cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs hu sv it cs de cs cs cs cs cs cs en hu fr cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs sk cs en cs cs cs en cs cs sk cs cs cs cs sk cs it cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Papaja1 obecná neboli strom melounový (Carica2 papaya1 L.) podobá se vnějškem palmě. Štíhlý, dole poněkud ztloustlý, 5-8 m vysoký, nerozvětvený kmen nese na vrcholku korunu dlouze řapíkatých, velikých, v obrysu srdčitých listů, které jsou rozděleny v 5-7 uštů, takže připomínají poněkud listy jihoevropského, i v našich zahradách často pěstovaného skočce (Ricinus), o němž více pověděno v oddíle VI.
Libovonné květy jsou dvojdomé, v řídkých případech jednodomé.
Prašníkové květy, sestaveny do úžlabních převislých lat, mají nepatrný, sotva znatelný kalich, nálevkovitou, 5klanou, žlutobílou korunu, 10 tyčinek vrostlých do ústí koruny a zakrnělý semeník.
Květy pestíkové, sestaveny do jednoduchých, krátkých, chudých hroznů, mají též zcela nepatrný kalich, ale žlutou korunu hluboce 5dílnou (až skoro ke spodu v 5 uštů rozdělenou) a zelený semeník s velikou, přisedlou, 5laločnou bliznou.
Plody jsou dužnaté bobule podobné protáhlým, až 3 dm dlouhým a přes 1 dm v průměru širokým melounům. Majíce velice tlustou kůru, obsahují na nástěnných semenicích četná, tmavošedá semena.
Vzhledem k různopohlavným květům a bobulovitým plodům dlužno čeled rostlin papajovitých řaditi do blízkého příbuzenstva našich tykví a okurek (Cucurbitaceae).
Pocházejíc nejspíše z Mexika, papaja obecná rozšířila se pro chutné plody záhy po objevení Ameriky do všech tropických zemí. Kultura její jest velice vděčna, anať rostlina spokojí se i se špatnou půdou a velice rychle roste, tak že již asi za 6 měsíců po vysetí dosahuje výšky člověka a ve třetím roce počíná roditi. Vzrostlý strom dává ročně 30-50 plodů. Rodí asi 5 roků, načež znenáhla hyne.
Plody se jedí buď zralé, syrové, chutnajíce asi tak jako melouny, anebo se pojídají nezralé, ale pak ovšem rozmanitě upraveny. V nejnovější době dovážejí plody papajové v lodních chladírnách též do přímořských měst evropských, doporučujíce je jako prostředek podporující trávení. Semen, která chutnají palčivě jako pepř, užívají v tropech za koření.
Kmen, vyznačující se velikou měkkostí, tak že unese sotva chlapce, který by se naň vyšplhal, roní z čerstvých ran žluté, trpké mléko, zvané ketah, jehož v tropech užívají jako léku, zvláště proti hlístům a svrabu.
Přidá-li se něco tohoto mléka do vody a v té se pak naloží tuhé maso (ze starého nebo čerstvě zabitého dobytčete), záhy zkřehne. Ale také tehdy tuhé maso zkřehne, zaobalí-li se do papajových listů.
Kromě mléka dávají stromy papajové též lýko, z něhož zhotovují provazy a různá pletiva.
Z listů, obsahujících alkaloid carpain, připravují v novější době léčivý praeparát, který působí podobně na srdce jako praeparáty z náprstníku (Digitalis).
1Tak zovou tento strom domorodci v Mexiku.
2Mladinké plody připomínají svým tvarem fíky (Ficus carica L.).
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Pimenta dioica - Pimentovník lékařský
Ginkgo biloba - Jinan dvoulaločný
Aleurites moluccanus - Tungovník molucký
Juniperus communis - jalovec obecný
Castanea sativa - kaštanovník jedlý
Castanea sativa - Kaštanovník jedlý
Terminalia catappa - Vrcholák pravý
Sassafras albidum - Sasafras lékařský
Juglans regia - ořešák královský
Tamarindus indica - Tamarind indický
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v říjnu
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.