cs fi de es de sv cs cs cs cs cs es cs it cs cs cs cs cs cs it es cs pt cs pl nl cs en cs fr cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs de en nds es cs cs cs hbs_lat cs cs hbs_lat cs en cs cs pl cs en es es cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs en es es cs cs cs cs en cs en es es cs cs cs cs zh cs en es es es cs cs en cs it cs pt cs cs cs cs fr cs cs cs de de cs cs ru
Kniha Ladislava Feierabenda (1891–1969) Zemědělské družstevnictví v Československu do roku 1952 je sice více než půl století stará, nicméně v kontextu českých hospodářských dějin stále přínosná. Dosud nejobjemnějším historickým zpracováním této tematiky totiž zůstává jen o sedm let mladší kniha Ludvíka Špirka Zemědělské družstevnictví v kapitalistické a lidově demokratické ČSR – Uplatnění Leninova družstevního plánu, jejíž název je výmluvným shrnutím obsahu.
Třebaže se po roce 1989 objevilo několik knih o dějinách družstev (zvl. Lidmila Němcová) a také pramenných studií (např. sborník Osudy zemědělského družstevnictví ve 20. století, Uherské Hradiště 2002), není vydání Feierabendovy knihy pouhým vyjádřením uznání zasloužilému prvorepublikovému politikovi. Jedná se o důkladný úvod do mechanismů předválečného družstevnictví, jenž vysvětluje základní pojmy tehdejšího svépomocného hnutí. Publikace vznikla původně v anglickém jazyce a byla určena zahraničním zájemcům o danou problematiku. Proto také v úvodu obsahuje obecné údaje o meziválečném Československu a je sepsána takřka formou učebnicovou.
Feierabend patřil zvláště ve 30. letech minulého století ke klíčovým představitelům agrárního družstevnictví. Od roku 1930 působil jako vrchní ředitel Kooperativy, obchodního ústředí skladištních družstev, a v roce 1934 se stal z vůle vlády předsedou Československé obilní společnosti (tzv. obilní monopol). Byl tedy pro zpracování tohoto tématu jednou z nejpovolanějších osob. Nicméně právě informace ze zákulisí fungování družstev, s nimiž musel být velmi dobře obeznámen, přechází zcela mlčky. Družstva v meziválečném období často patřila k základu hospodářské síly politických stran. Feierabend tuto skutečnost považuje za velké neštěstí československého družstevnictví. V tomto smyslu píše: „Ekonomická moc těchto federací byla využita v politických bojích a jednostranných politických aktivitách v období před druhou světovou válkou. Kdyby si byly československé organizace zachovaly svou čistě kooperativní povahu a omezily své aktivity na sociální a ekonomické principy svépomoci, byly by bývaly mohly lépe odolávat komunistické infiltraci po válce.“ (s. 20)
Mechanismy prorůstání stran s družstvy a způsoby financování partají z nejrůznějších zdrojů, včetně družstevních, zůstávají dodnes obestřeny tajemstvím a jen málo historiků si trouflo se do tohoto tématu pustit (např. Zdeněk Sládek). Feierabend však, jak již bylo řečeno, píše dějiny družstev a nikoli paměti družstevního činovníka. Navíc v době, kdy bohatě strukturovaný svět zemědělského družstevnictví zmizel ve prospěch komunisty dirigovaných JZD, které s tradiční hospodářskou svépomocí, jak se utvářela od 19. století, neměla již nic společného. Proto je celkové vyznění knihy poněkud nostalgické a vyznačuje se silnou tendencí k apologii zašlých časů předválečného družstevnictví.
Autor je ve výkladu silnější tam, kde píše o věcech, které sám měl možnost zažít. Proto jsou poutavější pasáže o meziválečném družstevnictví než o kolektivizaci, v nichž svůj výklad redukuje na rozbor klíčových zákonů a rámcové postižení hlavních trendů kolektivizačního „furiosa“ po roce 1948. Na tomto místě je ovšem nutné vzít v úvahu, kdy a kde text vznikal a o jaké prameny měl autor vůbec možnost se opřít (seznam je součástí knihy).
Samotný Feierabendův text má jen o něco více než 70 stran. K tomu je ovšem nutné ještě připočíst téměř čtyři desítky tabulek a schémat v příloze. Překladatelka ke svému úkolu přistoupila zodpovědně a z jejího doslovu vyplývá, že i s nečekaným osobním zápalem. Rozšířila text o řadu vysvětlujících komentářů a na pomoc si přizvala Jana Slabého, který doplnil část faktografických údajů a vysvětlivek.
Na některých místech jejich poznámky představují i téměř polovinu tiskové strany. Někdy si Johanisová nevěděla s Feierabendovými obraty rady, ale v poznámce to neváhá přiznat a pro jistotu uvádí i původní anglický originál. Nutno jí dát za pravdu: ne vždy je zřejmé, co měl autor anglickým termínem na mysli (hovoří například o „Czechoslovak Statues“, což je přeloženo jako „družstevní stanovy“, ale mohlo jít i o Sbírku zákonů).
Kniha může být poutavým čtením o zmizelém světě zemědělských družstev pro nejširší čtenářskou obec, ale svou hodnotu si zachovává i pro veřejnost odbornou. Kdo se kdy pustil do studia dobových družstevnických tiskovin nebo dokonce do archivních dokumentů, vždy narazil na to, že mu řada termínů v těchto pramenech nebyla srozumitelná. Navíc struktura meziválečného družstevnictví je s ohledem na podobnosti názvů ústředen značně nepřehledná. Právě v těchto skutečnostech spatřuji hlavní přínos českého vydání Feierabendovy knihy.
Autor je historik a právník.
Ladislav Feierabend: Zemědělské družstevnictví v Československu do roku 1952. Stehlík, Volary 2007, 163 stran.
V květnu loňského roku se konala v Národním archivu na Chodovci vědecká konference u příležitosti 60. výročí konce druhé světové války, jíž se zúčastnil široký okruh českých a slovenských historiků. Zahraniční historiky zde zastupovala pouze německá historička Ch. Brennerová a A. …
Josef Žemlička (nar. 1946) si dokázal vydobýt renomé bohatou řadou objemných publikací z období českého středověku, přesněji z období od první poloviny 11. do počátku 14. století. Přemyslovce můžeme považovat za jeho životní téma, protože drtivá většina jeho badatelské činnosti …
Rozmáchlá křivka kulturních dějin
V anotaci internetového knihkupectví Kosmas se o Kulturních dějinách novověku píše: „Friedell je možná první, ale určitě nejobsažnější historik kultury, který myslí a píše ve stylu dneška.“ Jeho spis však ve skutečnosti stylem dneška nemluví, více vypovídá o duchovním klimatu …
mediální partneři / spřátelené instituce
© 2005–2017 A2 kulturní čtrnáctideník • ISSN 1803-6635 • A2, o.p.s., Na Květnici 700/1a, 140 00 Praha 4 • mail[at]advojka.cz • Design by Parallel Practice feat. Mütanta • Program by delikates