cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs en cs cs de es cs en cs sk cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sk cs en cs zh cs fr cs cs en
V návaznosti na Mimořádné opatření Ministerstva zdravotnictví ze dne 10. března 2020, kterým byla mimo jiné zakázána osobní přítomnost žáků a studentů na základním, středním a vyšším odborném vzdělávání ve školách a školských zařízeních, došlo u mnoha zaměstnavatelů k tomu, že zaměstnanci jsou doma s dětmi, kterým bylo zrušeno školní vyučování.
Zaměstnancům náleží tzv. ošetřovné, pokud zaměstnanci musí pečovat o dítě mladší 13 let proto, že školské zařízení bylo uzavřeno. Rozhodnutí o potřebě ošetřování (péče) vydává ošetřující lékař nemocné osoby, v případě rozhodnutí o potřebě ošetřování v důsledku Mimořádného opatření však takové rozhodnutí vystavuje škola dítěte.
Pro doplnění uvádíme, že ošetřovné náleží zaměstnanci i v případě, kdy nemůže pracovat proto, že ošetřuje nemocného člena domácnosti, jehož zdravotní stav z důvodu nemoci vyžaduje nezbytně ošetřování jinou fyzickou osobou nebo v případě, že dítěti mladšímu 13 let byla nařízena karanténa a proto nemůže být v péči školského zařízení.
Ošetřovné je dávkou systému nemocenského pojištění a jeho výše činí 80 % redukovaného denního vyměřovacího základu (tj. průměrný denní příjem za rozhodné období zpravidla 12 kalendářních měsíců) za kalendářní den. Ošetřovné je možné čerpat až do 30. června 2020.
Podmínkou nároku na ošetřovné je, že osoba, která má v péči dítě mladší 13 let, žije se zaměstnancem ve společné domácnosti, nebo je rodičem. Nárok na ošetřovné nemají zaměstnanci vykonávající práci na základě dohody o provedení práce a dohody o pracovní činnosti, kteří neodvádějí sociální pojištění.
Situace z pohledu zaměstnavatele
Zaměstnavatel by měl od zaměstnance obdržet rozhodnutí školy o potřebě ošetřování, a to bez zbytečného průtahu. Stejně jako v případě nařízené karantény se jedná o překážku v práci na straně zaměstnance, při které je zaměstnavatel povinen omluvit nepřítomnost zaměstnance v práci. Jak bylo uvedeno výše, ošetřovné je dávkou nemocenského pojištění, kterou však nevyplácí ani v době prvních 14 kalendářních dnů zaměstnavatel, ale příslušná okresní správa sociálního zabezpečení.
Z pohledu zaměstnavatele je důležité, že pokud zaměstnanci v době prvních 14 kalendářních dnů karantény nebo dočasné pracovní neschopnosti náleží ošetřovné, nepřísluší mu zároveň náhrada mzdy dle ustanovení § 192 Zákoníku práce. O nároku na ošetřovné rozhoduje příslušná okresní správa sociálního zabezpečení.
Zároveň platí, že na ošetřovné z důvodu péče o dítě mladší 13 let mají nárok i osoby samostatně výdělečně činné (OSVČ). Těm se za měsíc březen mohla vyplácet částka 424 Kč, za měsíce duben až červen je to již částka ve výši 500 Kč. Podmínkou je, že na ošetřovné mají nárok jen OSVČ, jejichž manžel či manželka nečerpají ošetřovné v klasickém zaměstnaneckém vztahu nebo nepobírají mateřskou či rodičovskou. OSVČ si o vyplacení ošetřovného žádají u Ministerstva průmyslu a obchodu ČR.