cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs sv it cs de cs cs cs cs cs fr it cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs sk es it cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Lawsonie1 neboli henna2 bílá, jinak alkana pravá (Lawsonia alba3Lam., Laws. inermis4 L.) jest keř asi 2 m vysoký, vnějškem podobný našemu ptačímu zobu (Ligustrum vulgare L.). Roste-li na úrodné půdě, má větve beztrnné, roste-li však na půdě hladové, vytváří trny. Krátce řapíkaté, vejčitokopinaté, celokrajné listy jsou vstřícné; v dolejší části větví bývají však také listy střídavé.
V paždích hořejších listů vyrůstají vrcholíky drobných květů, jež skládají dohromady bohatou konečnou latu.
Složení květů, vonících jako květy dříšťálu, jest takové: vytrvalý čtyřdílný kalich, čtyřplátečná rozložená koruna, 8 tyčinek a svrchní semeník, z něhož dospívá čtyřpouzdrá, mnohosemenná, kulovatá, hrotitá, bobulovitá tobolka zvíci bohatého hrachu, plná drobných hranatých semen.
V naší květeně jsou lawsonii nejblíže příbuzný kypreje (Lythrum), s nimiž řadí se do společné čeledi.
Lawsonie jest domovem v severní Africe, kde roste planě a také se pěstuje, zejména v dolním Egyptě a v Marokku (na př. v území Tuat). Kromě toho ji pěstují v Arabii, ve Východní Indii a v Malé Asii.
Celá rostlina, zvláště však listy, jsou proniknuty oranžovým barvivem, které bylo známo už v dávném starověku pod jmenem henna nebo hinna, u Řeků pod jmenem kypros. Barvilyť si na Východě hennou oranžově nehty, kterýžto zvyk, v západní Asii a v Egyptě dosud zvláště mezi ženami dosti rozšířený, možno dokázati již na nejstarších egyptských mumiích. Mahomed prý si barvil hennou vous.
Nejvíce henny spotřebují na Východě ovšem k barvení hedvábí, lněných a bavlněných tkanin jakož i jemnějších koží na červenožluto. K poslednímu účelu hodí se henna zvláště proto, že obsahuje též tříslovinu.
Příprava barviva hennového děje se takto: Když keře hennové dosáhly asi 3 let, část výhonků se blízko u země sežne a listy se otrhají. Po té se listy usuší na slunci a rozemelou se na hnědozelený prášek, který pak přichází jako barvivo do obchodu. Aby prášek dobře barvil, třeba jej rozetříti dříve ve vápenném mléku.
V novější době začínají hennu dovážeti též do Evropy, zvláště do Francie, kde jí v továrnách upotřebují k barvení hedvábí.
Kromě listů a výhonků, jež sklízejí na přípravu barviva asi 3kráte do roka, dává lawsonie ještě jiný užitek:
Sušené kořeny obsahují barvivo červené, jehož se upotřebuje k barvení mastí, pomád, tinktur a olejů. Za tou příčinou dovážejí se tyto kořeny obyčejně ve způsobě tmavě hnědočervených tříštiček pod jménem červené henny neboli pravé alkany (radix alkannae verae) i do Evropy.
Libovonné květy, destillovány s vodou, dávají vzácný jemný parfum. Pro libou vůni, kterou kvetoucí keře kolem sebe šíří, pěstují na Východě lawsonie nejraději blízko lidských obydlí. Odvaru z květů i listův užívají v Asii proti žloutence a padoucnici.
1Pojmenována tak ku poctě angl. botanika Johna Lawsona.
2Utvořeno dle arab. al-hinna = kořen.
3Lat. albus = bílý.
4Lat. inermis = bezbranný, neztrnný.
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Amorpha fruticosa - netvařec křovitý
Salix caprea - vrba jíva
Pistacia lentiscus - Pistácie lentišek
Astragalus creticus - Kozinec krétský
Rhus succedanea - Škumpa vosková
Rhamnus cathartica - řešetlák počistivý
Rosa centifolia - růže stolistá
Celtis australis - Břestovec jižní
Viscum album - jmelí bílé
Melia azedarach - Zederach hladký
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v září
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.