cs hbs_lat sl cs pl en cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs it cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs
Státní zdravotní ústav (2019) Studie aktualizace standardu nutriční adekvátnosti školních obědů | Globopol
27. června 2019 – Globopol v krátkém vyjádření k čerstvé studii Státního zdravotního ústavu
SZÚ (2019) Studie aktualizace standardu nutriční adekvátnosti školních obědů – závěrečná technická zpráva
Ruprich (2019) SZÚ doporučilo nutriční i jiné korekce ve školním stravování
ČTK (2019) Školní stravování neodpovídá dnešnímu způsobu života, tvrdí Státní zdravotní ústav
Studie Státního zdravotního ústavu (SZÚ) se zabývala energetickým obsahem školních obědů a zastoupením jednotlivých makro a mikronutrientů. Výsledkem studie je zjištění malých porcí, nedostatku tuku a cukru. Z mikronutrientů byl uveden nedostatek vápníku. Zmíněny jsou, zcela oprávněně, také nedostatečné podprůměrné platy zaměstnanců školních jídelen (ŠJ).
Doporučení zvýšení obsahu tuků bude jistě žádoucím výstupem studie – kvalitní druhy tuků zvýší nutriční hodnotu obědů i jejich chuťovou atraktivitu. Za menší spotřebu cukru si jídelny zaslouží pochvalu a doufáme, že nebude činěn tlak na jeho vyšší spotřebu. Stejně tak nepovažujeme za rozumné zařazovat do obědů více mléka pro zvýšení obsahu vápníku. Mléko nebývá ani v domácích podmínkách pravidelnou součástí obědů (s ohledem na kulturní a kulinářské zvyklosti), ale spíše jiných jídel během dne.
Za jeden z hlavních problémů školních obědů byly označeny malé porce. Dotazník, který vyplňovaly děti, se ale spokojeností s velikostí porce překvapivě nezabýval. Z odpovědí v dotazníku však vyplynulo, že mají možnost si přidat. V praxi je to tak, že paní kuchařky své děti znají, podle odhadu dávají větší či menší porce a děti si podle potřeby a chuti přidají. Studie s tímto lidským faktorem (soudnost a odhad kuchařek na jedné stravě a aktuální potřeba dítěte) nepočítá. Rizikem normované porce, kterou autoři navrhují, jsou objemnější odpady a plýtvání. Ve studii se sice uvádí, že tam, kde dávali větší porce, se více nevyhazovalo, ale k tomu mohla přispět řada faktorů – atraktivnější jídlo v daný den, více sportujících dětí atd. Z toho nelze dělat závěr, že všude a vždy mají být větší porce.
Dosavadní studie SZÚ o kvalitě školního stravování byly zaměřené spíše na kvantitativní zastoupení jednotlivých živin, ale skutečnou kvalitou jídla se nezabývaly. Stejným sítem byl proset poctivý oběd i oběd z konveniencí.
SZÚ současně zavádí do školních jídelen velmi smysluplný program Zdravá školní jídelna (ZŠJ). Tento program je zaměřen právě na to, co legislativa školního stravování ani zveřejněné studie vůbec neřeší – skladbu jídelníčku, kvalitu použitých surovin, poctivé vaření. Program si zaslouží rozšiřovat a rozvíjet. Zastaralá legislativa si zaslouží být nahrazena, nejlépe právě obsahem programu ZŠJ. A budoucí studie si zaslouží zaměření na skutečnou kvalitu jídla na talíři školáků.
Vložit komentář Zrušit odpověď na komentář
Vaše e-mailová adresa nebude zveřejněna. Vyžadované informace jsou označeny *
Uložit do prohlížeče jméno, e-mail a webovou stránku pro budoucí komentáře.
Globopol (2022) Nemocnice Nymburk
Globopol (2022) Odborný léčebný ústav Metylovice – revoluční změny
Globopol (2022) Pamlsková vyhláška – návrh novelizace
Globopol (2022) Nastavení nutričního systému pro zdravotnické středisko Hloubětín
Globopol (2021) Projekt nemocniční strava – aktualizace prosinec 2021
Gratulace: Fakultní nemocnice u sv. Anny – testování bufetové snídaně
Honza: FN Olomouc (2020) Výběr jako v restauraci – hospitalizovaní pacienti si ve fakultní nemocnici mohou zvolit ze tří obědových menu
evaslon: FN Olomouc (2020) Výběr jako v restauraci – hospitalizovaní pacienti si ve fakultní nemocnici mohou zvolit ze tří obědových menu
Sádlo, nesmrtelné výživové mýty a trochu čistého vína | Na sádle: Stručné přehledy – Nasycené mastné kyseliny