cs es en es de sv cs cs cs cs cs es cs it cs cs cs cs cs cs it es cs pt cs pl nl cs en cs fr cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs de en nds es cs cs cs hbs_lat cs cs hbs_lat cs cs en en cs pl es en es es cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pl cs en es en cs en es es cs cs en es ja cs en es es cs cs en es en cs en es es es cs cs en cs it cs pt cs cs cs cs fr cs cs cs de de cs cs ru
Do českých kin se dostává adaptace kanadské komiksové série Scott Pilgrim. S rozpočtem a stylem bombastických superhrdinských blockbusterů vznikl film zaměřený na poměrně úzkou skupinu diváků holdujících alternativním směrům popkultury.
Pro oblast komiksů se v angloamerické oblasti vžilo stejné dělení jako v případě tamních filmů, tedy na tituly mainstreamové a nezávislé. Střední proud charakterizují hrdinství, patos, spektakulárnost a expresivní styl, opoziční tvorba upřednostňuje civilnost, vizuální jednoduchost a zkratkovitost a směřuje spíše do vnitřního světa svých hrdinů. Podstatná část děl se této polarizace důsledně drží a tak oslovuje své cílové publikum. Existují však také tituly, které zažité hranice překračují a oba proti sobě stavěné světy spojují.
Jedním z nich je šestisvazkový komiks o mladém flákači Scottu Pilgrimovi, který napsal a nakreslil Kanaďan Bryan Lee O’Malley a jenž vychází u předního amerického indie vydavatelství Oni Press. Vyprávění se zaměřuje na problém vyrovnání se s milostnou minulostí partnera a vyvážení dvou odlišných osobností, které spojila láska. Osobitost O’Malleyho díla spočívá v tom, že předestřené téma pojímá v hyperbolickém stylu superhrdinských komiksů. Na cestě ke společnému štěstí musejí Scott Pilgrim a jeho osudová láska Ramona Flowers doslova porazit bývalé známosti toho druhého. Arénově řešené souboje využívají typické mainstreamové „speciální efekty“ jako expresivně stylizované znázornění pohybu a zvuků, ale také začleňují výrazové prostředky starých videoher, které představují jeden z hlavních referenčních rámců popkulturou tepajícího díla. Postavy tak například za určitou vydařenou akci sbírají bonusy vizualizované jako zkratkovité symboly, které jim dávají jisté výhody v boji.
Filmová adaptace O’Malleyho komiksu nazvaná Scott Pilgrim proti zbytku světa plně zachovává specifika originálu, ale přitom je funkčně převádí pro filmové médium. Po vzoru předlohy stojí snímek rozkročen napříč dominantními trendy zámořské kinematografie i tamní praxe převádění komiksů do filmu. Spojuje v sobě vysokým rozpočtem zaštítěnou bombastičnost hollywoodských blockbusterů a okatou opozičnost „amerického nezávislého filmu“ z doby, než tato kategorie zdegenerovala do unylých měšťáckých melodramat. Výsledek lze s ohledem na tematickou příbuznost popsat jako spojení Flákačů (1995) Kevina Smithe s invenčním Speed Racerem (2008) sourozenců Wachovských. Pohled hrdinů adorujících popkulturu zde transformuje realitu do podoby jejich oblíbených komiksů a videoher a forma místo klasických zákonitostí filmové řeči následuje principy skladby komiksových panelů. Někdy tak film ve snaze evokovat komiksovou stránku proměňuje plátno v koláž souběžných či chronologicky nadcházejících výjevů. V jiných případech pomocí časoprostorových elips napodobuje mezery mezi panely, čímž podobně jako komiksy nechává překlenutí jednotlivých záběrů do sekvence na divákově „čtení“. Snímek podstatnou část své vizuální stylizace čerpá z japonských animovaných seriálů, které mírou využívání výrazových zkratek a symbolů představují rozpohybované komiksy. K tomu přidává graficky ztvárněná citoslovce typická pro komiksy, která se v audiovizi objevila již například v pop-artově pojatém televizním seriálu Batman (1966–1968).
Film se navzdory masivní reklamě stal komerčním propadákem. Nezájem širokého publika lze však chápat jako doklad výlučnosti snímku. Sott Pilgrim proti zbytku světa se v tomto ohledu zařadil do kategorie ve své době nepochopených děl, tedy po bok jmenovaného Speed Racera a řady dnes ceněných titulů jako Život pod vodou (2004), Ed Wood (1994), Poslední akční hrdina (1993) či Brazil (1985). Nutno však dodat, že tentokrát se na kasovním neúspěchu podepsal také fakt, že snímek je určený pro velmi úzkou cílovou skupinu. Ačkoli se principiálně jedná o teenagerskou romanci, zaměření na postavy vyznávající alternativní směry popkultury a stylistická inspirace v osmibitových videohrách znamenají, že snímek docení především diváci s vyhraněným vkusem, kterým navíc náct bylo už před mnoha lety.
Autor je redaktor serveru Rejže.cz a přispěvatel časopisu Cinepur.
Scott Pilgrim proti zbytku světa (Scott Pilgrim vs. the World). USA 2010, 112 minut. Scénář Michael Bacall, Edgar Wright, režie Edgar Wright, hudba Nigel Godrich, kamera Bill Pope. Hrají Michael Cera, Mary Elizabeth Winsteadová, Kieran Culkin, Chris Evans, Anna Kendricková, Brandon Routh, Alison Pillová, Jason Schwartzman ad. Premiéra v ČR 14. 10. 2010.
Poslední srpnový den vstoupil do českých kin snímek Nebohá paní Pomsta, propagovaný výmluvným sloganem „nejočekávanější asijský film roku“. Marketing tentokrát nepřehání. …
Temný rytíř, temné město
Byť nový film Christophera Nolana dějově přímo navazuje na režisérův tři roky starý snímek Batman začíná, v zásadních ohledech se od něho liší. Zatímco předchozí titul byl pouze…
Mé noci s mluvícími genitáliemi
Mezi stěžejní tituly letošního, desátého ročníku Festivalu otrlého diváka náleží Mé noci s Alicí, Penelopou, Arnoldem, Maude a Richardem. Vrcholný snímek klasického období francouzské …
mediální partneři / spřátelené instituce
© 2005–2017 A2 kulturní čtrnáctideník • ISSN 1803-6635 • A2, o.p.s., Na Květnici 700/1a, 140 00 Praha 4 • mail[at]advojka.cz • Design by Parallel Practice feat. Mütanta • Program by delikates