cs de cs cs hbs_lat cs cs sv ml cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs pl cs cs en cs en cs cs cs cs cs da cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs sv ml cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs pl cs cs en cs cs cs cs sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sl cs cs et cs cs cs cs cs pl en cs pl cs cs cs de cs cs cs cs sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sl cs cs et cs cs cs cs cs pl en cs pl cs cs cs de cs cs en cs cs cs et fr cs cs es cs cs
Olšany jsou jednou z nejmladších obcí v okrese Vyškov. Na obecní pečeti je uveden jako rok vzniku obce letopočet 1713.  Existuje však písemný doklad potvrzující osídlení Olšan v 17. století. V matrice 12802 farnosti Luleč – díl sňatky – je na straně 187 zapsán tento sňatek ze dne 6. 5. 1691:
„Jakub Schubert z Nemojan a Anna dcera Jan Novotný ex pago Olšan“
Olšany byly vystavěny v údolí v lesnaté, kopcovité krajině. Obcí protéká Olšanský potok. Obec dostala své jméno od velkých, urostlých olší, které se nacházely při vzniku ve „Žlebě“ podél potoka. V těchto místech, v okolí knížecího hostince a revíru (myslivny), vybudovalo své příbytky prvních 28 rodin ze Studnic. Ty sem pozval kníže Lichtenštejn, aby zde zpracovávaly dřevo na dřevěné uhlí. Každý osadník dostal i kus lesa na pole, za což byl vázán robotou k panství Pozořice.
Vedle práce v lese bylo od poloviny 19. století dalším zdrojem obživy tkalcovství. Jednalo se o lehčí a výnosnější práci.
V každém domě klapal jeden nebo i více tkalcovských stavů. Tkalcovství v Olšanech zaniklo před první světovou válkou.
V roce 1867 byly ve zmíněném „Žlebě“ otevřeny kamenné lomy. Práce v nich poskytovala značné výdělky. Velký rozmach lámání kamene nastal zejména v letech 1867–1869, protože od roku 1865 se budovala železniční dráha z Brna do Přerova.
V roce 1914 zde bylo 6 kamenolomů, kde pracovalo až 200 dělníků z Olšan a okolních obcí.
Děti chalupníků chodily až do roku 1877 do školy v Habrovanech. V tomto roce byla vystavěna škola v Olšanech. V roce 1891 byla olšanská škola přebudována na dvojtřídku. V roce 1886 byla postavena kaplička sv. Jana Křtitele. Fara byla v Královopolských Váženech. Na tamní hřbitov byli pohřbíváni olšanští občané. Někteří obyvatelé Olšan bydlící v okolí myslivny byli z neznámých důvodů pohřbíváni v Habrovanech. V listopadu 1924 byl dobudován olšanský hřbitov v lese. V roce 1923 vznikla obecní knihovna sloučením spolkových knihoven a měla při založení 390 svazků. Elektrifikace byla provedena v roce 1927. Od září 1928 začal na trati Olšany, Habrovany, Královopolské Vážany a Rousínov jezdit autobus. V roce 1931 bylo zbudováno přírodní koupaliště na pozemku Ferdinanda Myslína, které mělo přes 700 m2. Současně byla ve stráni postavena restaurace „U Koupaliště“. Soukromý provoz trval až do roku 1950. V roce 1960 bylo koupaliště zbouráno.
V roce 1754 bylo v obci 28 chalup. V roce 1791 bylo v obci 39 domů a 253 obyvatel, v roce 1834 bylo v obci 49 domů a 342 obyvatel, v roce 1910 bylo při sčítání v obci 102 domů a 538 obyvatel, v roce 1930 bylo 124 domů a 540 obyvatel.
Organizace a politické strany
V roce 1903 byl založen Sokol, v roce 1907 místní odbor Národní jednoty, který vznikl z čtenářského spolku Palacký. Hasičský sbor vznikl v roce 1905, v roce 1921 bylo postaveno hasičské skladiště. Sociálně demokratická strana byla založena v roce 1911, o deset let později byla založena Komunistická strana. V obci vyvíjela činnost také Československá strana lidová. Dle výsledků voleb do poslanecké sněmovny v meziválečném období měla nejvíce příznivců Československá strana národně socialistická, dále komunisté a lidovci.
Na nejvyšším vrcholu v okolí obce – na Červeném vrchu (535 m nad mořem) byla v roce 1876 vystavěna rozhledna – pyramida, která byla v roce 1918 pro vojenské účely opravena. V roce 1926 byla postavena nová pyramida vysoká 36 m, která byla užívána k zeměměřickým účelům. K obnově došlo v roce 1939, kdy byly podobné pyramidy vystavěny i na Blaticku, Kamenné a nad hájenkou na Říčkách.
V první světové válce padlo 7 olšanských občanů na bojišti a 10 jich zemřelo v nemocnicích. Za okupace během II. světové války bylo uvězněno 15 občanů Olšan, z nichž byli 4 umučeni. Obec byla osvobozena dne 27. 4. 1945.
Již roce 1931 došlo k zachycení pramenů vod v lesích nad obcí pro stavbu olšanského vodovodu, ale z nedostatku finančních prostředků se ve stavbě nepokračovalo. Práce započaly až v prosinci 1947 a pokračovaly až do roku 1949, od pramenů byla délka vodovodu 4 km. Na konci 50. let se započalo s budováním kanalizace v „Ulici“, byla dokončena v roce 1962. V roce 1965 bylo započato se stavbou vodní nádrže nad obcí, byla dokončena o tři roky později. V roce 1969 Okresní správa silnic upravila tok Olšanského potoka. V roce 1981 byla zahájena stavba vodovodu, a to přivaděče z Habrovan a stavba vodojemu, aby do obce byla přivedena voda z Opatovické přehrady. V roce 1998 byl původní olšanský vodovod rekonstruován.
Mateřská škola se v obci byla otevřena 1. 9. 1950, kdy bylo zapsáno 29 dětí. V roce 1976 byla zahájena přístavba školy. V roce 1977 zrušena jednotřídka ZŠ. Žáci od 1. do 4. ročníku docházejí do školy v Habrovanech a od 5. do 9. ročníku jezdí do školy do Rousínova. Adaptace MŠ byla dokončena v roce 1978.
JZD bylo v Olšanech založeno v roce 1950. V červnu 1958 bylo započato se stavbou kravína. 1960 bylo JZD v Olšanech přidruženo do Habrovan a v roce 1963 s dalšími obcemi vzniklo společné JZD  „Družba“ v Královopolských Vážanech. V roce 1973 byla dostavěna prodejna Jednoty. V roce 1993 byl původní objekt kravína zakoupen firmou Poulain s.r.o. (Bolkem Polívkou) a postupně přestavěn na farmu s ustájením koní, s hotelem a restaurací. V areálu byl také firmou Moravostav přistavěn komplext stájí a jízdárny. Majitel farmy se později změnil, účel využití se rozšířil o nájemní bydlení.
V roce 1995 byly v obci kompletně rekonstruovány rozvody elektrické energie. V letech 1998–1999 proběhla za vydatného přispění místních občanů plynofikace celé obce.
Od roku 1960 jsou dějiny obce svázány s obcí Habrovany, se kterou byly sloučeny. K opětnému osamostatnění obce došlo až v roce 1990.
Katastr Olšan sahá od zastavěných částí obce Habrovany až po rozsáhlé oblasti lesů a luk v oblasti toků Říčky a Malé Říčky. Celková rozloha je 1870 ha. Lesy pokrývají cca 85 % celkového území. K 31. 12. 2020 měly Olšany 626 obyvatel. Z domů je asi třetina dlouhodobě neobydlena a je využívána jako chalupy. Olšany jsou významnou rekreační oblastí. Na katastru Olšan je vystavěno cca 70 chat a to převážně v chatových oblastech „Bolševik“ a „Olšanské Vinohrady“. Obyvatelům a návštěvníkům je k dispozici prodejna smíšeného zboží, restaurace a menší občerstvovací zařízení.
S okolním světem jsou Olšany propojeny autobusovou dopravou. Přes Olšany prochází jedna trasa z místního systému cyklistických stezek, která navazuje na regionální cyklotrasu B (Hradec Králové – Břeclav) procházející Slavkovem a dále na dálkovou cyklotrasu „Jantarová stezka“.
Od roku 2013 se mohou návštěvníci vydat po Studánkové naučné stezce zbudované rámci mikroregionu Rakovec (finančně se podílela jen obec Olšany a město Rousínov). Stezka začíná v Olšanech na návsi a pokračuje okolo studánek přes Kalečník. Poslední (deváté) zastavení je ve Vítovicích u hřiště.
Mezi největší projekty a stavby bezesporu patřila realizace odkanalizování obce (dokončeno 2015) a výstavba nového kulturního domu. Ten byl slavnostně otevřen v lednu 2020.