cs cs cs cs cs cs la id cs cs cs nl cs cs cs cs cs cs cs en cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs nl cs cs cs cs cs cs cs cs it cs en en sv cs cs nb cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fr cs
Elektronická čtečka Amazon Kindle 3 je převratné zařízení založené na elektronickém inkoustu. Článek shrnuje některé zajímavé vlastnosti tohoto lídra trhu elektronických čteček a předkládá fakta a zkušenosti, jak je dané zařízení využitelné ve vzdělávání.
Pokud jste už slyšeli o elektronickém inkoustu a elektronických čtečkách a měli pocit, že to není nic pro vás, možná vás tento článek přesvědčí o opaku. Ke čtečce Kindle jsem se dostal v rámci testování vybraných čteček elektronických knih, které označil prestižní Horizon Report 2011 – jak o tom referoval Spomocník – za nejaktuálnější trend, který v ročním horizontu ovlivní budoucí vývoj na poli technologií využívaných pro vzdělávání.
Trochu paradoxně začnu tvrzením, že čtečka Kindle nepatří mezi zařízení, která právě Horizon Report 2011 k využití ve vzdělávání ve spojení s elektronickými učebnicemi doporučuje. Za  hlavní znak, který má vést ke změně přístupu ke čtení, je totiž považován nový způsob čtenářské zkušenosti, který tato zařízení zpřístupňují. Čtečky v podobě počítačových tabletů, jako je např. Apple iPad či Samsung Galaxy, nabízejí dotykové grafické vizuální rozhraní, které zpřístupňuje též multimediální obsah (videa, animace, zvuky, obrázky) s možnostmi současných tzv. kolaborativních technik, jako jsou interaktivní grafy, odkazy, sociální sítě, RSS atp. Nic z toho Kindle nenabízí.
Současná vlna technologických inovací je z hlediska pedagogiky extrémně zajímavá a podle mého odhadu se s ní ve větší míře setkáme v českých školách v řádu několika málo let. Ostatně přesně o tomto fenoménu hovoří autoři PISA, když popisují specifika elektronického čtení, které je odlišné od toho tradičního, lineárního, ve kterém mají čeští žáci stále větší potíže.
Čtečka Kindle, kterou na trh uvedl největší americký nakladatel a prodejce knih Amazon, je prvním úspěšnějším zařízením svého druhu, jehož zobrazovací technologie je založena na elektronickém papíru někdy též označovaném jako elektronický inkoust. Na rozdíl od rozšířených displejů z tekutých krystalů (např. LCD monitorů) nepotřebuje elektronický papír pro udržení obrazu vynakládat žádnou energii. Energii spotřebovává pouze na změnu zobrazení, tedy na „otočení“ na další stránku knihy. Navíc je kvalita zobrazení výrazně vyšší, a tudíž komfortem čtení srovnatelná s tradičním potištěným papírem (Kindle má 167 DPI, běžná laserová tiskárna cca 300–600 DPI, monitor 72 DPI). Lépe nežli slovní popis takový přístroj ilustruje následující fotografie přístroje.
Současným limitem možností této technologie je pouze černobílé zobrazení (ve skutečnosti zobrazuje 16 stupňů šedi) a nemožnost zobrazovat animaci a videa. Což je přesně to, co Kindle odlišuje od elektronických knih popisovaných v Horizon Report. V mnoha ostatních technických parametrech je totiž Kindle srovnatelný, viz dále.
Elektronická čtečka Amazon Kindle 3 využívající technologie elektronického papíru.
Přístup Amazonu ke konceptu elektronické čtečky pro masy je v IT světě bohužel stále spíše ojedinělý. Je to jistě dobře promyšlený tah, jak atakovat extrémně konzervativní trh, spojený přes pět set let s tradičním papírem, kterému rozhodně nevévodí technicky založení čtenáři. Amazon se snaží technologické záležitosti spojené s užíváním čtečky co nejvíce potlačit do pozadí. Z hlediska ergonomie ovládání se mu to velmi daří.  Kindle právem vyhrává jeden srovnávací test čteček za druhým. Jiným příkladem „odstínění“ technologie od uživatele je označení přístroje. Ačkoli se jedná již o několikátou verzi přístroje, oficiální název zůstává stále Kindle bez označení verze. Stranou mimo běžná média tak například zůstává pro mne překvapivá informace, že se jedná patrně o první zařízení, které umožňuje přístup k webovým stránkám Internetu zdarma, bez jakýchkoli měsíčních poplatků! Náklady na připojení jsou podle dostupných informací třetích stran započteny již v jednorázové pořizovací ceně a cenách knih, které, jak  Amazon očekává, budete z jeho obchodu nakupovat.
Jak dostat texty do čtečky
Užitečnost a využitelnost čtečky je pro každého uživatele spojena individuálně s tím, co chce číst. Čtyři měsíce používám Kindle jako pracovní nástroj, což znamená, že na něm nečtu beletrii, ale dokumenty k připomínkám, nové výzkumy, zajímavé odborné články, souhrny zpravodajství a sem tam i nějaké ty webové stránky. To vše je možné zařídit zcela zdarma. Získání elektronických knih v českém jazyce je nad rámec tohoto článku. Zde pouze upozorním na problematický stav amerického knihkupectví Amazon, které knihy v češtině nenabízí. Tím ztrácí koupěchtivý čtenář  možnost legálně zakoupené knihy přímo od Amazonu číst v češtině.
Tradiční způsob, jak dostat do nějakého počítače obsah, funguje i zde. Kindle má USB konektor a po připojení k jinému počítači se obsah čtečky zobrazí jako další disk, tzv. USB Mass Storage. Jednoduchým způsobem je tedy možné přenášet dokumenty ke čtení do přístroje a uspořádávat je ve složkách. Narazíte ale na jeden limit, a tím jsou podporované formáty souborů.
Kindle dovede zobrazit pouze tyto formáty souborů: .AZW, .AZW1, .MOBI, .PRC, .AA, .AAX, .MP3, .PDF. To je velmi omezený repertoár, který mnoha uživatelům nemůže vyhovovat, navíc soubory nesmějí být zamčené pomocí DRM (Digital Rights Management). Například v Česku nejrozšířenější formát elektronických knih ePub Kindle nepřečte.
Konverze dokumentů a džungle formátů e­‑knih
Z tohoto důvodu přenos přes USB téměř nevyužívám a místo něj doporučuji používat přenos přes wi­‑fi s možnou konverzí prováděnou Amazonem. Při registraci čtečky na stránkách Amazonu (viz výše) se uživateli automaticky vytvoří dvě e­‑mailové adresy v těchto formátech: uzivatel@kindle.com a uzivatel@free.kindle.com. Dokumenty, které zašlete elektronickou poštou ze své e­‑mailové adresy (nebo z jiné autorizované adresy) na některou z těchto adres, Amazon před odesláním automaticky převede do formátu, kterému Kindle rozumí. Pokud budete používat adresu uzivatel@free.kindle.com, bude dokument doručen do čtečky prostřednictvím wi­‑fi a máte jistotu, že je vše zcela zdarma. Navíc vám o přenosu a případné konverzi dokumentu přijde podrobná informace do vaší e­‑mailové schránky.
Pro zaslání dokumentu do čtečky využijete běžný e­‑mail, tělo i předmět se nechává prázdný, jen se do přílohy přiloží požadovaný soubor. Samotná konverze dokumentu a jeho přenos trvá řádově desítky vteřin, záleží samozřejmě na velikosti souboru a kapacitě bezdrátové sítě. Pokud čtečka nemá přístup do wi­‑fi, ale je ve 3G síti, zobrazí se ve čtečce informace o dokumentech, které čekají v řadě na přenos, a jakmile se k wi­‑fi čtečka připojí, ihned je přenese. Skvělé, vše funguje perfektně, Jen musíte očekávat, že formátování textu bude změněno tak, aby čtečka mohla automaticky text zobrazit, tedy především se změní řádkování a stránkování. Rozdíl je obdobný jako mezi dokumentem v textovém editoru a webovou stránkou.
Amazon dovede konvertovat soubory v těchto formátech: Microsoft Word (.DOC, .DOCX), HTML (.HTML, .HTM), RTF (.RTF), JPEG (.JPEG, .JPG), GIF (.GIF), PNG (.PNG), BMP (.BMP). Zajímavostí jsou dokumenty PDF. Ty Kindle dovede číst přímo, ale takovéto jejich zobrazení se mi příliš neosvědčilo.
Kindle 3 je svými vnějšími rozměry 190×123×8.5 mm skutečně přenosné médium a pro účely čtení v hromadných dopravních prostředcích je plně vyhovující. Mj. váží jen o malinko více nežli kniha obdobných rozměrů. Přesto není prohlížení běžných textových PDF dokumentů v interním PDF prohlížeči příliš pohodlné (byť na Internetu najdete i opačný názor). Pro prohlížení originálních PDF se mi v Kindle osvědčilo otočit zobrazení (Screen Rotation) na šířku (tzv. Landscape Mode), kdy lze při zobrazení dokumentu běžné velikosti A4 číst text bez zásadních problémů, písmenka jsou ale přeci jen menší – rozlišení Kindle 3 je 600×800 pixelů, takže otočením obrazu získáte třetinu prostoru na šířku navíc. To je vhodné například u dokumentů s obrázky, jejichž umístění je úzce vázáno na text umístěný poblíž nich. Zvětšit zobrazení samozřejmě možné je, ale pak se text celého řádku nevejde na šířku stránky a je nutné pro čtení každého řádku rolovat, což je v praxi nepoužitelné.
Za vhodnější považuji možnost nechat si i PDF dokument konvertovat Amazonem na interní textový dokument Kindle, díky čemuž lze využít výhody, jako je změna velikosti písmen, zobrazování anotací, čtení dokumentu nahlas (Text­‑to­‑Speech). Pro provedení konverze PDF je potřeba do předmětu e­‑mailu napsat anglicky Convert.
Srozumitelně popisuje všechny možnosti přenosu dokumentů do čtečky stránka Transferring, Downloading, and Sending Files to Kindle. Pokud by někdo nevystačil s možnostmi konverzí formátů nabízených Amazonem, je možné si požadovaný dokument převést do příslušného formátu sám. V nabídce jsou programy k instalaci jako Calibre nebo on­‑line služby jako On­‑line­‑convert.
Kindle způsobil, že jsem počítač začal používat trochu jiným způsobem. Delší texty už téměř nečtu z monitoru, ale pohodlně ze čtečky. Moje denní várka článků, které potřebuji přečíst, se (kromě pracovních odborných textů z e-mailu) nachází zejm. na webových stránkách odborných e-zinů. Pro jejich pohodlný přenos do Kindlu existuje výborná služba Klip.me. Tato jednoduchá služba zašle obsah vybrané webové stránky do vašeho Kindlu, přitom ze stránky odstraní reklamu a všechno ostatní, co ke článku nepatří. Technicky se jedná o Bookmarklet neboli Favelet, tedy JavaScript uložený jako součást URL adresy. Prakticky funguje vše po jednoduchém nastavení tak, že po klepnutí myší na ikonu, která se vám umístí na lištu do prohlížeče, se webová stránka přeformátuje a po následujícím klepnutí na tlačítko Send se odešle do vaší čtečky. Jako vždy přijde informace o proběhlém převodu na Váš e­‑mail.
Klip.me pracuje spolehlivě ve všech rozšířených prohlížečích u webových stránek článkového typu. U stránek, které slouží např. jako titulní stránka či jako rozcestník a kde není služba schopna rozpoznat kompletní znění požadovaného článku, nechá na uživateli, aby text označil, a teprve poté jej zpracuje. Služba je samozřejmě poskytována zdarma.
Jinou, tentokráte českou službou zpřístupňující webový obsah uživatelům čteček Kindle, je služba na adrese Kindly.cz. Ta pravidelně převádí RSS novinky z prostředí převážně českého Internetu do formátu elektronických čteček a tyto texty zasílá do vaší čtečky. Můžete si tak nechat pravidelně zasílat články z vašeho oblíbeného zpravodajského serveru, samozřejmě zdarma. K dnešnímu dni nabízí více než 70 přednastavených webů.
Na českém Internetu je několik speciálních bezplatných služeb pro elektronické čtečky poskytovaných samotnými vydavateli: Zpravodajství iDNES.cz na Kindle, Aktuálně.cz pro čtečku Kindle, Zpravodajství Lidovky.cz na Kindle, E15.cz pro čtečky Kindle, Aktuální články Novinky.cz do vaší čtečky Amazon Kindle a VTM.cz pro čtečky elektronických knih. Všechny fungují velmi spolehlivě tak, že mi každý den ráno (zpravidla v 6 hodin) a odpoledne (zpravidla v 16 hodin) dorazí do čtečky výběr ze zpravodajství. Jednotlivé články jsou přehledně řazeny do rubrik a například E15 nabízí kromě zpravodajství i komentáře. Každá z těchto služeb má další možnosti nastavení, vše je velmi dobře popsáno na výše uvedených stránkách.
Čtečkám a speciálně Kindlu je věnováno velké množství českých webů a stránek, které shromažďují zajímavé tipy na práci s přístrojem. Doporučuji např. http://www.amazon­‑kindle.cz/, http://www.lupa.cz/clanky/vse­‑co­‑jste­‑chteli­‑vedet­‑o-kindle/ nebo http://lludvik.blogspot.com/2011/01/kindle­‑3-tips­‑tricks­‑and­‑help.html.
Skutečná čtečka a také MP3 a webový prohlížeč
Oproti jiným čtečkám nemá Kindle problémy s českým textem. Jeho navigační menu je bohužel pouze v angličtině, ale knihy zvládá v češtině, a to zcela bez problémů. U jiných čteček byly problémy s češtinou nepříjemně časté.
Jedinou funkcí, u které mne mrzí, že není v češtině, je již zmiňovaná Text­‑to­‑Speech. Kindle je vybaven konektorem pro připojení stereofonních sluchátek (3.5 mm jack) i dvěma interními reproduktory. Stisknutím kláves Shift+Sym začne Kindle číst lehce syntetickým hlasem zobrazovaný dokument, a to velmi zřetelně a srozumitelně. Tím se z Kindlu stává opravdová čtečka v pravém smyslu tohoto slova. Tato funkce je použitelná pouze pro angličtinu, což z ní činí velmi vhodnou pomůcku pro studium tohoto jazyka. Rychlost čtení lze zvýšit či snížit, hlas přepínat mezi mužským a ženským.
Kindle dovede přehrávat MP3 soubory, takže moderní čtenář, který není dostatečně uspokojen jednou činností, může na pozadí čtení poslouchat nějaký „nářez“, třeba Devátou Mahlerovu symfonii. Tato funkce je ale spíše doplňková a specializované MP3 přehrávače nabité funkcemi určitě nepřekoná.
Permanentní dostupnost Internetu prostřednictvím 3G sítě je skvělá a soudě dle internetových diskuzí to byla pro mnohé uživatele právě tato vlastnost, která rozhodla o koupi Kindlu. Vestavěný jednoduchý webový prohlížeč umožňuje plnohodnotný přístup k webovým stránkám, stahování samostatných souborů (např. PDF) už ale nenabízí. Absence dotykového displeje dělá z prohlížeče zajímavý doplněk čtečky, který ale nelze využít pro komfortní přístup k webu. Pokud v knize či článku narazíte na nějaký webový odkaz, je velmi příjemné se moci ihned na danou adresu podívat. S vyřizováním svých e­‑mailů na Kindlu ale nepočítejte.
Zajímavostí prohlížeče je možnost přepnout zobrazení do tzv. Article mode, kdy čtečka sama vybere z webové stránky pouze text hlavního článku a ten ve velmi přehledné formě zobrazí na celou šířku čtečky. Tedy něco podobného, co dělá výše popisovaná služba Klip.me. Text je tak mnohem lépe čitelný.
Přes USB připojené k počítači se čtečka také nabíjí. Spotřeba energie čtečky, a tudíž její výdrž na interní baterie je úměrná počtu zobrazených stránek (nikoli době jejich zobrazení, takže čtenáře při čtení nic nežene) a používání bezdrátových sítí, zejm. wi­‑fi. Moje osobní zkušenost ukazuje, že při permanentním zapnutí wi­‑fi a cca dvouhodinovém běžném používání čtečky každý den je třeba ji dobíjet cca jednou za týden, což je velmi dobrá výdrž, které nedosahují v současné době žádné jiné počítače ani tablety. S vypnutým wi-fi vydrží měsíc.
Výborné řešení ergonomie Kindlu nespočívá pouze v jeho softwarovém ovládání, ale i technickém provedení. Na první pohled trochu nepochopitelné zdvojení hlavních tlačítek sloužících k otočení stránky vpřed a zpět jsem pochopil, jakmile jsem s Kindlem nastoupil prvně do tramvaje. Je běžné, že si během cesty čtečku přendaváte z jedné ruky do druhé a takovéto rozmístění ovládacích tlačítek umožňuje pohodlný přechod mezi stránkami jednou rukou, zatímco druhou se můžete bezpečně držet madla.
Zajímavostí u Kindlu je šetřič obrazovky, který se zobrazí po vypnutí přístroje. Amazon vybral sérii portrétů známých autorů literárních děl, jako jsou Jules Verne, Mark Twain, Emily Dickinsonová či Jane Austenová, a několika dalších obrázků. Náhodný šetřič se objeví a zůstane na displeji čtečky pokaždé, když ji vypnete, resp. převedete do spánku. Po několika týdnech užívání čtečky jsem vizuálně rozpoznal všechny autory, jejichž portréty Amazon do Kindlu vložil. A to zcela automaticky a bez jakékoli píle. Toho by určitě bylo možné vhodně využít pro vzdělávání. Bohužel, pro přístup do složky s obrázky šetřičů je nutný tzv. jailbreak přístroje, tedy patrně porušení podmínek stanovených Amazonem.
Využitelnost čtečky ve vzdělávání
Elektronická čtečka knih v podání Kindle od Amazonu je pozoruhodná a ve své kategorii jedinečná pomůcka pro příjemné bezpapírové čtení. Svými parametry, kvalitou zpracování a výbornou ergonomií překonává konkurenci o koňskou délku. Čtečka je vybavena klávesnicí a umožňuje vkládat do čteného textu poznámky a označovat v něm vybrané pasáže textu. Ve svém původním firemním nastavení ale nepodporuje psaní českých písmen. Poznámky jsou ukládány do textového souboru My Clippings.txt, který je možné přenést do počítače.
Co naplat, trend v oblasti přenosných zařízení je v současné době udáván dotykovými displeji a s nimi se neplnohodnotná miniaturní klávesnice Kindlu srovnávat nemůže. Právě na potíže s komplikovaným vkládáním poznámek upozorňuje studie University of Washington, která se integrací Amazon Kindle do výukového procesu zabývala s výsledkem, který je zřejmý z názvu článku: Kindle se do akademického prostředí příliš nehodí. Bude zajímavé sledovat, zda s podobnými závěry přijde i chystaný projekt MŠMT Gramotnosti. Jedna jeho klíčová aktivita nazvaná Inspirativní e­‑čtenářství chystá mj. nákup většího množství čteček Kindle a jejich půjčování školám. Odborná veřejnost se k záměru – soudě dle zápisu z kulatého stolu – staví spíše rezervovaně. Přesto takový projekt považuji za přínosný, protože při dobrém vedení může přinést nové zkušenosti, které bychom jinak získávali pouze zprostředkovaně ze zahraničí.
Kindle je v současné konfiguraci určen především pro individuální potřebu a podle mého názoru a zkušeností děti školou povinné zatím nepřitáhne, studentům vyšších ročníků ale může být prospěšný. Využívat Kindle učiteli na opravování písemek žáků je prakticky nemožné, získávat nové informace z oboru a studovat pomocí Kindlu možné bezpochyby je.
Čtečka Kindle je skvělý specializovaný nástroj, kterému mnoho čtenářů propadne až po uši. Precizní provedení od Amazonu z něj dělá krále ve své třídě. Jako každé technické zařízení má ale i své rezervy. Záleží na individualitě každého uživatele, jak si práci s ním oblíbí a zda mu plnohodnotně nabídne náhradu tradičního papíru, případně přinese i další výhody, které papír z principu nabídnout nemůže.
NEUMAJER, O. Kindle 3 – nesnesitelná lehkost elektronického čtení. Metodický portál: Články [online]. 05. 09. 2011. Dostupný z WWW: http://spomocnik.rvp.cz/clanek/c//13553/KINDLE-3-–-NESNESITELNA-LEHKOST-ELEKTRONICKEHO-CTENI.html>. ISSN 1802-4785.
Předchozí Previous post: Ministerstvo vzdělávání – rozhovor časopisu Mojo
Další Next post: Již brzy v našich školách: tablety a elektronické knihy
Napsat komentář Zrušit odpověď na komentář
Vaše e-mailová adresa nebude zveřejněna. Vyžadované informace jsou označeny *
Rozhovory a podcasty – jaro 2022 10.6.2022
Počítač ve škole 2022: Proměny digitálního vzdělávání – akcelerace i stagnace 23.5.2022
Časopis Komenský: Rozhovor o digitálních technologiích ve vzdělávání 20.2.2022
Co se děje v digitálním vzdělávání 14.2.2022
Konference FutureEdu: Digitální občanství 16.9.2021
Konference FutureEdu: Digitální občanství – iTveSkole.cz: Konference FutureEdu: Digitální občanství
Časopis Komenský: Rozhovor o digitálních technologiích ve vzdělávání - Ondřej Neumajer - domovská stránka: Inkluzivní vzdělávání s využitím digitálních technologií
Ondřej Neumajer: Být digitálně gramotný už neznamená jen ovládat počítač
Jana: Být digitálně gramotný už neznamená jen ovládat počítač
Ondřej Neumajer: Inovované pojetí funkce ICT koordinátora/metodika
Zveřejněné texty podléhají (až na explicitně označené výjimky) licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 4.0 Unported.