cs cs cs cs cs cs cs cs en en cs de lt cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs it cs cs cs en cs pt fi cs cs hbs_lat eo cs cs cs cs fi sk sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs
Loučení s Dyjí, tak jsem si nazvala cíl výletu k soutoku Dyje a Moravy. V Raabsu, kde se setkají Moravská Dyje pramenící u Třeště a Deutsche Thaya (Rakouská Dyje) pramenící poblíž dolnorakouského Schweiggers, jsme byli několikrát. Výlet na místo, kde se dyjská voda smísí s řekou Moravou, jsme ale plánovali a odkládali několik let. Až nedávno na něj došlo – a tady je fotozáznam.
Cípek na jihovýchodě Moravy je známý jako Soutok. Už dlouho se mluví o vyhlášení CHKO Soutok, ale z různých důvodů k tomu zatím nedošlo. Části území jsou chráněny alespoň maloplošně nebo na základě mezinárodních úmluv.
Nejlepší je vydat se tam na kole, chůze po asfaltových silničkách (zčásti bývalých signálkách) by byla úmorná. Na rovinatých cestách ani nepotřebujete přehazovačku, jediný kopeček čeká v Lanžhotě. My jsme ujeli asi 55 kilometrů (ale dala by se vybrat i o něco kratší trasa) a děti vůbec neremcaly, pohodička.
Doporučuju odstartovat v Břeclavi, kam se pohodlně ze Znojma dopravíte vlakem (celodenní víkendová rodinná jízdenka IDS JMK + 4 kola = 430 Kč). Od břeclavského nádraží jste za tři minuty na krásné cyklostezce u řeky a ta vás po chvíli dovede ke vstupu do obory Soutok.
Často pojedete podél plotů ohraničujících oboru s jeleny, daňky a divokými prasaty. S tím souvisí omezení vstupu v době odchovu mláďat (což je teď aktuální a až do 15. června se tam nesmí po 21. hodině), na podzim v době říje nebo lovu. Obora Soutok je údajně největší v ČR.
Výlet si naplánujte tak, abyste se vyhnuli náletům komárů, kteří se tu v lužním lese množí ostošest. Máte tedy nejvyšší čas, komáří sezóna už začíná. Zjara je zase místy hůře průjezdné bláto.
Pohansko, to je lovecký zámeček i archeologický areál, staroslovanské hradiště z 9. století. Je tu zrekonstruovaná velkomoravská polozemnice s kultovním objektem. Panely naučné stezky jsou ovšem ve špatném stavu a nic moc se z nich nedá vyčíst.
Lovecký zámeček Pohansko, který si nechali postavit Lichtenštejnové začátkem 19. století. Je hezky opravený. V době naší návštěvy byla zavřená archeologická expozice a fungovalo výdejní okénko s občerstvením, mj. velkou nabídkou lahvového piva z různých malých pivovarů. Odpoledne už bylo celé okolí doslova poseto návštěvníky.
Socha Lubo Kristka Strom větrné harfy je devátým zastavením Kristkovy podyjské glyptotéky, která sleduje celý tok (Moravské) Dyje. Nad kovovou plastikou, kterou rozezvučí vítr, právě kvete krásná hrušeň. Krásné velké hrušně mě ostatně udivovaly na celém Soutoku.
Lužní lesy a slepá ramena řek – typický obrázek Soutoku
Druhý lichtenštejnský lovecký zámeček, Lány, se právě opravuje. Kolem něj jsou rozlehlé louky, mokřady a solitérní stromy, na kterých hnízdí čápi.
Zámeček Lány projektoval rakouský architekt Josef Hardtmuth, známý také jako zakladatel továrny na tužky Kooh-i-noor.
Košárské louky, na jaře pravidelně zaplavované, ráj pro mokřadní ptáky. Suchý poldr je součást protipovodňových opatření. Tahle část cesty vede po zpevněné cestě kolem tůní, u kterých vyzpěvují rákosníci.
Závěrečný úsek cesty vede po dřevěném chodníčku. Jste tu jen 148 metrů nad mořem.
Historický hraniční kámen (1755) si můžete prohlédnout ze všech stran.
Poslední metry řeky Dyje a vlevo rakouské rybářské chaty s obřími sítěmi.
Soutok. Vpravo Dyje, vlevo Morava, která Dyji přebírá. Společně po necelých 70 kilometrech dotečou do Dunaje a pak do Černého moře. Zároveň je to místo na hranici tří států. Děti stojí v Česku. Vpravo (na dyjském břehu) je Rakousko, vlevo (na břehu Moravy) je Slovensko.
Poslední metry po deštích zkalené Moravy, než přibere Dyji.
Jiklínská cesta. Od soutoku můžete jet buď po ní (motá se, ale je moc pěkná), nebo podél břehu Moravy.
Morava a starý most do slovenských Kútů. Za zády mám výrazně větší dálniční most (D2). Odtud jsme jeli přes Lanžhot zpátky k Pohansku a již známou cestou do Břeclavi. Tam je u nádraží cukrárna s výdejním okýnkem a výbornou zmrzlinou.
Vaše e-mailová adresa nebude zveřejněna. Vyžadované informace jsou označeny *
Uložit do prohlížeče jméno, e-mail a webovou stránku pro budoucí komentáře.
Archivy Vybrat měsíc Září 2022 Listopad 2021 Říjen 2021 Září 2021 Srpen 2021 Červen 2021 Květen 2021 Duben 2021 Listopad 2020 Říjen 2020
Zajímavosti a novinky z Podyjí
Copyright © 2022 Veronika Králová | Pohání Šablona Astra WordPress
Oficiální verze: Web používá cookies. Potvrdit nebo zakázat to můžete v nastavení.
Mezi námi: Jsem ráda, že jste na web přišli, ale nesleduju, co jste tady dělali.
Zavřít banner souborů cookie GDPR
Beru všechno Nechci sušenky Vyberu si Zavřít banner souborů cookie GDPR
Zavřít nastavení souborů cookie GDPR
Přehled ochrany osobních údajů
Nezbytně nutné soubory cookies
Soubory cookies třetích stran
Powered by  GDPR Cookie Compliance
Přehled ochrany osobních údajů
Tyto webové stránky používají soubory cookies, abychom vám mohli poskytnout co nejlepší uživatelský zážitek. Informace o souborech cookie se ukládají ve vašem prohlížeči a plní funkce, jako je rozpoznání, když se na naše webové stránky vrátíte, a kdybychom tomu rozuměli, pomáhaly by nám pochopit, které části webových stránek považujete za nejzajímavější a nejužitečnější.
Nezbytně nutné soubory cookies
Nezbytně nutný soubor cookie by měl být vždy povolen, abychom mohli uložit vaše preference nastavení souborů cookie.
Povolit nebo zakázat cookies
Pokud tento soubor cookie zakážete, nebudeme moci uložit vaše preference. Znamená to, že se vám pořád dokola budeme ptát, jestli máte chuť na sušenku.
Soubory cookies třetích stran
Tyto webové stránky používají službu Google Analytics ke shromažďování anonymních informací, jako je počet návštěvníků webu a nejoblíbenější stránky.
Povolení tohoto souboru cookie nám sice nepomáhá zlepšovat naše webové stránky, protože tu analytiku nekontrolujeme, ale teoreticky by mohlo. :-)