cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs sk sv it cs de cs cs cs cs en fr sk cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs es cs fr pl en cs cs id cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Perčovník pravý neboli strom guttaperčový1 (Isonandra2 gutta Hook., Palaquium gutta Burck., Dichopsis gutta Benth.) jest strom 10-15 m vysoký, o silném kmeni a košaté koruně, jejíž větve nesou střídavé, podlouhle vejčité, v dlouhý řapík súžené, celokrajné, kožovité listy.
Drobné, stopkaté kvítky, vyrůstající dílem jednotlivě, dílem ve svazečkách přímo z větví, připomínají svým složením z květů našich rostlin nejvíce květy trávničky (Armeria vulgaris Willd.). Patříť perčovník k rostlinám zapotovitým (Sapotaceae), které jsou s rostlinami travnicovitými (Plumbagineae) blízko příbuzny. Jest pak složení květů perčovníka takové: zvonkovitý, hluboce šestiklaný kalich, kolovitá, šesticípá, bílá koruna, 12 tyčinek z koruny daleko vyniklých a svrchní, kulovatý, šestipouzdrý semeník s tenkou, jednoduchou čnělkou.
Plody jsou kulovaté bobule objaté na spodu vytrvalým kalichem a obsahující po 1-2 olejnatých semenech.
Kůra, dřevo i listy stromu guttaperčového jsou proniknuty mléčnatou šťávou, která z poraněných míst vytéká a na vzduchu tuhne v houbovitou hmotu, z níž se připravuje perčovina neboli guttaperča.
Perčovník rostl druhdy v bažinatých pralesích v Zadní Indii, zejména v okolí města Singapore. Bezohledným a nešetrným dobýváním guttaperči, po níž v druhé polovině předch. století byla stále větší poptávka, byl však v původní vlasti své téměř úplně vyhuben. Guttaperča, která se dováží dnešního času do Evropy, pochází skoro vesměs z několika jiných druhů perčovníku, jež rostou dílem planě, dílem se pěstují nejen v Zadní Indii, nýbrž i na některých ostrovech Sundských, zejména na Borneu a Sumatře.
Původně dobývali šťávy guttaperčové tím způsobem, že vzrostlý strom skáceli, kůru jeho kolkolem nařízli a šťávu z nářezů vytékající schytali do nádob. Nyní však zachází se se stromy šetrněji. Učiní se do kmene zářezy a když šťáva vyteče, rány se zamažou hlinou a strom se pak nechá po 4 léta na pokoji, aby se zotavil a mohla se pak z něho „čepovati" šťáva nová.
Nasbíraná šťáva tuhne záhy, zvláště je-li zahřívána, v houbovitou, porovitou hmotu, která se pak čistí, hněte a válcuje, až z ní je hmota jednolitá (bez porů). Do obchodu přichází surová guttaperča obyčejně v menších nebo větších hrudách.
V novější době dobývají guttaperči též z listů i jiných částí stromu guttaperčového, rozemílajíce je na prášek a ten pak vyvářejíce.
Guttaperča podobá se v mnohém kaučuku, od něhož se liší hlavně tím, že se dá snadno krájeti a že není tak pružná. Jako kaučuk dá se i guttaperča přimísením několika procent síry vulkanisovati, přimíšením většího množství síry hornisovati.
Nejvíce guttaperči spotřebuje se na obkládání podmořských telegrafních drátů (kabelů), k čemuž se zvláště dobře hodí, poněvadž jest špatným vodičem elektřiny a mořská voda jí nikterak neškodí. Mimo to se zhotovují z guttaperči roury, řemeny ke strojům, válce do tiskáren a nepromokavé střevíce, užívá se jí zhusta jako isolatoru elektřiny, otiskují se v ní předměty k účelům galvanoplastickým a robí se z ní podobné věci jako z kaučuku, s nímž se často směšuje, aby dosáhla větší pružnosti.
Do Evropy (do Anglie) počali guttaperču přivážeti roku 1844. Poprvé ji užil k účelům technickým Siemens na obložení podzemních telegrafních drátů. Od té doby spotřeba její stále stoupala, tak že dnes obnáší roční dovoz asi 60 tisíc metr. centů.
1Slovem gutta rozumějí Malajci ztvrdlou šťávu, slovem perča strom tuto šťávu poskytující.
2Slož. z řec. rovný + muž, prašní - vzhledem k tomu, že všecky tyčinky jsou stejně dlouhé.
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Mimusops elengi - Opíhled skvělý
Argania spinosa - Argánie trnitá
Manilkara zapota - Zapota obecná
Vitellaria paradoxa - Karité
Hancornia speciosa - Hankornie ozdobná
Santalum album - Santal bílý
Eucalyptus globulus - Blahovičník kulatoplodý
Castanea sativa - Kaštanovník jedlý
Carapa guianensis - Karapa guayanská
Dipterocarpus gracilis - Dvojkřídláč ztepilý
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v září
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.