cs cs sk cs cs cs cs cs en de en hbs_lat cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fr en cs de cs de cs de cs cs cs cs cs id cs cs en cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs pl fy en sk pt als eo en en sv fr de de fr fr fr sv en fr en ja fr de fr es nb fr de en en sv de de fr en fr it fr en fr de pl oc cs cs
Chmel by v budoucnu mohl mít více léčivých látek i hořkých kyselin. Vědci z Česka toho chtějí docílit pomocí genetických úprav CRISPR-Cas9. Pro úpravu chmele je využili jako první na světě, techniku úspěšně otestovali na genu ovlivňujícím barvu. Nyní je zajímají geny zásadní pro tvorbu látek, které jsou důležité pro pivovarnictví nebo farmacii. Biologické centrum Akademie věd ČR (BC AV) o tom informovalo v tiskové zprávě.
Tzv. molekulární nůžky CRISPR-Cas9 patří k významným objevům posledních dekád. Vědci mohou díky nim s velkou přesností změnit genetickou informaci živočichů, rostlin i mikroorganismů. Američanka Jennifer Doudnaová a Francouzka Emmanuelle Charpentierová za jejich vývoj loni získaly Nobelovu cenu za chemii. Technologie je velkou nadějí pro léčbu rakoviny i dědičných chorob.
V případě rostlin už tuto metodu výzkumníci využili v řadě případů – od modelových rostlin po hospodářsky využitelné plodiny jako rajče, pšenice nebo ovocné dřeviny. Chmel otáčivý si poprvé vybrali výzkumníci v Českých Budějovicích.
Jejich cílem byl modelový gen pro klíčový enzym, který zajišťuje výrobu listových barviv, jeho „vypnutí“ je na rostlině okamžitě poznat. Podle vědců pokusné rostliny získaly buď zcela bílé nebo mozaikovité listy. A to, že byl první test v zacílení genu úspěšný, potvrdily molekulární analýzy.
„Jsem rád, že se nám povedlo tuto metodiku zavést i pro chmel, u kterého navíc představuje určitou komplikaci fakt, že se jedná o vegetativně množenou plodinu,“ poznamenal spoluautor výzkumu Praveen Awasthi. Awasthi tuto technologii dříve vyzkoušel u banánovníku. Je i hlavním autorem současné studie, kterou publikoval časopis Plant Physiology and Biochemistry.
Nyní se tým zaměří na cílené změny v genech zodpovědných za tvorbu hořkých kyselin, důležitých v pivovarnictví, nebo takzvaných prenylovaných flavonoidů. Ty příznivě působí například proti rakovině, bakteriím a zánětům a jsou důležité pro farmaceutický průmysl.
Awatshi podotkl, že k výhodám techniky CRISPR patří, že je univerzální a umožňuje upravit konkrétní geny, aniž by vědci zasáhli jiné oblasti genomu. Další plus je podle odborníků to, že do organismu není třeba vnášet cizí geny, jako v případě geneticky modifikovaných organismů (GMO).
Zástupci Biologického centra však upozornili, že v EU je nyní prakticky znemožněno komerční využití takto upravených rostlin. Biologické centrum je součástí iniciativy evropských vědců, která žádá Evropský parlament a Evropskou komisi o změnu legislativy.
Vichřice na Lounsku zničila téměř celou úrodu chmele zhruba na 300 hektarech
V Olomouckém kraji začala sklizeň chmele, výnos je zatím podprůměrný
Na šlechtitele a pěstitele chmele čekají nové zákonné podmínky
Přihláste se pro odběr novinek Zemědělského týdeníku:
Politika a ekonomika (372)
Upoutávka na číslo (35)
Business Analytik vývoje zemědělských aplikací
Traktorista, opravář zemědělských strojů + pracovnice do živočišné výroby
Zemědělské stroje – staré 1930
PRODEJ – VELKOOBJEMOVÉ KRMENÍ
Brambory Ceny Chmel chřest Cukrová řepa Dotace Drůbež ekologie Elektronika Hraboši Jablka Jahody Jarní práce Ječmen Kukuřice Maso Meruňky Mléko mák Obilí ovce Ovoce Potraviny Potravinářství Počasí Pracovníci Prasata Protesty Pšenice Půda Ryby Réva vinná sady Skot Sucho Traktory Veletrh Veterinářství Výstavy Včely Zahraniční obchod Zelenina Řepka olejná řepka Žně
Profi Press, s. r. o., Jana Masaryka 2559/56b, 12000 Praha 2
+420 222 200 071
Copyright ČTK. Profi Press, s.r.o. využívá zpravodajství z databází ČTK, jejichž obsah je chráněn autorským zákonem. Přepis, šíření či další zpřístupňování tohoto obsahu či jeho části veřejnosti, a to jakýmkoliv způsobem, je bez předchozího souhlasu ČTK výslovně zakázáno.