cs cs cs cs cs cs la id cs cs cs nl cs en cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs en cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs cs es cs en cs cs cs nl cs cs cs cs cs cs cs cs it cs en en sv cs cs nb cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fr cs
Příspěvek do sborníku konference Poškole 2003 zabývající se problematikou pořádání soutěží žáků a studentů v oblasti tvorby WWW stránek.
The paper presents theoretical background and pedagogical advantages of competitions in creating World-Wide Web pages. The main part focuses on three different models of organisation of these competitions and describes their characteristic aspects. All three models are based on the real experience and practice at school.
Ministerstvo školství mládeže a tělovýchovy vyhlašuje každoročně soutěže v programování v několika programovacích jazycích. Bohužel, celostátní soutěž v tvorbě webových prezentací podporována není. Na nižší úrovni (kraje nebo okresu) je možné tuto soutěž organizovat, ale bez finančního přispění MŠMT.
Tato skutečnost v podstatě reflektuje realitu, která do nedávné doby převládala v oboru IT. Tvorba WWW stránek a celá tato problematika je tak trochu neprávem mimo hlavní záběr informatiky. Teprve zhruba od roku 1997 se začalo diskutovat téma, že web začíná být disciplínou samou o sobě. Pojem webové inženýrství (web engineering) se poprvé objevuje jako nosné téma konference pořádané na Australian University v roce 1998 [Jelínek]. Od té doby je tento termín v odborných kruzích znám, přestože není zcela vymezen jeho výklad.
Webové stránky jsou syntetické dílo, k jehož zdárnému dokončení je třeba mnoha odborností [Prokop]. Mezi nejdůležitější patří
Pro potřeby základního školství lze říci, že tvorba webových projektů, resp. samotný proces vytváření stránek, má jisté rysy, které do určité míry korelují s moderní pedagogikou. V procesu tvorby lze například spatřovat charakteristické prvky konstruktivistického směru pedagogiky ve smyslu vlastní motivace (tvorba stránek je pro žáky zábavou), konkrétní, samostatné práce, spolupráce (např. se subjektem, který stránky prezentují), nutnosti zapojení okolí (podpora učitele, rodiče, odborníka), opravování vlastních chyb či hledání souvislostí a vztahů mezi prezentovanými informacemi a samotnými prvky tvořícími výsledný web.
Při tvorbě WWW stránek nejde ani tak o samotnou výslednou prezentaci, jako o proces, který žák postupně pod vedením učitele a za spolupráce s dalšími odborníky i laiky, musí podstoupit. Webové stránky tvořené za účelem vzdělávání poukazují na stále se zvyšující důraz na způsob vyjadřování, mají významnou motivační hodnotu, umožňují sdílení práce žáků, odkazují mnohem přímočařeji na použité zdroje, které se také nacházejí na webu a poskytují škálu inovačních způsobů vyjadřování [McLean].
Tvorbu WWW stránek lze na škole realizovat několika způsoby. Asi nejčastější je vytváření stránek v hodinách informatiky, popř. praktických činností či techniky. Žáci však mohou stránky vytvářet i jako prezentaci, jejíž obsah se vztahuje k jinému aprobačnímu předmětu. Moderním trendem je využívání mezipředmětových projektů, ve kterých mohou žáci spojit znalosti z více předmětů a vše pak vyjádřit v internetové prezentaci. U pokročilejších uživatelů (na SŠ nebo na ZŠ s RVInf) mohou učitelé požadovat vypracovaní seminární práce ve formě WWW stránky [McLean]. V neposlední řadě se stránky vytvářejí v soutěžích a olympiádách. Volba vhodné formy zařazení tvorby stránek do vyučování záleží na tom, kterou složky z procesu tvorby chceme akcentovat.
Tvorba webů je značně různorodá a všestranná záležitost. Tvůrce stránek by měl ovládat několik klíčových dovedností z oblasti ICT. Mezi nejdůležitější znalosti patří alespoň částečné ovládnutí standardů HTML a CSS, počítačové grafiky, programování, síťového prostředí Internetu (FTP, HTTP) a zejm. služby WWW. Teprve synergickým složením těchto schopností a znalostí se z žáka stává webdesignér – profesionál. K naplnění stránek zajímavým obsahem je dále nutná schopnost práce s informacemi, dovednost zajímavě psát, mít zajímavé nápady, vtip.
Najít vyváženou osobnost, která by na slušné úrovni zvládala natolik rozdílné obory jako je atraktivní grafické vyjádření, kreativní psaní a programování, jistě není jednoduché. Při tvorbě stránek si každý žák tyto profese alespoň okrajově může vyzkoušet a pochopit, jak jsou pro výsledný úspěch důležité. Stejně jako v reálném životě i ve škole může být práce rozdělena mezi několik spolupracovníků.
Pokud je projekt tvorby stránek veden za pomoci učitele a za spolupráce spolužáků, dostává celý proces kooperativní charakter. Práce může být rozdělena do několika rovin – od shromáždění materiálů, přes vytvoření grafického rozhraní až po programování ovládacích prvků internetové stránky. Žáci si mohou sami vybrat, která úloha jim v jejich týmu nejvíce vyhovuje, v čem jsou nejlepší a v čem se chtějí zdokonalit.
Takto rozvržený projekt nutí žáky komunikovat, vymýšlet společná řešení, vzájemně si naslouchat (tvořit jednotný interface) a pracovat týmově. Pokud mají žáci za úkol svůj projekt nakonec prezentovat a veřejně obhájit, pak jde o ideální spojení mnoha dílčích kompetencí, které moderní pedagogika od svých absolventů vyžaduje.
V neposlední řadě je tvorba WWW stránek vzhledem k motivačnímu charakteru pro žáky velmi přitažlivá. Zkušenosti ukazují, že každý žák se zde může realizovat a přesvědčit ostatní o svých kvalitách v oblastech, které by ve školním prostředí mohly jinak zůstat opomenuty.
Vědomi si vzdělávacího potenciálu, který tvorba stránek může pro děti mít, rozhodli jsme se uspořádat obvodní kolo v této disciplíně. Soutěž se nám podařilo začlenit do bloku dalších počítačových soutěží (programování, práce s grafickým editorem, práce s textovým editorem), na jejichž organizaci finančně přispívá sponzor a potažmo i MŠMT. V průběhu tří let jsme soutěž každoročně zopakovali a vždy použili jiný model organizace. Každý sledoval trochu jiný cíl a především jiná pravidla.
V roce 2001 proběhla soutěž klasickou formou – byly obeslány školy s pozvánkou a přihlášení žáci byli sezváni na určené dva soutěžní dny do počítačové učebny organizátora. Zde byl vytvořen časový prostor na zpracování prezentace na dané, značně rozvolněné, téma. Žáci měli k dispozici předem anoncované programové vybavení. Zájemci mohli před soutěží dopravit do školy svůj oblíbený program, který byl za tímto účelem na dobu soutěže nainstalován.
Na slavnostní vyhlášení výsledků a předávání cen byli pozváni pouze výherci. Výsledky byly stejně jako v následujících ročnících prezentovány v místním tisku a internetových stránkách školy společně s třemi nejlepšími pracemi.
Charakteristickým rysem tohoto „volného“ modelu soutěže bylo to, že si někteří žáci z Internetu stáhli předpřipravená torza prezentací a pouze je vyplnili daným obsahem. Rozsah takto vzniklých webů byl velmi různorodý. Tento fakt porotě značně komplikoval hodnocení.
Po předchozích zkušenostech jsme v roce 2002 umožnili využívat pouze schválené datové podklady a jakékoliv donesené materiály papírové. Žáci tedy neměli na Internet v průběhu soutěže přístup. Mohli však používat velkou databázi obrázků a textů k dané problematice, která byla za tímto účelem na lokální síti vytvořena. V roce 2002 zazněl tento úkol: „Zpracujte WWW stránky s námětem: hlavní města Evropy. Celou práci můžete pojmout jako malou encyklopedii“.
Výsledkem tohoto modelu soutěže byly stránky svým rozsahem menší, nežli v roce 2001. Díla byla zajímavě pojatá, často však velmi podobná. Omezený časový prostor spolu se shodnými výchozími materiály neumožňoval u žáků plně uplatnit jejich nápaditost a počítačové dovednosti. Podrobný popis tohoto modelu soutěže spolu s mnoha detaily je dostupný v článku pod názvem „Úskalí soutěže v tvorbě WWW stránek“ na serveru Česká škola [Neumajer].
Stránky, které byly tímto modelem soutěže vytvořeny, měly jistá specifika. Za krátký časový úsek několika hodin nešlo vytvořit rozsáhlejší dílo, žáci většinou nestihli opatřit stránky interaktivní navigací (události onMouseOver, atd.). Vzhledem k jednotnému tématu nešlo příliš hodnotit kreativitu použitých textů.
Přesto bylo zřejmé, že někteří soutěžící mají s tvorbou stránek bohaté zkušenosti. Jednotlivé prezentace se značně lišily a i díky jasným kriteriím bylo pro porotu hodnocení jednodušší. Hlavu zamotal porotě jeden soutěžící, který se nedržel jazyka HTML, ale představil stránky vytvořené technologií Macromedia Flash.
Po zkušenostech z předešlých ročníků jsme letos přistoupili ke změně pravidel. Úkolem soutěžících bylo vytvořit internetovou prezentaci na libovolné téma a umístit ji na veřejný Internet. Předmětem prezentace mohlo být cokoliv – od třídních stránek přes firemní prezentaci až např. po internetovou seznamku. Volba tématu byla tedy plně v kompetenci soutěžícího. Hlavní rozdíl spočíval v tom, že stránky mohli žáci vytvářet kdekoli a kdykoli. Nebyli tedy limitováni časem ani použitými materiály. Tomuto způsobu tvorby byla poupravena i kritéria hodnocení.
V předem stanovený den byly prezentace žáků staženy z Internetu a vypáleny na nosiče CD-ROM. Ty byly rozeslány porotcům, kteří se tak v předstihu mohli seznámit se soutěžícími pracemi.
Na příslušný den byli všichni účastníci pozváni do pořádající školy, kde byla uspořádána prezentace vytvořených prací. Každý soutěžící měl 10 minut na představení svých stránek porotě a ostatním soutěžícím. Po uplynutí tohoto časového prostoru mohla porota klást otázky k ověření autorství (k použité technologii, vývojovým prostředkům, cílům a smyslu stránek, apod.). K dispozici byl multimediální počítač s pevným připojením k Internetu o přenosové kapacitě 64 Kbps a dataprojektor. Cca 60 minut po skončení prezentací proběhlo slavnostní vyhlášení výsledků a předání cen vítězům.
Cílem nových pravidel soutěže bylo zajištění dostatečného časového prostoru pro vytvoření stránek, zvýšení atraktivity pro žáky (mohli si sami zvolit téma), přiblížení praxi reálného života (nutnost prezentace projektu) a v neposlední řadě možnost pokračovat v započatém webovém projektu i v budoucnosti.
Hodnocení je velmi obtížná, časově náročná a značně subjektivní záležitost. Výsledné práce byly zaslány členům hodnotící poroty, kteří zanesli své výsledky do připravených archů v tabulkovém procesoru a výsledky odeslaly organizátorům soutěže.
V roce 2001 nebyla dopředu známa žádná hodnotící kritéria a jak později ukázala realita, jednotliví porotci měli velmi rozdílné představy o nárocích na kvalitní internetovou prezentaci. Proto jsme se pro rok 2002 zamysleli a vytvořili kriteria hodnocení, se kterými byli soutěžící dopředu obeznámeni. V roce 2003 byla tato kritéria přizpůsobena pozměněným podmínkám soutěže a dále rozšířena. Hodnocení je rozděleno do pěti oblastí. Za každou mohl soutěžící získat až pět bodů, celkem tedy maximálně pětadvacet.
vhodnost a přiměřenost efektů
vhodnost využití odkazů a dalších prvků a prostředků
2. Jazyk HTML, DHTML, XML, CSS, aplety, skripty, …
korektnost kódu vůči standardům
nesvázanost s konkrétním prohlížečem, univerzálnost
“štíhlost” kódu ­– nepřítomnost redundantních značek
3. Navigace a použitelnost
způsob přechodu mezi stránkami, návaznost
téma stránek, originalita, jedinečnost
Pořádání soutěže v tvorbě WWW stránek je pro žáky velmi zajímavá disciplína, se kterou se na úrovni oblastní a krajské bohužel příliš často nesetkáme. Každý z výše představených tří modelů má své nedostatky a své přednosti. Záleží na cíli, který organizátor sleduje.
Jelínek, I.: Webové inženýrství – nová disciplína informační technologie?, Softwarové noviny 12/2002, str. 78‑81, Praha, ISSN 1210‑8472
McLean, R.S.: Assessing Course Assignments Submitted as Web Pages, INET’96 Papers, 1996, http://www.isoc.org/inet96/proceedings/c7/c7_4.htm
Neumajer, O.: Úskalí soutěže v tvorbě WWW stránek, Česká škola ISSN 1213-6018, 26.3.2002, http://www.ceskaskola.cz/ICTveskole/Ar.asp?ARI=3316.
Prokop, M.: Devatero řemesel webdesignu, Interval, Prosinec 2002, http://www.interval.cz/clanek.asp?id=1753
Sborník konference Poškole 2003
Předchozí Previous post: Pedagogická ICT licence
Další Next post: Role ICT v přeměně školy I.
Napsat komentář Zrušit odpověď na komentář
Vaše e-mailová adresa nebude zveřejněna. Vyžadované informace jsou označeny *
Rozhovory a podcasty – jaro 2022 10.6.2022
Počítač ve škole 2022: Proměny digitálního vzdělávání – akcelerace i stagnace 23.5.2022
Časopis Komenský: Rozhovor o digitálních technologiích ve vzdělávání 20.2.2022
Co se děje v digitálním vzdělávání 14.2.2022
Konference FutureEdu: Digitální občanství 16.9.2021
Konference FutureEdu: Digitální občanství – iTveSkole.cz: Konference FutureEdu: Digitální občanství
Časopis Komenský: Rozhovor o digitálních technologiích ve vzdělávání - Ondřej Neumajer - domovská stránka: Inkluzivní vzdělávání s využitím digitálních technologií
Ondřej Neumajer: Být digitálně gramotný už neznamená jen ovládat počítač
Jana: Být digitálně gramotný už neznamená jen ovládat počítač
Ondřej Neumajer: Inovované pojetí funkce ICT koordinátora/metodika
Zveřejněné texty podléhají (až na explicitně označené výjimky) licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 4.0 Unported.