cs is sk cs cs cs cs cs cs cs cs nds es cs is cs cs cs cs cs cs cs cs cs nb cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs en en da da sk cs cs cs cs nl en pl en cs cs sl en cs hbs_lat cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en nl cs cs cs sk cs cs cs cs cs cs sk cs en cs cs is en cs cs cs cs cs ca sk sv cs hbs_lat cs cs cs cs cs en en ca cs cs sl nl cs cs cs hbs_lat cs nb pt cs cs fi cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs cs sv en ml cs cs cs cs cs cs cs ceb cs cs ca cs tr fr sk cs sk cs cs sk cs cs sv cs cs cs cs cs fr cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs es en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en en pl cs en cs
Obec Hosín se nachází asi 10 km severně od Č. Budějovic a 4 km východně od Hluboké nad Vltavou ve výšce 500 metrů nad mořem. Věž kostela sv. Petra a Pavla je viditelná zdaleka z východní jižní i západní strany. Za dobré viditelnosti lze spatřit celé panorama hor od těch Novohradských přes Blanský les až po západní předhůří Šumavy.
Samotný Hosín obývá asi 480 obyvatel ve 185 převážně rodinných domcích. Většina obyvatel dojíždí do zaměstnání do Č. Budějovic, se kterým má autobusové i vlakové spojení. Je zde základní a mateřská škola, obchod se smíšeným zbožím, dvě pohostinství a kulturní dům se sálem. K občanské vybavenosti patří vodovod a plynovod.
K Hosínu patří od r. 1964 i 4 km vzdálená obec Dobřejovice s přibližně 200 obyvateli. Stavební dominantou obce je kaplička postavená v letech 1870 - 1871, která je zasvěcena sv. Janu Nepomuckému a budova bývalé školy, kde je nyní v provozu pohostinství se sálem. K vybavenosti patří též vodovod. V roce 2005 byla vystavěna čistírna odpadních vod.
K Hosínu neodmyslitelně patří od Českých Budějovic zdaleka viditelná silueta novorománského kostela svatého Petra a Pavla, jehož součástí je i původní románský kostelík z 11. až 12. století.
Na katastru obce se nachází bývalý kaolínový důl Orty.
- Dobřejovice (100 domů, 193 obyvatel)
- Hosín (172 domů, 477 obyvatel)
Nejstarším písemným dokladem o Hosíně je listinná zmínka o zdejším faráři Oldřichovi z roku 1330. Osídlení prostoru, na němž se obec rozkládá, je ovšem mnohem starší. Archeologické nálezy prokazují, že zde lidé žili již v době bronzové, z níž se v blízkosti dnešního Hosína dochovalo několik mohyl. V době osídlování jižních Čech slovanským obyvatelstvem zde vzniklo sídliště hradištního typu, jehož součástí se stal kostelík sv. Petra a Pavla, zbudovaný někdy mezi druhou polovinou 11. století a koncem století následujícího. Ve 13. století, kdy již tato sakrální stavba svou prostorovou kapacitou nepostačovala, byl v Hosíně postaven nový, raně gotický kostel, do nějž byl někdejší svatostánek začleněn jako sakristie. Již ve středověku byl Hosín farní vsí a již z předhusitské doby známe jména několika zdejších duchovních správců.
Hosín náležel k panství, jehož střediskem byla Hluboká nad Vltavou, a sdílel s ním jeho vrchnosti. Ty se do poloviny 17. století rychle střídaly, protože hlubocké panství, které i s hradem náleželo českým králům, bylo často zastavováno příslušníkům různých šlechtických rodů (např. Lobkovicům, Pernštejnům, pánům z Hradce či Malovcům z Malovic).
Vrchnosti náležel také patronát hosínského kostela, spočívající v právu dosazovat nové faráře, ale také v povinnostech spojených s údržbou svatostánku. Zatímco většina hosínského obyvatelstva byla v poddanském poměru ke hlubockým pánům, dosáhl zde na sklonku 15. století zvláštního postavení pojezdný Jiřík. Ten podle listiny krále Vladislava Jagellonského z roku 1489 získal v Hosíně dvůr a privilegia, osvobozující jej od platebních povinností ke hlubockému hradu a k hosínské faře, a to jako odměnu za dohled nad zeměpanskými lesy v části hlubockého panství.
Poslednímu majiteli Hluboké z původně rytířského rodu Malovců z Malovic, zbohatlého finančními spekulacemi svých příslušníků, bylo panství po bitvě na Bílé hoře zkonfiskováno pro účast na českém stavovském povstání. Spolu s Hlubokou se pak Hosín roku 1623 stal majetkem císařského generála Dona Baltazara de Marradas, který proslul svým nekompromisním rekatolizačním tlakem a útiskem poddaných. Jako památka na tohoto původem španělského šlechtice a známého válečníka se nedaleko Hosína u cesty na Hlubokou dochovala boží muka s Baltazarovým erbem. Marradasové drželi hlubocké panství do roku 1661, kdy je od nich koupil Jan Adolf ze Schwarzenbergu.
V majetku tohoto významného rodu, který se posléze zcela sžil s jihočeským prostředím, zůstalo panství až do roku 1947. Pro hosínské usedlíky tak byli Schwarzenbergové jejich poslední vrchností, neboť v polovině 19. století bylo zrušeno poddanství.
Dlouhá schwarzenberská éra samozřejmě výrazně zasáhla do dějin obce. Roku 1684 vrchnost na Hosíně zřídila funkci kaplana, který pomáhal zdejšímu faráři s duchovní správou. Nedlouho poté, na konci 17. století, založili Schwarzenbergové hosínské lovecké bratrstvo, nejstarší mysliveckou korporaci na českém území. Ještě v barokním období prodělal výraznou přestavbu hosínský svatostánek. Roku 1781 došlo k výraznému zásahu do zdejšího pohřbívání, neboť v souvislosti s reformami císaře Josefa II. byl namísto původního hřbitova u kostela zřízen nový na okraji obce. Do paměti Hosínských se natrvalo zapsala mimořádná událost, jakou byla návštěva ruského cara Alexandra I. u knížete Josefa Jana ze Schwarzenbergu. Dne 19. října 1815 se car se svým doprovodem objevil na Hosíně. Když Alexandr zahlédl zdejšího chalupníka Vavřince Fajtla, který právě vyorával brambory na stráni vedle dobřejovického lesa, zamířil k němu, chopil se chalupníkova pluhu, dooral načatou brázdu a obdaroval Fajtla šesti zlatými mincemi.
V 19. století se do každodenního života obyvatel Hosína nejvýrazněji promítlo zrušení poddanství a vznik obecní samosprávy. Dosavadní poddaní se tak stali skutečnými majiteli usedlostí, na nichž hospodařili. I nadále si ale uchovali úzké, oboustranně výhodné vazby na někdejší vrchnost, Schwarzenbergy. Ti na konci století přispěli k nákladné přestavbě prostorově již nevyhovujícího hosínského kostela do podoby monumentálního novorománského chrámu. V poslední třetině 19. století nacházela část obyvatel Hosína uplatnění v kaolinových dolech, zvaných Orty, které v lese nedaleko obce provozovala českobudějovická firma Hardtmuth. Vytěžené suroviny bylo používáno pro výrobu kameniny a keramiky.
Po těžkých letech první světové války, na jejíchž bojištích padlo také několik hosínských mužů, zaznamenala obec značný hospodářský a kulturní rozmach. Za první Československé republiky byla ves elektrifikována, vznikla nová komunikace spojující Hosín s Borkem. Byla založena obecní knihovna, rozvíjelo se ochotnické divadlo, značné aktivity vyvíjely tělocvičné spolky (Sokol, Orel). Také do života Hosínských však měla zasáhnout druhá světová válka. Těsně před jejím vypuknutím a během válečných let obec dočasně hostila různé skupiny obyvatelstva, které neklidná doba donutila k migraci. Nejprve to byli čeští uprchlíci ze zabraných Sudet, později němečtí civilisté hledající bezpečí před postupujícími vojsky. Na konci války se na Hosíně ukrývali obyvatelé Českých Budějovic, kteří prchali před americkými nálety.
Slibné počátky nového poválečného rozvoje obce narušil únor 1948. V místních poměrech padesátá léta bezprostředně zasáhla do života zemědělců, kterým bylo bráněno v soukromém hospodaření a od roku 1956 byli nuceni vstupovat do nově založeného Jednotného zemědělského družstva.
Vedle neuvážených zásahů do tradiční venkovské ekonomiky a politických represí došlo však také ke zviditelnění Hosína založením sportovního letiště roku 1957. Díky tomu se Hosín stal roku 1978 hostitelem mistrovství světa v letecké akrobacii. Letiště funguje dodnes a je využíváno také pro vyhlídkové lety nad českobudějovickou pánví. Sedmdesátá a osmdesátá léta byla spojena rovněž s výstavbou řady nových rodinných domků a kulturního domu. Pád zprofanovaného komunistického režimu vytvořil předpoklady nového stavebního boomu na Hosíně, který se i díky své poloze stává atraktivní lokalitou. Rozvoji bytové výstavby provází i probíhající plynofikace obce.
Čerpáno z oficiálních stránek obce http://www.hosin.cz, na kterých najdete další informace.
Hlavní město Praha kraj
Dobrá Voda u Českých Budějovic
Svatý Jan nad Malší
MEXIKO - velký okruh 2022
14 denní poznávací zájezd po největších krásách Mexika. Pobyt u Karibského moře s možností mnoha výletů a se službami all inclusive. CK SIMON TOURIST.
Krásy Izraele, Palestiny a Jordánska 2022
Vypravte se s CK TILIA a českým průvodcem na Velký poznávací okruh po nejzajímavějších místech Blízkého východu - Izraele, Palestiny a Jordánska včetně výletu do Petry. Termín: říjen 2022.
Široká nabídka FIRST MINUTE a LAST MINUTE ZÁJEZDŮ pro rok 2022 za mimořádné ceny. V nabídce také zájezdy německých CK.
UBYTOVÁNÍ ZA NEJLEPŠÍ CENY
Nejširší nabídka ubytování ve všech destinacích světa za bezkonkurenční ceny. Hotely, apartmány, penziony, prázdninové domy, ubytování v soukromí. Jednoduchá rezervace online.
Zájezdy do celého světa
Stránky věnované Rudému moři, jeho fauně a flóře a letoviskům na pobřeží Rudého moře.
Řecko a řecké ostrovy
Přinášíme vám komplexní informace o Řecku a řeckých ostrovech, rady tipy na cesty, články a zajímavé informace z Řecka.
Nový magazín o golfu. Evidujte si své golfové statistiky online. Dále zde najdete články ze světa golfu - tipy na golfové cesty do zahraničí, golfové legendy, rady a tipy na hru. Součástí je také golfový slovník.
Plánujete dovolenou v Turecku? Potom se vám bude jistě hodit náš průvodce Tureckem, ve kterém najdete vše, co potřebujete před cestou do Turecka vědět.
Navštivte také naše stránky o bydlení, stavbě a zahradě, na kterých najdete inspiraci pro váš domov. Každý den nové články, informace, zajímavosti, rady a tipy ze světa bydlení.
RSS v. 0.91, RSS v. 2, Atom . Copyright © svetadily.cz | Created by weto.cz webdesign.
Další cestovatelské stránky na Světadílech - Egypt | Řecko | Itálie | Španělsko | Kanárské ostrovy | Turecko | Tunisko | Chorvatsko | Rakousko | USA