he cs cs he he he he he he he he en he he he cs cs cs he he he he he he he he en he he he cs cs cs en pl cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs sl en cs pl fi pt sl cs zh cs pl cs ru ca es pt gl ca gl ca cs en cs cs en en en en en en cs cs en en cs cs cs it cs cs cs en pl cs cs cs cs en cs cs cs pl cs cs cs cs cs cs
Jak víte, několik dní (píšu je 3. června 2022) panuje obava, že celosvětově vypukne vážná krize v oblasti zabezpečení výživy, a to kvůli řadě okolností:
1) Válka mezi Ruskem a Ukrajinou, která téměř úplně zastavila možnost dovozu pšenice, obilí a kukuřice ztam, o kterém je známo, že tvoří asi 30 až 40 procent dostupných zásob těchto plodin po celém světě, a na druhé straně existuje obrovský potenciál dovozu těchto produktů z Číny a Indie, což v dnešní době ani zdaleka není možné. popraveni, a to je velmi obtížné udělat i z politických důvodů (země, které byly v historii obětí západních impérií, nyní nejsou ochotny spolupracovat, vidí západní svět jako vinu za krizi, a taková je situace, a musí za to jen zaplatit. Samozřejmě pokusy vysvětlit vládcům těchto zemí, že krize je mezinárodní a že jejími následky nakonec ponesou všichni obyvatelé světa bez ohledu na to, kdo za to může — tato vysvětlení čelí hluchým uším a často historickému hněvu a myšlenkám,následuje touha pomstít se bývalým koloniálním mocnostem, které jsou mnohem důležitější než upřímné obavy z probíhající a zhoršující se globální krize, která nakonec bude bolet i je).
2) Návrat krize COVID do Číny, o jejíchž přístavech je známo, že hrají velmi významnou roli v obchodu s mnoha surovinami vpotravinářský průmysl na světě. V důsledku návratu krize a tamních přísných karanténních opatření dochází k významným škodám pro možnost řádného fungování námořní dopravy a obchodu, které odtud pocházejí, což způsobuje snížení nabídky mnoha produktů.
3) Jak víte, v posledních měsících došlo celosvětově k výraznému nárůstu cen pohonných hmot, což zvyšuje náklady na dopravu a skladování v chlazení a samozřejmě následně zvyšuje ceny produktů včetně základních potřeb potravin v svět.
4) Nekonečné a ničivé důsledky klimatické krize: sucha, zmenšení ploch vhodných ke zpracování nebo zemědělské kultivaci, celkové odvodnění množství srážek: velmi velké množství srážek spadne v krátkých časových obdobích, které způsobí rozsáhlé povodně a záplavy, které, kromě škod na lidských životech a majetku poškozují i ​​zemědělské oblasti. Na druhou stranu procházíme velmi dlouhými časovými obdobími, někdy mnoha lety, kdy není možnost podpořit mnoho plodin kvůli nedostatku srážek a dlouhým obdobím sucha.
Trend rozšiřování pouští a extrémní vlny veder navíc způsobují vyčerpání vodních zdrojů, což samozřejmě velmi vážně ohrožuje velké populace a také velmi ztěžuje udržení zemědělství a zásobování potravinami na celém světě. .
5) A důvod specifický pro Izrael: dopravní zácpy v přístavech, jak v přístavu Haifa, tak v přístavu Ašdod, ​​které způsobují, že dovozci ve státě Izrael jsou nuceni absorbovat nadměrné náklady způsobené zahraniční přepravní společnosti. Jak víte, tento problém nebyldlouhodobě řešena z politických důvodů a nedořešených problémů v oblasti pracovněprávních vztahů ve Státu Izrael.
Jak víte, důsledkem této reality je zvýšení cen, jehož hlavními trpí, jako vždy, slabé třídy, které jsou v různých zemích v ekonomické tísni.
Jako zdravotně postižená osoba, která žije z příspěvku a patří do těchto kategorií, bych se chtěla zeptat: Existují v současné době nějaké politické a/nebo veřejné organizace ve státěIzrael nebo jiná místa na světě, jejichž cílem je pokusit se zmírnit škody na těchto lidech a pomoci jim přežít? Máte o tom k dispozici nějaké informace?
Kostarika ul. č. 115,
Vchod A. – Apartmán 4,
Telefonní čísla: Domů -972-2-6427757 .
Madame B. 1) Moje IČO: 029547403
2) Můj e-mail: 029547403@walla.co.il
3) Podotýkám, že patřím k oslabené populaci a žiji na ainvalidní důchod od Národního pojišťovacího ústavu. Proto také patřím k populaci, která bude jistě zraněnatakovou krizí tím nejtěžším a nejtěžším způsobem.
5) A mám další otázku: Existují v současné době vědecké a/nebo technologické výzkumné obory, které mají potenciál vést řešení, jako je toto nebo jiná řešení? A pokud ano, do jaké míry podporují a dostávají výzkum arozvojové rozpočty od vlád světa?
6) Níže je uvedena řada odkazů na články (v hebrejštině), které byly nedávno publikovány v izraelském tisku na toto téma:
7) Podotýkám, že jsem hebrejsky mluvící osoba a moje znalost cizích jazyků je velmi omezená. Kromě angličtiny na střední až nízké úrovni a francouzštiny na velmi nízké úrovni nemám v této oblasti žádné další znalosti.