projekt obnovy pochází z rýsovacího prkna holešovského rodáka architekta Ladislav Pastrnka, který při jeho zpracování projevil neobyčejný cit pro pozvednutí této městské dominanty na úroveň historického skvostu.  O to větší nároky byly kladeny na prováděcí firmu, která se však s nimi velmi úspěšně vyrovnala.
V tomto roce bylo provedeno odvlhčení sklepů a statické zajištění budovy. Centrální topení objektu bylo napojeno na kotelnu v nedalekém pivovaru a obnova velkého sálu začala stržením jeviště. K tomu je třeba říci, že při jeho stavbě v roce 1946 i při částečné rekonstrukci, která proběhla počátkem sedmdesátých let, byla značně poničena původní výzdoba sálu, zejména basreliéfy „břicháčů“ v místech, kde stálo jeviště. Některé z nich byly natolik zdevastované, že bylo třeba zhotovit jejich repliky.
Zejména odstranění jeviště bylo velkou ranou pro předsedu Castella, který usilovně bojoval za jeho zachování. Byla to pro něj srdeční záležitost, neboť se jako člen Divadla 6. května osobně podílel na jeho stavbě.  Na jeho pozvání přijel do Holešova architekt Miroslav Melena, specialista na stavby divadelních budov a jevištních konstrukcí, aby posoudil situaci a případně navrhnul řešení, které by umožnilo i nadále ve velkém sále provozovat divadelní představení.
Castellum má v té době již členskou základnu, čítající kolem 150 lidí, které zajímají změny, které probíhají na zámku. Členstvo má bohužel příliš vysoký věkový průměr a nelze počítat s jeho aktivní účastí na většině pořádaných akcí.  Jeho vztah k zámku a svému městu však je možné hodnotit i podle příspěvků do finanční sbírky, z níž Castellum zakoupilo za 50 000 korun  repasovaný hodinový stroj pro věžní hodiny a iniciovalo jejich zprovoznění.
Dne 1.května pořádá Castellum na zámku opět Den otevřených dveří. Tentokrát je jeho součástí i kulturní vystoupení několika hudebních souborů, představil se zde sbor Moravské děti, trio pražských hornistů, holešovský big band Josefa Hájka, tady ještě pod názvem The Central Old Boys a rocková skupina Hrbovo blues.
Castellum  se i v tomto roce zapojuje do kulturního života města. Ve spolupráci s městem uspořádalo 15. září koncertní podvečer k uctění památky W.A.Mozarta, na němž účinkovali členové Zlínské filharmonie B. Martinů. Počátkem listopadu pak vystoupila v dramatickém čtení biblického příběhu  „Šalamoun  a královna ze Sáby“  v zaplněné sala terreně Hana Maciuchová spolu se svými pražskými kolegy Rudolfem Pellarem, Milanem Friedlem a Jiřím Zapletalem.
V prosinci došlo k první z větších osobních změn ve vedení Castella – z funkce místopředsedy odchází L. Bartošek a nahrazuje jej Jarmila Pokorná.
Šalamoun a královna ze Sáby – dramatické čtení
Probíhá první etapa rekonstrukce zámku. Je schválen realizační projekt, v němž je velký sál bez jeviště, které již bylo odstraněno.  Se stavbou nového jeviště se nepočítá.
Otázka jeviště se stala hlavním bodem rozporů mezi investorem – městem a vedením Castella.  Cílem rekonstrukce zámku mělo být jeho uvedení do původní podoby. Po dlouhých debatách o tomto termínu se památkáři i investor shodli na tom, že tímto datem bude období před 1. světovou válkou, tedy počátek 20. století. Velký sál v té době sloužil jako zimní zahrada. Jeviště, které bylo strženo, bylo vybudováno až v letech 1946 – 47 členy Divadla 6. května.  Pro jeho zbourání bylo několik důvodů – z technického hlediska již bylo zastaralé, nevyhovující a nebylo možné jej vybavit odpovídající moderní technikou. Z hlediska památkové péče snižovalo historickou hodnotu sálu, bylo dodatečně sem vneseným prvkem a při jeho stavbě i následné rekonstrukci v sedmdesátých letech došlo k porušení původní výzdoby a celkové podoby sálu.
Otázka jeviště byla i jedním z důvodů lednové schůzky předsednictva Castella se starostou Zdeňkem Janalíkem. Bylo na ní jednáno o možnostech spolupráce obou subjektů, ale na pořadu byl i požadavek postavení nového jeviště. Podle vyjádření starosty však již není možné o této záležitosti uvažovat, neboť realizační projekt byl již schválen ve stávající podobě a město očekává, že na něj dostane i příslušné dotace. Pokud by Castellum vyvolalo jednání, vedoucí ke zdržení realizace, mohlo by město přijít až o 24 milionů korun z dotačních prostředků.
Tyto důvody sice bylo nutno respektovat, poslední slovo však ještě tímto řečeno nebylo.Bylo uvažováno též o vyhlášení petiční akce a Castellum stále ještě věřilo v úspěch svého úsilí. Proto 3. října na pozvání arch. Meleny zástupci Castella Jiří Zapletal, Antonín Vybíral a Pavel Chmelík navštívili Kulturní zařízení „Bazilika“ v Českých Budějovicích a barokní divadlo v Českém Krumlově, kde měli možnost na místě s odborníky porovnat možnosti našeho města s fungující realitou.
Zatímco na zámku probíhaly rekonstrukční práce, Castellum se dále zapojovalo do kulturního života města. Místem schůzek předsednictva byly prostory Charity, která tímto vyšla Castellu vstříc, schůzovalo se i v městské knihovně.  Tato možnost však prakticky skončila, když vedoucí knihovny paní Irena Železná z pracovních důvodů odstoupila z funkce členky předsednictva. Nahradila ji Eva Pešková, ztratili jsme ale možnost schůzovat v knihovně.
Dne 25.dubna se konala v kině Svět výroční členská schůze společnosti. V diskusi se přítomní měli možnost vyjádřit i k otázce zachování jeviště ve velkém sále. Místostarosta Mgr. Seifert upozornil, že město bude financovat masivní úpravu sálu kina Svět, kde se budou moci uskutečnit divadelní produkce i vystoupení velkých orchestrů. Názory diskutujících nebyly jednotné, pro zachování se vyslovili spíše starší členové, kteří pamatovali na jeho budování a začátky Divadla 6. května.
Prvního května Castellum opět organizovalo Den otevřených dveří, tentokrát ve spolupráci s městem.  V doprovodném kulturním programu vystoupila dechová hudba Hulíňané, pražští hornisté a studenti kroměřížské konzervatoře. Akce byla opět úspěšná, občané města i okolí měli zájem o dění na zámku a byli stále zvědavi na změny, které v něm probíhaly.
Castellum v té době stále hledalo a prověřovalo své možnosti a z toho důvodu přišla na program jednání předsednictva v červnu i otázka účasti členů na brigádnických pracích při úpravě zámecké zahrady. S ohledem na věkový průměr členské základny však k realizaci tohoto návrhu nedošlo. Zato však se zvyšoval podíl Castella na kulturní scéně města.
Již 17. dubna uspořádala společnost v sala terreně podvečerní koncert barokní hudby a pro milovníky hudby připravila v listopadu i další z plánovaných akcí – předjubilejní koncert k výročí F.X.Richtra, na němž opět s úspěchem vystoupil Symfonický orchestr konzervatoře P.J.Vejvanovského Kroměříž pod vedením prof.Viktora Kozánka. Tento koncert připravilo Castellum ve spolupráci s městem Holešovem a MKS Holešov a za podpory několika sponzorů. Oficiálně jej podpořil z fondu kultury i Zlínský kraj. Spolupráce s Městským kulturním střediskem se ukázala jako velmi úspěšná, proto mohly být v průběhu roku uspořádány i další dvě společné akce – červencová výstava grafických listů Adolfa Borna a v říjnu pak scénické čtení poetické hry Vítězslava Nezvala Manon Lescaut., v němž účinkovali opět pražští umělci Marie Málková, Bohumil Švarc starší i mladší, Rudolf  Pellar a s nimi i Jiří Zapletal.
Pro možnost rozšíření svých aktivit obdrželo Castellum od města částku 5000 korun a podalo žádost pro příští rok o přidělení dotace 30 000 Kč z Akce milion, kterou město podporuje kulturní a sportovní aktivity spolků i jednotlivců v Holešově. Neúspěšná však byla další iniciativa společnosti, kterou navrhla a spolu s městem podala ministerstvu vnitra žádost o vydání poštovní známky k jubileu F.X.Richtra. Tato žádost bohužel nebyla akceptována, zřejmě z důvodu většího množství podobných a z celkového pohledu i významnějších událostí. Částečným zadostiučiněním mohlo být pro členy alespoň vydání dalšího čísla Zámeckého zpravodaje.
Po celý rok probíhaly na zámku rekonstrukční práce, které v závěru roku vrcholily přípravami na dokončení této první etapy a možnost zpřístupnění části opravených prostor pro veřejnost.
Místem schůzek předsednictva  se stala kavárna v kině Svět. Prvním počinem v novém roce bylo předložení návrhu doc.Miroslava Meleny a Mgr.Ondřeje Zichy na „vytvoření víceúčelového prostoru pro pořádání kulturních a společenských programů na zámku“ městské radě k projednání. Z hlediska investora – města – to bylo od společnosti Castellum jen pozdní gesto, třebaže v návrhu bylo uvažováno o mobilní jevištní konstrukci.
Členská schůze Castella se konala 25. února. Za město se jí zúčastnil ing.Stanislav Julíček, který přítomným podal zprávu o průběhu rekonstrukčních prací na zámku. Otázka zámeckého jeviště se ale natolik osobně dotýkala předsedy Jiřího Zapletala, že ve svém projevu poprvé vyslovil otázku dalšího smyslu a poslání Castella. Členská schůze také rozhodla o ukončení veřejné sbírky Castella na zámek a vybrané finanční prostředky byly převedeny na účet města Holešova.
Na dalším jednání předsednictva byla také otevřena otázka další činnosti Castella a diskutován byl i návrh projektu doc.Meleny. V tomto období došlo také ke schůzce J.Zapletala a starosty Zd.Janalíka, na níž mělo dojít k narovnání vztahů, které se vyhrotily v souvislosti s některými osobními výroky obou činitelů.
Beseda s MUDr. Miroslavem Mackem
V pořadí již čtvrtý Den otevřených dveří na zámku se konal tentokrát pod názvem Den otevřených bran zámecké zahrady, neboť budova zámku byla v této finišující fázi stavebních prací pro veřejnost zcela uzavřena.  Součástí kulturního programu bylo vystoupení skupiny historického šermu „Biskupští manové“ a valašský taneční soubor Rusava, pro zájemce byla připravena prohlídka zámecké zahrady s odborným výkladem. Akce byla opět připravena ve spolupráci s městem, vzhledem k problémům, které ji provázely, však bylo rozhodnuto vedením společnosti v dalších letech od pořadatelství odstoupit.  Jednalo se převážně o nedostatky technického rázu, jako je nekvalitní ozvučení prostoru, nedostatek hygienického zázemí pro účinkující i návštěvníky a další.
Ještě v květnu uspořádalo Castellum v kostele Nanebevzetí Panny Marie druhý předjubilejní koncert nazvaný Klenoty barokní hudby, v podání brněnského Collegia musicum se sólistkou Kateřinou Hájkovou. Společnost na základě žádosti z minulého roku obdržela 30 000 korun z Akce milion a požádala město o stejnou částku pro rok následující. Zahajovací koncert richtrovských oslav uspořádalo Castellum15.září k 220.výročí úmrtí skladatele. Další kulturní akcí přispělo Castellum holešovskému publiku v listopadu, kdy do Drive clubu pozvalo k besedě MUDr.Miroslava Macka, který hovořil o svém vztahu k poezii. Ukázky z jeho překladatelského díla – Sonety od Williama Shakespeara, které sám přeložil a byly vydány v roce 2008 nakladatelstvím XYZ, přednesli Jiří Zapletal a Milan Friedl.
Po rozsáhlých opravách zámecké budovy, které prováděla místní firma RAPOS, byla počátkem roku zpřístupněna pro veřejnost část rekonstruovaných zámeckých prostor      . Slavnostní otevření za účasti vedení města proběhlo 31.ledna ve velkém sále v prvním poschodí koncertem filharmonie Bohuslava Martinů ze Zlína. Nádherně restaurovaný sál, který návštěvníci viděli poprvé v této podobě, umocnil hudební zážitek a mocně zapůsobil i na ty, kteří byli dosud zastánci zachování jeviště. Stejný dojem ovšem vyvolaly i ostatní restaurované prostory, zářící novotou. S obdobnými pocity  odcházeli  i návštěvníci  prvního reprezentačního plesu města, pořádaného již o týden později, 7.února.
Také  Castellum připravilo svůj první Velký zámecký ples, který se uskutečnil 21.února. Plesová komise ve složení Zapletal, Seifert, Dědič, Olšina, Vybíral zajistila všechny potřebné náležitosti a spolupořadatele – Technické služby Holešov a Lions Club Cecilie. Členka společnosti Nelly Billová pak navrhla a vytvořila působivou grafiku plakátu, kde pozadí plakátu tvoří zobrazení hlavního sálu zámku s nádherným křišťálovým lustrem uprostřed a je zde zobrazen i František Antonín hrabě Rottal s manželkou Cecilií. Díky dobrému organizačnímu zajištění proběhl ples velmi dobře. Ve velkém sále účinkoval holešovský Big band Josefa Hájka, v malém balkonovém sále skupina Retrospekt, překvapením pořadatelů bylo půlnoční vystoupení cimbálové muzikyz Hodonína. Ples zahájil a jeho průběh sledoval hrabě Rottal s manželkou Cecilií v podání Jiřího Zapletala a Jarmily Pokorné, kteří zatančili se svou družinou menuet v nádherných dobových kostýmech.Tanec nacvičovali a předvedli společně s tanečníky Tanečního klubu Rokaso z Uherského Hradiště pod vedením Martiny Gaťákové. Moderátorem akce byl známý Eduard Hrubeš. Přestože hodně návštěvníků přišlo na ples také pro to, že byli zvědavi na nové prostředí, Castellum tímto svým pojetím nastavilo poměrně vysokou laťku pořadatelům pro další plesové sezóny.
Schůzky Castella se v této době konají již v prostorách advokátní kanceláře místopředsedkyně společnosti Jarmily Pokorné na Dlážankách.  Na dubnové schůzi předsednictva byla na pořadu i oslava kulatých 80.narozenín předsedy společnosti Jiřího Zapletala. Nikdo z nás v té době netušil, že to budou jeho poslední kulatiny …
V červnu uspořádalo Castellum  první z poznávacích zájezdů do historických míst naší země. Prvními navštívenými místy byly zámky v Potštejně, Častolovicích a Rychnově nad Kněžnou ve východních Čechách.
Castellum se i v tomto roce prezentovalo několika kulturními pořady, ale také svou účastí na oslavách 300.výročí  narození skladatele F.X.Richtra. 9.května  opět ve spolupráci s MKS uspořádalo Zámecké soirée jako třetí předjubilejní koncert a v září společně s Městem Holešov slavnostní koncert na zahájení oslav, na němž vystoupil Symfonický orchestr posluchačů Konzervatoře P.J.Vejvanovského a Smíšený pěvecký sbor Konzervatoře. V rámci vyvrcholení těchto oslav připravilo Castellum samostatnou výstavu s názvem F.X.Richter a Holešov, jejíž vernisáže ve výstavních sálech zámku se
Vernisáž výstavy F.X.Richter a Holešov
mimo zástupců města a hostů zúčastnily i osobnosti, jako je ministr kultury
Václav Riedlbauch nebo klarinetista, skladatel a profesor HAMU Jiří Hlaváč. Castellum k úspěšnosti  této výstavy přispělo scénářem, zajištěním exponátů a archiválií a jejich instalací, ale také pořízením výstavních panelů, které pak věnovalo Městskému kulturnímu středisku pro výstavní účely.  Souběžně s touto výstavou proběhla i  výstava grafického díla akad.malířky Hany Čápové, rovněž iniciovaná a pořadatelsky zajišťovaná společností Castellum. Ani v tomto roce nechyběl v programu Castella literárně dramatický pořad, uvedený 21.května v sala terreně pod názvem  Goethův Faust.
Prosinec byl pro Castellum obdobím dalšího pracovního nasazení, spojeného s přípravou blížícího se společenského plesu.