cs cs cs cs en hbs_lat cs cs nds cs sl en en en cs cs de cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en es cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hu cs cs cs cs es cs cs
Během studie Health Brain Age jsme vyšetřili 260 třicátníků z Brna a Znojma. Cílem výzkumu je porozumět tomu, proč někteří lidé stárnou rychleji a trpí příznaky deprese či horšími kognitivními schopnostmi a jiní ne. A také poodhalit, zda mozek stárne pořád stejnou rychlostí nebo ne.
4. 2. 2022 Aneta Sojková
Průběžné analýzy výsledků ukazují, že zvýšený stres v prenatálním období způsobuje větší náchylnost k depresím a zhoršené kognitivní funkce u potomků v mladé dospělosti. „Podle průběžných výsledků se zdá, že tento vztah jsme schopni vysvětlit pomocí změn v gyrifikaci, tedy v členění povrchu mozku,“ popsala vedoucí výzkumnice projektu Klára Marečková.
Součástí vyšetření na výzkumném institutu CEITEC Masarykovy univerzity byl odběr biologických vzorků, neuropsychologické vyšetření, dotazníkové šetření, a především pak magnetická rezonance mozku. Ta u každého účastníka trvala přibližně hodinu. „V první fázi se snímala anatomická data, v další fázi dlouhé zhruba 40 minut jsme pak snímali aktivitu mozku střídavě v klidu a během jednoduchých úkolů. A nakonec jsme snímali difuzní data,“ upřesnila neurovědkyně Klára Marečková.
Výzkum rozšiřuje studii VULDE z roku 2015, která ukázala, že stres matky během první poloviny těhotenství souvisí se sníženým obsahem šedé hmoty jak v celém mozku, tak v některých dílčích oblastech. Psychický stav matky během těhotenství tak může mít zásadní vliv na zdraví jejího potomka.
Do studií VULDE a Health Brain Age zapojili původní účastníci studie ELSPAC, tedy mladí dospělí narození v letech 1991 a 1992 v Brně nebo Znojmě. Právě o jejich zdraví, vyrůstání a dospívání mají totiž výzkumníci podrobné informace. „To, že se do výzkumu zapojili právě tito účastníci nám umožňuje zaměřit se na otázky, které bychom bez dlouhodobých dat nebyli schopni zodpovědět. Například vliv prenatálních faktorů na zdraví v dospělosti.“ Uzavřela Marečková.
Po sběru dat budou následovat zaměřené především na faktory predikující zrychlené stárnutí, pokles kognitivních funkcí a výskyt příznaků deprese.
Sdílet Facebook Twitter LinkedIn E-mail
Klára Marečková: Co studuji má vliv na to, jak vnímám ostatní
Zdraví máme ve svých rukou a to stejné platí pro náš mozek. Zásadní vliv na jeho vývoj má spánek nebo stres matek v těhotenství, vycvičit ho můžeme ale například žonglováním. Neurovědkyni Kláru Marečkovou znáte skrze výzkum zaměřený na mozek, jaká byla ale její cesta až k CELSPAC studii jsme se zeptali za vás.
Na brněnském výstavišti se setkávaly generace. Studie (C)ELSPAC otevírají čtvrté desetiletí své existence
Tři dekády plné zkoumání. Stovky tisíc vyplněných dotazníků, stovky strávených hodin se skloněnou hlavou nad barevnými brožurkami. A desítky hodin strávených vědeckým bádáním. Otevíráme čtvrté desetiletí našich studií.
Přijďte za námi na Brněnské dny pro zdraví!
I letos se můžete těšit na zavedenou kampaň na podporu zdraví – Brněnské dny pro zdraví. Tentokrát v netradičním jarním termínu. Ani letos CELSPAC nebude na akci chybět. Kde nás najdete a na jaká měření se můžete těšit?
Senioři ve vyšetřovnách vystřídali mladé dospělé
Pětadvacet seniorů si ve vyšetřovnách Fakulty sportovních studií Masarykovy univerzity, kde obvykle vyšetřujeme mladé dospělé Brňany, vyzkoušelo řadu vyšetření zaměřených na jejich kondici a dovednosti. Za jedno dopoledne se dozvěděli, jakou mají kapacitu plic, jak rychle chodí nebo jakou mají sílu stisku ruky. Při testu zaměřeném na vnímání následně zjistili, jak jsou na tom s pamětí.
Dvakrát za rok vydáváme newsletter. Nenechte si ho ujít!
Tato stránka pro svoji funkci potřebuje JavaScript
© 2022 Masarykova univerzita
Facebook Instagram Twitter Youtube
Používáte starou verzi internetového prohlížeče. Doporučujeme aktualizovat Váš prohlížeč na nejnovější verzi.