cs cs cs sv cs cs en cs cs en de hu cs sv cs cs en cs cs en de hu cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en en en cs cs cs cs cs cs cs it cs cs cs cs cs cs cs cs cs hu de cs
Každého z nás zajímá vlastní zdraví. Každý z nás se více či méně zajímá o to, co jí. Zdravá strava a zdraví jdou ruku v ruce, avšak nic se nemá přehánět. Moderní doba přináší nespočet moderních výživových směrů a nejrůznější diety. Výživová doporučení na nás útočí ze všech stran a s nimi i nejrůznější mýty týkající se stravy, potravin a jídla. Tento tlak může člověka dovést až do novodobé poruchy příjmu potravy, až do stavu ortorexie – posedlosti zdravou stravou.
Jako ortorexie se označuje posedlost zdravou stravou.
Pojem pochází z řeckého „orthós“ (správný) a „orexis“ (touha, chuť, apetit).
Samotný termín pochází z roku 1997. Objevil se v knize Stevena Bratmana Fanatici zdravé výživy (Healthfood Junkies). Bratman sám nejprve propagoval principy zdravé výživy, dokonce kolem sebe vytvořil společenství stejně orientovaných lidí. Toto společenství však opustil v době, kdy začalo své nadšení pro zdravou výživu zahánět do extrémů. Z lidí toužících jíst zdravě se stali fanatici a extrémisti, propadli posedlosti zdravou stravou. Na serveru RUNGO je označují jako „otroky zdravé stravy.“
Ortorexie vychází z principů čistého stravování, snaží se eliminovat chemii v jídle, umělá aditiva, geneticky modifikované potraviny. Postupně vyčleňuje další a další druhy potravin i celé skupiny potravin. I BIO potraviny časem přestávají být dost čisté, protože je mohl znečistit třeba kontaminovaný vzduch. Nakonec se tak okruh potravin a jídla silně omezuje. Problémem je najít vůbec něco, co by se dalo jíst bez toho, aby ohrozilo zdraví. Zdraví však pochopitelně ohrožuje zejména nedostatek základních živin. Vedle tělesných potíží přicházejí i potíže duševní. Člověk přestává vnímat všechny možné důsledky svého počínání. A to i přesto, že ortorexie postihuje zejména osoby s vyšším vzděláním a vyšší inteligencí, lidi s všeobecným přehledem a snahou podkládat své činy a rozhodnutí racionálními argumenty.
Ortorexie se tak řadí mezi poruchy příjmu potravy, podobně jako třeba mentální anorexie nebo bulimie. Na to upozorňuje i MUDr. Miroslava Navrátilová, Ph.D. – vedoucí lékařky z Poradny pro poruchy metabolismu a výživy Psychiatrické kliniky LF MU a FN Brno.
Rozdíl mezi ortorexií a anorexií (bulímií) však přece jenom existuje. Jak upozorňují na serveru Vím, co jím, cílem člověka trpícího ortorexií je být zdravý, zatímco cílem člověka trpícího anorexií či bulímií je být štíhlý. Výživová expertka Mgr. Zuzana Douchová také ortorexii dává do spojitosti s tzv. bigorexií. Biorexie je další posedlostí, tentokrát jde o posedlost fyzickým cvičením a posilováním těla. Cílem biorexie je mít co největší svaly. Na serveru Idealni.cz popisují biorexii jako poruchu vnímání vlastního těla, kdy postižený často touží dosáhnout nereálných fyzických proporcí a zdatnosti. Odborníci ji označují také jako Adonisův komplex. Tuto poruchu na rozdíl od ortorexii nezřídka provází nadměrné užívání potravinových doplňků, chemických a lidskému tělu nepřirozených látek, které ovlivňují metabolismus a svalový růst. O zdravé stravě se rozhodně hovořit nedá.
Když zdravé přestává být zdravé…
Zpočátku jde o snahu jíst zdravěji, vlastně o snahu jíst zdravěji a zdravěji jde po celou dobu, kdy člověka zužuje ortorexie. Z prvotního omezení rizikových potravin se stává omezení, které nedovoluje jíst téměř nic. Touha jíst vše zdravé, čisté, bez chemie, toxinů a možných rizik vede až k obsesi. Rizika se totiž dají najít téměř všude, avšak riziko nedostatku základních živin kvůli omezenému jídelníčku je přehlíženo. Žádný extrém není dobrý a základním principem zdravé stravy je právě střídmost, vyváženost a pestrost.
zákaz geneticky modifikovaných potravin
zákaz bílého cukru, cukru až všech sladidel
zákaz soli a solení
zákaz lepku, pšenice, kukuřice aj.
To jsou jen některé ze zákazů, se kterými se můžeme u ortorexie setkat. Lidé chtějí mít plnou kontrolu nad tím, co jí, ale ztrácejí tak kontrolu sai nad sebou. Nezřídka se objevují výčitky, úzkosti a deprese.
Ortorexie souvisí s touhou po dokonalosti, ale i pocity viny. Lidovky popisují ortorektiky jako osoby s přehnanými nároky na sebe a své okolí. Jsou to lidé trpící obavami, obavy se týkají i kvality jídla, které pochopitelně ještě prohlubuje tlak společnosti, výživové mýty, často nepravdivé informace o potravinách, ale také skandály týkající se potravinářského průmyslu. Ortorektik postupně přestává zvládat běžné nákupy jídla a vylučuje se ze společnosti, protože běžné jídlo u nestačí.
Ortorexie je plíživou nemocí, kterou lze jen stěží rozpoznat i v jejím vrcholném stádiu. Pomoci může jednoduchý Bratmanův test, zveřejněný na serveru Vitalia.
1. Plánujete jídelníček na několik dní dopředu?
2. Jak často přemýšlíte o dietě? Je to více než 3 hodiny denně?
3. Jste příliš sebekritický/á? Jste na sebe v poslední době přísnější než dříve?
4. Usilujete o zdravý životní styl natolik, že to způsobilo snížení kvality vašeho osobního života?
5. Dáváte přednost počítání kalorií a nutričnímu složení jídla před jeho chutí?
6. Máte pocity vyšší sebeúcty a sebevědomí díky tomu, že jíte a žijete zdravěji?
7. Cítíte se provinile, když si dáte něco „nezdravého“ nebo porušíte pravidla své „diety“?
8. Omezili jste jídelníček natolik, že se z něho zcela ztratili vaše oblíbené potraviny a jídla?
9. Máte problém se kvůli svým výživovým omezením nebo dietě najíst mimo domov? Máte problém se najíst s rodinou nebo přáteli, protože jejich strava neodpovídá té vaší?
10. Cítíte zadostiučinění a uspokojení proto, že jíte zdravě?
Pokud jste z těchto deseti otázek odpověděli ano alespoň na pět z nich, hrozí vám riziko ortorexie. Jednoduše se zdravou stravou a zdravým životním stylem zabýváte příliš. V případě, že kladných odpovědí bylo více než pět, zvažte i pomoc v podobě odborníka specializujícího se na poruchy příjmu potravy.