cs ceb cs de cs pl id cs de cs pl es en cs cs cs de cs fr cs sv cs en cs cs cs id en cs cs cs de cs fr cs sv cs en cs cs cs en en sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs de cs de cs de cs hbs_lat de cs cs cs cs cs cs it cs cs cs cs de cs de cs de cs cs de cs de cs de cs de cs de cs de cs de cs de cs de cs de hu cs cs cs de cs de cs de cs de cs cs de cs de cs de cs de cs cs de cs de cs de cs de de sv cs cs cs en cs en cs de cs fr cs cs cs id sv cs cs cs en cs en cs de cs fr cs cs cs cs cs pl de cs en li id cs pl de cs en li cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs gu cs
Jednou věcí, která ukrajinská krize zásadně změnila, je i budoucnost vodíku. Jak stoupají ceny zemního plynu a neochota obchodovat s Ruskem, zelená rychle vytlačuje modrou a šedou.
V letošním roce se měla výroba vodíku získaného s pomocí elektřiny z bezemisních zdrojů, měla skutečně rozběhnout ve větším měřítku. Ale válka na Ukrajině odvětví zásadně změnila – doslova ho „nakopla“.
Naopak zelenému vodíku se dostává štědré podpory, bez které by jinak na trhu neměl šanci. Evropská unie oznámila plány na finanční balíček ve výši 300 milionů eur pro vodík a také iniciativu Hydrogen Accelerator od REPowerEU, jejímž cílem je snížit závislost regionu na ruském plynu. A je velmi pravděpodobné, že se objeví další vlna podpůrných opatření.
Jednotlivé členské státy rovněž urychlily své domácí plány na rozvoj výroby zeleného vodíků. Od ruské invaze na Ukrajinu se hlavně v jižní Evropě, kde je dostatek elektřiny z obnovitelných zdrojů, zelený vodík stal ekonomicky mnohem přijatelnější variantou než vodík z fosilních paliv.
Jeho extrémní výhodou je samozřejmě i příslib (zatím opravdu jen příslib) energetické bezpečnosti a zároveň lákavého zdroje příjmu pro místní ekonomiky a producenty obnovitelné elektřiny. Možností je ovšem řada: některé země se zaměřují na domácí výrobu, jiné spíše na export. Do budoucna bychom se pak mohli dostat do situaci, kdy bude výroba paliv rozložena mezi několik produkčních oblastí.
Zejména pro Evropu je zelený vodík atraktivní alternativou. Evropa má v tuto chvíli nakročeno k výrobě zhruba 3 milionů tun ekologického vodíku ročně do roku 2030. Nové ambice jsou výrazně vyšší: podle programu RePowerEU je novým cílem 15 milionů tun ročně.
Byť to bude náročné a nepravděpodobné, že by se vodík používal jako úplné náhradní palivo pro tepelné elektrárny, může být míchání vodíku se zemním plynem nebo společné spalování čpavku a uhlí při výrobě energie pomoci snížit spotřebu fosilních paliv. Tento přístup byl úspěšně testován v Evropě, Číně a Japonsku a nevyžadoval by žádné zásadní změny v infrastruktuře, pokud by obsah vodíku byl nižší než 20 %.
Indie oznámila novou politiku v oblasti ekologického vodíku, která by měla zvýšit jeho výrobu. Náklady jsou již nyní nízké a činí 5 až 6 dolarů za kilogram a očekává se, že podle nových směrnic země klesnou o 40 % a do konce desetiletí dosáhnou 1 dolaru za kilogram. Plánovaná výroba je určena pro domácí použití.
V Africe získala regionální prvenství Mauretánie s projektem AMAN o výkonu 40 GW, jehož cílem je vyvážet vodík a jeho deriváty do Evropy a na další trhy. V Latinské Americe se také Chile plánuje stát významným vývozcem s kapacitou 24 GW do roku 2030. Ve Střední Asii plánuje Kazachstán zařízení o výkonu 30 GW.
Klíčové pro rozjezd těchto projektů budou přímé zahraniční investice a finanční podpora, přičemž pozitivně působí bohatý potenciál obnovitelných zdrojů, prostor pro megazávody a nízké náklady na pracovní sílu. „Zatímco průmysl a vlády jdou správným směrem, jejich úkolem je snížit rizika pro investory do zeleného vodíku a vytvořit pobídky nezbytné pro rychlé zvýšení poptávky i nabídky,“ zhodnotil dnešní podnikatelské prostředí v této oblasti Minh Khoi Le, vedoucí výzkumu vodíku ve společnosti Rystad Energy.
Rusko zvažuje rozvoj vodíkových projektů založených na jaderné energii, zemním plynu a obnovitelných zdrojích a plánuje využít domácí zdroje, stávající trasy dodávek energie a blízkost potenciálních budoucích spotřebitelů v Evropě a Asii. Plánuje se vytvoření nejméně tří vodíkových klastrů – na severozápadě pro vývoz do Evropy, na východě pro dodávky do Asie a v Arktidě pro domácí využití vodíku a potenciální vývoz.
Podle analytické společnosti S&P Global Platts by cílový podíl Ruska na exportním trhu ve výši 15–50 mil. mt/rok představoval pro ruskou ekonomiku hodnotu 30–100 mld. dolarů, zatímco celková ekonomická hodnota dnešního vývozu ropy ve výši 5 mil. b/d činí přibližně 70–120 mld. dolarů. „Zdá se, že existují určitá konkrétní čísla, která podporují jejich národní cíl získat významný podíl na trhu s vodíkem,“ uvedla.
Kromě toho by měl být plynovod Nord Stream 2 do 10 let připraven na přimíchávání vodíku do jednoho nebo obou potrubí a jeho přepravu, Tím by se podle ruského ministerstva energetiky vyřešil problém přepravy, který zdvojnásobuje ceny vodíku.
Ovšem plynovod Nord Stream 2 se velmi pravděpodobně svého dokončení a zahájení provozu nikdy nedočká. Jestli to bude s ruskými plány na velké dodávky vodíku do Evropy jinak, lze v tuto chvíli silně pochybovat.
Kde dnes brát vodík a jaké barvy?
Vodík k energetickému využití lze dnes vyrobit třemi způsoby, které se liší základním principem, složitostí, cenou, a především dopadem na životní prostředí. Nejobvyklejší je výroba vodíku chemickým štěpením ze zemního plynu, při kterém ale zároveň vzniká a je vypouštěno do ovzduší velké množství oxidu uhličitého. Na jeden kilogram vyrobeného vodíku jej vzniká přes 5 kilogramů CO2. Pro takto vzniklé palivo se používá název šedý vodík.
Ze zemního plynu se vyrábí i modrý vodík. V tomto případě by ovšem proces štěpení měl být ještě doplněn o technologii (tzv. CCS) zachytávání a ukládání oxidu uhličitého. Jde zatím ovšem pouze o sliby, v praxi takový závod ještě v provozu není. Poradenská společnost Wood Mackenzie v roce 2021 odhadovala, že do roku 2030 bude 80 % globální vodíkové kapacity tvořit právě modrý vodík, ovšem ruská invaze na Ukrajinu tento odhad nejspíše výrazně narušila.
Z hlediska „udržitelnosti“ je nejpřijatelnější zelený vodík, který nevzniká štěpením fosilního paliva. Za nejjednodušší zdroj se považuje elektrolýza, na kterou by byla použita elektřina vyrobená obnovitelnou technologií. Typicky by se mělo jednat o přebytky výroby ve větrných a solárních elektrárnách.
Některé zdroje rozlišují ještě hnědý vodík vyráběný z uhlí a růžový, při jehož elektrolýze se používá elektřina výhradně z jaderného štěpení.
Výrobně je v současnosti nejlevnější šedý vodík, jehož cena se pohybovala před ukrajinskou krizí mezi 0,9 až 1,7 USD za kilogram. Modrý vodík byl ve stejné době asi dvakrát dražší, zatímco cena zeleného vodíku byla zhruba 7krát vyšší.
Podle studie poradenské společnosti Aurora Energy Research z ledna 2021 porovnávající ceny vodíku v EU, byl v té době nejdražší zelený vodík vyráběný v Německu, a také v budoucnosti měl být importovaný modrý vodík levnější než zelený z produkce EU. Společnost S&P Global Platts ve zprávě zveřejněné v září 2020 roku došla k závěru, že vodík vyráběný z obnovitelných zdrojů pomocí elektrolýzy by mohl vycházet v Evropě zhruba na 9,75 eura/kg. Odhady se tedy shodují, že jde o velmi drahé palivo.
I proto byly konkrétní projekty na výrobu zeleného vodíku dosud spíše ojedinělé, přibývalo ovšem plánů na masivní výrobu modrého vodíku, a to zejména od ropných a plynařských společností. V červenci 2020 oznámila norská společnost Equinor financování projektu Northern Lights CCS, což je 600 MW elektrárna v regionu Humber na severozápadě Británie.
Na současném vodíkovém boomu se podílí i Česko. Společnost Sunfire, ve které má podíl energetická skupina ČEZ, připravuje v areálu rafinérie obnovitelných paliv v nizozemském Rotterdamu výstavbu největšího světového vysokoteplotního elektrolyzéru na výrobu zeleného vodíku. Zařízení by mělo začít pracovat v letošním roce. Firma chtěla už před válkou na Ukrajině rychle rozvíjet své výrobní kapacity, a teď asi může očekávat, že tempo rozvoje se jen zrychlí.
„Železný zákon klimatu“ dokazuje svou platnost
EU chce, aby další ekonomiky přidaly – a ubraly emisí
Bez vodíku nebude dost energie, tvrdí německý průmysl
02. 04. 2022 (13:29)
H2 je zatím sci-fi, realizované ano ale na dlouhou trať!
Napsat komentář Zrušit odpověď na komentář
Vaše e-mailová adresa nebude zveřejněna. Vyžadované informace jsou označeny *
Uložit do prohlížeče jméno, e-mail a webovou stránku pro budoucí komentáře.
„Železný zákon klimatu“ dokazuje svou platnost
Proč do práce dojíždíme stejně dlouho jako Římané
Nahradíme Rusko. Evropě se nabízí nový dodavatel energií
S kabelem do terénu: Jak elektrický pohon pomáhá off-roadům
My se obáváme zimy, v Číně elektřinu vypínalo horko
Nová generace baterií už vyrazila z laboratoří do výroby
Evropská start-upová scéna zažívá skvělý rok
Kam s ním? Pod zem! Vypouštění uhlíku začíná být drahé
Malá domácí fotovoltaika v Česku roste. A růst bude pokračovat
V Číně se rozjíždí trh s emisními povolenkami. I za pomoci zfalšovaných údajů
Německo nesplní své cíle ohledně elektromobilů. Chybí nabíječky
Úsporný tarif je málo. Jak by měla česká vláda pomáhat podle ekonomů z NERV
Vyrostou nebo zajdou? Start-upy, které sázejí na boj proti uhlíku
3D tisk 5G síť aditivní výroba Afrika agrofotovoltaika AI aktivní budovy alternativní pohony Amerika Amprius analýzy apple Asie atomová energie atuomobiloví veteráni auta automatizace a robotizace automobilky automobily autonomie Autonomní doprava autonomní jízda autonomní řízení autonomní taxi autonomní vozy baterie baterie jako záloha bezpečnost bezuhlíková energetika Biobaterie biocement biometan biopaliva blackout Brno budoucnost dopravy byznys cargo kola carsharing cena baterie cena baterií cena uhlíku ceny energií česk česká energetika česká legislativa Česká republika české baterie české lithium české start-upy Česko česko cestování ČEZ chlazení a klimatizace chyt chytrá administrativa chytrá domácnost chytrá doprava chytrá města chytré budoby chytré budovy chytré město chytrý úřad Čína čína Cínovec čínský trh cirkulární ekonomika čístá doprava čistá energie čistá města čistá mobilita čisté teplo čisté uhlí cities cleantech CNG CO2 crowdfunding
Baterie jsou nová ropa, tvrdí Musk. Kde bude jejich Saúdská Arábie?
Nová generace baterií už vyrazila z laboratoří do výroby
V Říčanech se odehrál první den kongresu o budoucnosti měst
Parádní nápad roku 2022 přináší kvalitu a úspory ve třech rozměrech
„Železný zákon klimatu“ dokazuje svou platnost
Proč do práce dojíždíme stejně dlouho jako Římané
Nahradíme Rusko. Evropě se nabízí nový dodavatel energií
Byl by svět tišší, kdyby byla všechna auta na elektřinu?
S kabelem do terénu: Jak elektrický pohon pomáhá off-roadům
My se obáváme zimy, v Číně elektřinu vypínalo horko
Nová generace baterií už vyrazila z laboratoří do výroby
Evropská start-upová scéna zažívá skvělý rok
Informace ze světa byznysu
Život budoucnosti ve městech budoucnosti
Zprávy o chytré dopravě budoucnosti
Sekce pro děti a mládež
Informace ze světa byznysu
Život budoucnosti ve městech budoucnosti
Zprávy o chytré dopravě budoucnosti
Sekce pro děti a mládež
Spravovat Souhlas s cookies
Naše stránky využívají cookies v prohlížeči.
Servisní Servisní Vždy aktivní
Technické uložení nebo přístup je nezbytně nutný pro legitimní účel umožnění použití konkrétní služby, kterou si odběratel nebo uživatel výslovně vyžádal, nebo pouze za účelem provedení přenosu sdělení prostřednictvím sítě elektronických komunikací.
Technické uložení nebo přístup je nezbytný pro legitimní účel ukládání preferencí, které nejsou požadovány odběratelem nebo uživatelem.
Technické uložení nebo přístup, který se používá výhradně pro statistické účely. Technické uložení nebo přístup, který se používá výhradně pro anonymní statistické účely. Bez předvolání, dobrovolného plnění ze strany vašeho Poskytovatele internetových služeb nebo dalších záznamů od třetí strany nelze informace, uložené nebo získané pouze pro tento účel, obvykle použít k vaší identifikaci.
Technické uložení nebo přístup je nutný k vytvoření uživatelských profilů za účelem zasílání reklamy nebo sledování uživatele na webových stránkách nebo několika webových stránkách pro podobné marketingové účely.