cs fr hbs_lat cs cs cs en cs cs en en cs hbs_lat cs cs cs de cs cs en cs en en en cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs sk cs cs cs cs cs en cs sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs de cs cs cs en cs cs cs cs cs de cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sk cs cs de cs fr cs cs cs cs cs sl cs de en cs cs de
Kauza: Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona jako předmět podnikání - SimplyOffice.cz
Sídlo v Praze, Brně či Ostravě
Proč mít sídlo u Simply Office
Kalkulace ceny Ready Made
All inclusive ready made s.r.o.
Online prodej ready made s.r.o.
Společenská sml. a modifikace
Sídlo firmy Praha 1
Sídlo firmy Praha 2
Založení firmy na klíč
Kalkulace ceny Ready Made
Koupě ready - made s.r.o.
Srovnání cen s konkurencí
Zásady zpracování osobních údajů
Kauza: Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona jako předmět podnikání
Kauza: Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona jako předmět podnikání
Předmět podnikání “Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona” je již pasé. Přečtěte si, jak bude nově fungovat vymezení živností a na co byste si jako podnikatelé rozhodně měli dát pozor.
Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona jako zdánlivě vymezený předmět podnikání
Pokud si budete někdy ve volné chvíli brouzdat stránkami Obchodního rejstříku, uvidíte, že v kolonce předmětu podnikání společností bývá pravidelně uváděna formulace, která zní “Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona”. Ano, tato formulace odpovídá živnostenskému zákonu.
Jenže tuto formulaci Nejvyšší soud ve svém usnesení, sp. zn. 27 Cdo 3549/2020, označil za neurčitou, a zdánlivou. Jinými slovy, předmět podnikání vymezený slovy "Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 zmíněného zákona“ není žádným předmětem podnikání a není z nej zřejmé, v čem konkrétně daná společnost podniká. Na základě takového ujednání tak není možné zapsat předmět podnikání do obchodního rejstříku, a rejstříkové soudy by měly návrhy na zápis dle takových zakladatelských dokumentů zamítat.
Aby soudci Nejvyššího soudu problematiku ještě více zjednodušili, zabývají i tím, kolik živností je možné v zakladatelské listině definovat. Soudce, který vydával výše zmíněné usnesení vyjádřil myšlenku, že k podnikání většině společností stačí 20 živností. V současnosti se v soudních kruzích vede živá diskuse, kolik živností už je moc.
Dobře. Co tedy s tím?
Pokud s podnikáním začínáte, zapište do zakladatelského dokumentu živnosti tak, že:
1)      vyberte z nabízených volných živností to, co bude opravdu vaším předmětem podnikání,
2)     definujte živnost vlastními slovy tak, aby z bylo z popisu zřejmé, co společnost dělá. Živnostenský úřad si to pak zařadí pod příslušnou živnost.
Pokud už podnikáte a máte takto vymezený předmět podnikání, měli byste:
1)      svolat valnou hromadu a definovat svůj předmět podnikání dle rozhodnutí Nejvyššího soudu,
2)     společně s notářem změnit zakladatelské dokumenty společnosti (cena notáře),
3)     upravit živnostenské oprávnění,
4)     a opravit zápis v OR (2000,- bez DPH).
Tato změna se dle statistik dotkne až 89 % všech společností s ručením omezeným a až 81 % všech akciových společností. Pokud to necháte být, vystavujte se nepříjemnostem, které mohou v krajním případě vyústit až ve zrušení obchodní korporace soudem a pokutu so 100 tisíc Kč. Zároveň se takové jednání statutárního orgánu může posuzovat jako porušení péče řádného hospodáře a statutární orgán pak může nést odpovědnost za případné škody.