cs en cs en cs cs en cs cs cs de cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs da cs cs cs cs cs en cs hu cs cs cs cs cs cs cs cs en cs en cs de cs cs cs en
Letní čtyřicítky a lednové holomrazy. To nevypadá na pohodu mírného klimatického pásma. Jsme svědky meteorologických změn, které mají vliv jak na nás, tak i přírodu. Řadu stromů pochopitelně teplotní výkyvy nepřekvapí, ale my se zaměříme na naše zahradní dřeviny, které jsou přeci jen choulostivější.
Připomeňme si, že hnojení není dobré jen pro správný růst, nebo plodnost dřevin, ale mělo by zajistit celkovou odolnost dřevin také vůči klimatických změnám, mrazu a suchu. Stejně jako vitamíny, díky kterým lidské tělo neroste až do stropu, ale je silné a odolné. Pro stromy jsou před zimou ideální organická hnojiva, rašelina a kompost. Umělým (minerálním) hnojivům se raději vyhněte. Zasolují a ničí půdu. Dobrý hospodář nedá dopustit na chlévský hnůj a kompost, který zapraví do půdy právě na podzim.
Pozor na koňský hnůj. Ten je správné použít až na jaře, kdy půdu otepluje. Pokud nemáte na zahradě k dispozici kompost, je nejlepším řešení rašelina, která obsahuje humus a důležité organické látky.
Naší péči budou potřebovat především stálezelené listnaté keře. Nesvědčí jim ani vysoké teploty a suchu v létě, proto by měly dostat stíněné místo již při výsadbě. V zimě je mrazy mohou vážně poškodit.  Potřebují hlubokou, kvalitní půdu s dostatkem organických látek. Na podzim jim dopřejeme kolem kmenů bohatou a vysokou nastýlku listí. Peřina z listí je vlastně tou nejlepší ochranou.
Nepoužívejte listy ovocných dřevin. Infekce v nich přezimují a na jaře se rozšíří. Vždy použijte listy opadavých dřevin jako dub, nebo buk. Peřinu nakonec ještě zatížíme chvojím.
Kromě toho je vhodné obalit kmeny balícím papírem či novinami (maximálně ve 3 vrstvách), případně kartonem. V případě malých stromků vám doporučujeme obalit celou korunu netkanou textilií. Případně na ní můžete ještě nasadit papírový pytel.
K čemu slouží nátěr?
Určitě jste si všimli, že některé stromy jsou bíle natřeny před zimou. Jedná se o vápenný nátěr. Ten napomáhá tomu, aby se kmen na jaře méně prohříval. Tím se sníží teplotní rozdíl mezi dnem a nocí a kůra nebude tolik praskat. Vápno samo o sobě představuje důležitou desinfekci. Někdo používá hašené vápno. Pohodlnější ale bude, když si koupíte vápenný hydrát a ten smícháte s vodou.
Pletivo chrání dřeviny před okusem zvěří. Pokud máte zahradu blízko lesa, nebo některé stromy před plotem, chraňte jejich kmeny pletivem. Škody po zvěři jsou mnohdy fatální, zejména u mladých stromů.
Péče o stromy se liší a neexistuje univerzální návod. Například ořešáky se zastřihávají ve vegetačním období a peckoviny naopak po sklizni. V období podzim–jaro budeme zastříhávat zejména bobuloviny. Stromy zařezáváme postupně, podle jeho stáří. Do pěti let po výsadbě provádíme tak zvaný výchovný řez, během kterého zkracujeme přírůstky na hlavních větvích. Řez zmlazovací aplikujeme na starší stromy a spočívá zejména v odstranění suchých větví. Pravidelný každoroční řez se jmenuje udržovací a slouží k prosvětlení koruny stromů a zajišťuje např. lepší úrodu. Pokud se doslechnete o tvarovacím řezu, pak se jedná o zástřih mladých stromů do požadované formy.
Větvičky a větve nikdy nelámejte. Používejte zahradnické nože, nůžky a pilky. Snažte se o co nejkvalitnější a přesný řez. Ideálně ve sklonu 30–45 stupňů. Pokud zjistíte, že je průměr odřezku větší než 1 cm, ošetřete koneček větve včelařským voskem, který funguje jako desinfekce.
Přejeme vám, ať zvládnete dřeviny připravit dobře k zimnímu spánku, abyste se z nich mohli v dalším roce opět naplno radovat.