cs cs sk cs cs cs cs cs cs cs cs nds es cs cs nb cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en da da sk cs cs cs cs sk en en cs eu hu fr cs en en cs en cs it sl cs cs es cs cs cs lt hu en en cs sk nb cs cs cs cs cs nb cs cs cs it it en cs cs cs en cs eo cs cs cs cs cs en sk en cs it en cs cs sv en en ca de de cs cs cs de cs et bn pl fr en sl cs cs sk cs cs cs cs cs fr de cs sv it hbs_lat cs cs cs en en en sl sl sl cs en en fr cs cs cs cs fi it cs hu cs cs cs cs cs cs sl cs cs cs cs ceb cs cs cs cs cs cs fr cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs es en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en en pl cs en cs
Štítary patří mezi nejstarší obce Znojemska, existovaly pravděpodobně již kolem roku 1000 našeho letopočtu. Z té doby se však mnoho pramenů nedochovalo.
Název Štítar bývá nejčastěji odvozován od štítů domů. Původní zástavbě skutečně dominuje štítová orientace usedlostí.
První ověřenou zmínkou je listina z roku 1346, kterou Karel IV., král český a markrabě moravský, udělil Štítarům výsady městečka. Obec tehdy získala právo pořádat každou středu trh. Údajně se tak stalo na přímluvu majitele bítovského panství Smila z Lichtenburka, do jehož poddanské závislosti obec patřila. Na městys byly Štítary povýšeny Vladislavem II. v roce 1496. Stará práva byla rozšířena například o výsadu kácet osm dní před a po svatém Havlu v bítovských lesích suché dřevo.
Hospodářský rozmach ve 14. a 15. století negativně poznamenalo působení loupeživých rytířů, zvláště v pohraničí. Pořádek byl nastolen až po zásahu vojska na sklonku 15. století. Vranovské panství převzal roku 1528 krajský hejtman Zdeněk Meziříčský z Lomnice. Byl na své poddané velmi mírný a poskytl jim právo volného spravování a ochranu sirotčích peněz. V tomto období Štítarští hojně přestupovali na protestantskou víru, zejména když majitelé panství byli protestanti. Majetek velmi bohatého kostela a fary byl rozdělen sedlákům.
Velmi těžce na obec dolehla třicetiletá válka. Mnoho usedlostí bylo zničeno. Roku 1645 během své výpravy proti Vranovu a Znojmu tábořili ve Štítarech Švédové. Z následků války se obec těžce vzpamatovávala několik příštích desetiletí. Roku 1680 převzal vranovské panství rod Althanů, který vešel do povědomí štědrými náboženskými příspěvky. Roku 1706 postihla obec katastrofa v podobě požáru způsobeného bleskem. Oheň se rozšířil na celou obec včetně kostela a fary. Kostel i fara byly nákladem obce znovu zřízeny, ale při požáru byly zničeny mnohé cenné kostelní památky a spisy pojednávající o historii obce.
Velký význam pro další rozvoj Štítar mělo zrušení nevolnictví, které se i zde setkalo s velkým ohlasem a nadšením. Roku 1787 potvrdil Josef II. opětovně všechny výsady městyse. Štítary se v té době staly rozvinutým obchodním centrem známým široko daleko. Pořádaly se zde čtyři výroční trhy, a to ve čtvrtek před Ostatky, v úterý po Nanebevstoupení Páně, v úterý po Nanebevzetí Panny Marie a ve čtvrtek před Početím Panny Marie. Koňské a dobytčí trhy se konaly vždy den před každým trhem výročním.
Poslední potomek rodu Althanů hrabě Josef Althan byl vyhlášeným hazardním hráčem. Neustále byl ve finanční tísni a peníze sháněl, kde se dalo. A tak 21.ledna 1787 prodal Štítarům 150 jiter vyspělého lesa z vranovského panství za nepatrnou cenu 9 500 zlatých rýnských. Obec les vykácela a půdu rozdělila mezi 83 usedlíků. Když pak hrabě Althan prohrál celé panství, koupil je pražský advokát Josef Hilgartner, rytíř z Lilienbornu. Jeho jedinou snahou bylo získat z panství co nejvíce peněz. Prodával proto pozemky sedlákům, založil osady Liliendorf (Lesná) a Šumvald (Šumná) a nabízel sedlákům výkup z poddanství. Roku 1790 přešlo panství do rukou hraběcí rodiny Mníšků.
Za napoleonských válek prošla přes obec opět armáda - v letech 1805-1806 a roku 1809 leželo ve Štítarech francouzské vojsko. Roku 1832 vypukla v obci epidemie cholery, jíž padlo za oběť 48 obyvatel. O tři roky později, 4. května 1835 vypukl ve Štítarech opět požár, o kterém se zachovaly podrobné zprávy. Oheň vypukl na Bílou sobotu v 1 hodinu po poledni v domě vdovy Alžběty Glaserové č. p. 92. Příčinou byla nepozorně odložená doutnající utěrka, jaká se užívala při utírání upečeného chleba. Vichřice přicházející od severozápadu přenesla oheň od souseda k sousedovi, a za chvíli stálo 120 domů v plamenech. Oheň se šířil tak rychle, že ze zasažených budov zůstaly jen zdi. V plamenech 8 lidí zahynulo. Živel byl zastaven až u domu číslo 48. Tak se zachránilo na západní straně obce 13 selských stavení a 35 obydlí malodomkářů. Také kostel a fara zůstaly ohněm nedotčeny. Požár krutě postihl 176 štítarských rodin. Uhořelo 26 kusů hovězího dobytka. Vichřice prý hnala kupy jisker vzduchem a zanášela je až na rakouské hranice. Povozníci, kteří přijížděli z Vídně, vyprávěli, že zápach z požáru bylo cítit až u Štokeravy (německy Stockerau). Roku 1894 vznikl ve Štítarech sbor dobrovolných hasičů. Prvním velitelem se stal Josef Jimroth.
K zajímavé události došlo při kopání základů stodoly číslo 44. Byl vykopán hrnec plný starých českých stříbrných grošů z doby Václava III. (1289-1306).
Za zmínku stojí také stavba dvou silnic, a to ze Štítar do Ctidružic a ze Štítar do Vranovské Vsi. Obě vybudovala na vlastní náklady obec a do užívání byly předány již roku 1907.
V důsledku vypuknutí první světové války byla v noci z 31. července na 1. srpna 1914 vyhlášena ve Štítarech všeobecná mobilizace, načež 12. září nastoupily ročníky narozené od roku 1872 vojenskou službu. Odchod mužů způsobil nedostatek pracovních sil. Krátce po válce se od Štítar odtrhla Šumná, což vedlo k vypsání nových voleb do obecního zastupitelstva v obou obcích. Starostou ve Štítarech se v únoru 1921 stal Martin Apeldauer. Druhé poválečné volby se konaly 10. května 1923. Křesla v obecní radě tehdy voliči rozdělili takto: rolnická strana - 8 mandátů, malorolníci - 5 mandátů, dělníci - 0 mandátů, Křesťanskosociální strana - 2 mandáty, Německá lidová strana - 2 mandáty, Česká strana - 2 mandáty. 20. června pak byl starostou zvolen František Kisling.
Dnešní Štítary jsou moderní obcí, která otevírá svou přívětivou náruč jak obyvatelům, tak četným návštěvníkům. Ti sem míří hlavně proto, že Štítary patří do rekreační zóny Vranovské přehrady. V jejich katastru leží stovky chat a samotná obec je vstupní branou na vranovskou pláž. Turistickou přitažlivost Štítar navíc zvyšuje dostupnost dvou významných kulturních památek - státního zámku Vranov nad Dyjí a státního hradu Bítov. Skutečnost, že obec neleží přímo u břehů přehrady zaručuje zdejším rekreantům dostatečný klid pro odpočinek a pobyt v okolní přírodě, který lze spojit se sportovním vyžitím. Kromě cyklistických stezek protíná Štítary také silniční spojnice Šumná - Bítov (silnice č. 408), která je zároveň jedním z důležitých dopravních spojení Znojemska a Jindřichohradecka. Štítary jsou příjemným místem pro život, i pro strávení letní dovolené.
Obec řídí obecní zastupitelstvo, které má 11 členů. Současným starostou je Oldřich Veselý. Členy zastupitelstva jsou: Dana Janoštíková, Vítězslav Mareš, Inocenc Zámorský, Marie Trojanová, Ing. Jan Hevera, Štěpán Kortiš, Ing. František Simandl, Petr Sklenář, Jana Kociánová a Radek Šimka. Jako administrativní pracovnice je na obecním úřadě zaměstnána Marcela Heverová. Obec je elektrifikována, plynofikována a téměř v celé obci je kanalizace.
Historicky významným je střed obce. Pro ojedinělou stavební koncepci, která se uzavírá kolem kostela sv. Jiří, bylo centrum Štítar vyhlášeno venkovskou památkovou zónou.
Samotný kostel je zase zajímavý tím, že věž stojí od kostela odděleně. Obdobné uspořádání je na Moravě známé pouze z Rouchovan, Jevíčka a Znojma (kostel sv. Michala). Největších stavebních úprav se kostel dočkal roku 1706, kdy po zásahu bleskem vyhořel. Současný hlavní oltář byl pořízen roku 1893. Věž je osazena třemi zvony.
Významnou památkou je také dům č. 49 - původní selská usedlost se špýcharem.
Čerpáno z oficiálních stránek obce http://www.obecstitary.cz, na kterých najdete další informace.
Hlavní město Praha kraj
Jiřice u Moravských Budějovic
MEXIKO - velký okruh 2022
14 denní poznávací zájezd po největších krásách Mexika. Pobyt u Karibského moře s možností mnoha výletů a se službami all inclusive. CK SIMON TOURIST.
Krásy Izraele, Palestiny a Jordánska 2022
Vypravte se s CK TILIA a českým průvodcem na Velký poznávací okruh po nejzajímavějších místech Blízkého východu - Izraele, Palestiny a Jordánska včetně výletu do Petry. Termín: říjen 2022.
Široká nabídka FIRST MINUTE a LAST MINUTE ZÁJEZDŮ pro rok 2022 za mimořádné ceny. V nabídce také zájezdy německých CK.
UBYTOVÁNÍ ZA NEJLEPŠÍ CENY
Nejširší nabídka ubytování ve všech destinacích světa za bezkonkurenční ceny. Hotely, apartmány, penziony, prázdninové domy, ubytování v soukromí. Jednoduchá rezervace online.
Zájezdy do celého světa
Stránky věnované Rudému moři, jeho fauně a flóře a letoviskům na pobřeží Rudého moře.
Řecko a řecké ostrovy
Přinášíme vám komplexní informace o Řecku a řeckých ostrovech, rady tipy na cesty, články a zajímavé informace z Řecka.
Nový magazín o golfu. Evidujte si své golfové statistiky online. Dále zde najdete články ze světa golfu - tipy na golfové cesty do zahraničí, golfové legendy, rady a tipy na hru. Součástí je také golfový slovník.
Plánujete dovolenou v Turecku? Potom se vám bude jistě hodit náš průvodce Tureckem, ve kterém najdete vše, co potřebujete před cestou do Turecka vědět.
Navštivte také naše stránky o bydlení, stavbě a zahradě, na kterých najdete inspiraci pro váš domov. Každý den nové články, informace, zajímavosti, rady a tipy ze světa bydlení.
RSS v. 0.91, RSS v. 2, Atom . Copyright © svetadily.cz | Created by weto.cz webdesign.
Další cestovatelské stránky na Světadílech - Egypt | Řecko | Itálie | Španělsko | Kanárské ostrovy | Turecko | Tunisko | Chorvatsko | Rakousko | USA