cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs sk sv it cs de cs cs cs cs cs cs cs fr en cs cs cs cs sk cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs de cs de sk de sk cs cs cs en cs cs cs pl sk sk cs cs sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Dvouletá až vytrvalá, 30 až 100 cm vysoká bylina, jež v prvním roce života zpravidla vyhání jen růžici přízemních listů, kvete až v roce druhém. Lodyha přímá, hranatá, rýhovaná, chlupatá, větvená. Listy jednoduše zpeřené se 2 až 5 jařmy lístků, přízemní listy řapíkaté, lodyžní s řapíkem pochvovitě rozšířeným, všechny listy chlupaté, jen na líci obvykle olysalé, lístky vejčité, eliptické nebo podlouhlé, pilovité. Okolíky s 5 až 18 okolíčky, obaly i obalíčky chybí nebo jen s 1 až 2 lístky, květy žlutozelené až žluté. Kvete v VII až IX.
Louky, meze, příkopy, náspy, podél cest, lomy, rumiště, pole, na půdách čerstvě vlhkých až polosuchých, hlinitých, výživných, dusíkatých, stanoviště slunné.
Původně zřejmě jen na Kavkaze, Blízkém východě a ve Střední Asii, od dávných dob však pěstován a následně zcela zdomácněl i v téměř celé Evropě, později zavlečen do Severní a Jižní Ameriky, do Austrálie a na Nový Zéland. V ČR v současnosti roste hojně zejména v teplých oblastech, ve středních polohách jen roztroušeně a v polohách vyšších vzácně nebo chybí.
Sbírá se hlavně kořen (Radix pastinaceae), někdy i plody (Fructus pastinaceae, Semen pastinaceae). Kořeny se sbírají po odkvětu rostliny a po omytí se suší nejlépe ve stínu. Plody se sbírají po dozrátí a suší se stejným způsobem.
Kořen obsahuje až 0,4% silice, provitamín A, vitamíny B (thiamin, riboflavin), vitamín C, cukry, škrob, minerální látky, pektin, furokumariny (imperatorin, bergapten, isopimpinelin, xanthotoxin), niacin, pyridoxin, kyselinu listovou, tokoferol a zřejmě i alkaloid pastinacin, významný je i obsah stopových prvků, zejména velké množství draslíku a dále je přítomen vápník, hořčík a fosfor.
Droga působí močopudně, sedativně, zlepšuje chuť k jídlu, užívá se při močových potížích (močové kaménky či písek). Podává se obvykle ve formě nálevu (2 až 3 čajové lžičky drogy na šálek, pijí se 2 až 3 šálky denně).
POZOR: Působením furokumarínů se mohou u některých osob objevit na pokožce fotodermatóza (=kožní onemocnění vznikající působením slunečního světla), takže tito citliví jedinci by neměli brát pastinák v létě za prudkého slunce. Podobně i šťáva z rostlin může u citlivých osob vyvolat podráždění kůže.
Jak už latinské rodové jméno pastináku napovídá (latinsky pastus znamená potrava), byla tato rostlina již odpradávna (nejméně posledních 3000 let) lidmi s chutí pojídána, až v posledních několika staletích byla z lidského jídelníčku vytlačena jinými rostlinami, zejména pak mrkví a bramborem. K jídlu lze použít zejména kořeny, jež se chutí blíží poněkud petrželi, jsou však sladší. Dají se použít podobně jako petržel nebo mrkev, tj. např. do salátů či zeleninových polévek, lze je také stejně jako mrkev podávat podušené nebo i syrové. Plody lze použít jako koření (také např. do polévek nebo salátů).
Pěstování pastináku není nijak náročné, dobře poroste ve vlhčí a humózní půdě a na stanovišti slunném až mírně stinném. Jeho semena se sejí co možná nejdříve na jaře (březen), neboť mají poměrně dlouhou dobu klíčivosti, která činí 3 až 4 týdny. Sejí se 2 až 3 cm hluboko do řádků vzdálených asi 30 až 40 cm. Aby se mohly vyvinout silné kořeny, vyjednotí se po vzejití mladé rostlinky na vzdálenost asi 10 cm. Kořeny se sklízí na podzim po odkvětu, přes zimu je lze skladovat např. ve vlhkém písku nebo v pařeništi. Vzhledem k tomu, že se jedná o rostlinu mrazuvzdornou, lze ji ponechat přes zimu i přímo na záhoně a sklizeň provést až na jaře, ale vždy dříve, nežli začnou vyrůstat květní stvoly.
Starší komentáře návštěvníků těchto stránek:
(Tyto komentáře byly vloženy do původní verze tohoto webového herbáře a není možné už na ně přímo reagovat. Svůj příspěvek však mužete vložit dole.)
kamila napsal(a) dne 11.8.2014:
I já bych ráda všechny varovala, rozšířila jsem (společně s mým synem) bohužel řady lidí, kteří po kontaktu s pastinákem mají popálené ruce, nohy. Sekali jsme louku, kde tato nenápadná rostlina byla. Po 24 hodinách se mi na kůži objevila vyrážka a po několika dalších hodinách bolestivé puchýře. Po devíti dnech ošetřování puchýře zaschly a pokožka se komplet loupe jako po spálenině. Neuvěřitelně to svědí a bolí...a nesmím postižená místa vystavit světlu a UV záření. Takže i v největších vedrech žádné koupání a dlouhé rukávy. Prý to bude trvat měsíce do úplného vyhojení....ufff.
Marta napsal(a) dne 12.8.2009:
Pouzila som pastrnak ako ochranu na kozu pred slnieckom na znamienko na krku a doslova mi to spalilo kozu. Skoncila som s tym u kozneho lekara. Aj po dvoch tyzdnoch mam stale nezahojene rany. A to este neviem, ci mi nezostanu flaky. Pozor na vnat pastrnaku!!! Lekar hovoril, ze je to velmi silny alergen a uz videl aj ruky spalene.
Mária napsal(a) dne 4.7.2014:
Ja som pochodila, teraz tak isto, nedarilo sa mi dopestovať petržlen pekný veľký, tak mi poradili aby som zasadila paštrňák, vňať bola vysoká, bočné listy ležali na zemi, poobtrhávala som ich, na druhý deň som mali ruky a nielen ruky ale aj nohy plné plugierikov, ktoré neskutošne svrbeli, bola som u kožnej dala mastičk, tabliky ale svrbenie prestanej až keď plugierik praskne a utvorí sa ranka. To bolo naposledy čo som ho sadila, napriek tomu, že obsahuje množstvo vitamínov.
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Geum urbanum - kuklík městský
Heracleum sphondylium - bolševník obecný
Carlina acaulis - pupava bezlodyžná
Chenopodium bonus-henricus - merlík všedobr
Pimpinella saxifraga - bedrník obecný
Urtica dioica - kopřiva dvoudomá
Aegopodium podagraria - bršlice kozí noha
Lythrum salicaria - kyprej vrbice
Angelica sylvestris - děhel lesní
Malva neglecta - sléz přehlížený
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v září
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.