cs cs cs cs de cs cs cs cs cs cs cs rm cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sl cs cs cs cs cs cs de cs cs cs cs cs cs cs cs cs sk cs eu cs cs en cs ro de en cs en cs cs en
Jižní Čechy Jižní Morava Karlovarsko Královéhradecko Liberecko Severní Morava Olomoucko Pardubicko Plzeňsko Praha Střední Čechy Ústecko Vysočina Zlínsko
Roček: O Bidenově tchaj-wanské nejednoznačné jednoznačnosti
Co si chudáci Japonci mají vybrat z blábolů Joe Bidena dočasně zaměstnaného v prezidentském úřadu USA?
Vyjádřil se o možnosti hrdinné obrany Tchaj-wanu tak jednoznačně, že to bylo nakonec rozkošně nejednoznačné. Neřekl tedy nic, jenom signalizoval strategickou bezmocnost.
Publicista František Roček v komentáři pro Prvnizpravy.cz upozorňuje, že Biden byl 15. 9. 2022 v rozhovoru pro televizi CBS dotázán, zda by americká armáda bránila Tchaj-wan, pokud by Čína ostrov napadla. Řekl: „Pokud skutečně dojde k bezprecedentnímu útoku, ano." Řekl však také, že souhlasí s americkou politikou „jedné Číny" a zdůraznil: „Nepodporujeme tchajwanskou nezávislost, je na Tchaj-wanu, aby rozhodl."
Co to je bezprecedentní útok?
USA nepodporují tchajwanskou nezávislost, ale… co tedy podporují? Umím si představit, že Čínská lidová republika jako provokaci obsadí malé ostrovy, které jsou v bezprostřední blízkosti čínské pevniny. Během jedné noci. Lze předpokládat, že bude v blízké budoucnosti dokončen i vývoj krátkodobě paralyzujících aerosolů. Exploze tzv. sebevražedného dronu nad cílovou oblastí bude schopna aerosolem krátkodobě ochromit osoby v oblasti vybraného objektu. Tím lze krátkodobě proděravět pobřežní obranu bez nutností masivní palebné destrukce. Na malých ostrovech ochromit několik klíčových pozic nemusí vést k násilí.
Jako provokace by stačilo obsadit 3 – 4 malé ostrovy. Nedojde k bezprecedentnímu útoku, možná budou obsazeny ostrůvky i bez boje.
Tchaj-wan zatím ještě ovládá ostrovy Kinmen a Matsu, ostrovy nacházející se v dělostřeleckém dosahu čínského pobřeží. Zmocnit se těchto ostrovů by nebyl problém. Pekingu by to umožnilo shromáždit nadšený čínský lid kolem vlajky velké Číny, vyslat jasný signál zastrašování Tchaj-wanu, a riskovat vojenskou konfrontaci na co nejpříznivějším místě. Washington by čelil skličující pasti: buď zasáhnout velmi blízko čínské pevniny, aby bránil politicky mikroskopické ostrovy, nebo být obviněn z opuštění Tchaj-wanu.
Obsazení ostrovů je budoucí samozřejmost, ne tak vzdálená. Bude to signál pro USA – legrace skončila. Teď se ukažte. Pokud by si Čína spočítala, že ekonomické sankce ze strany USA jsou bezzubé, byl by to pro Tchaj-wan začátek konce pseudo nezávislosti.
Japonci, kteří jsou krmeni vládou, že jejich císařství ohrožuje rudý čínský drak s krutě kapitalistickým ocasem, a je třeba navýšit válečný rozpočet, a více se pářit s americkou flotilou, jsou bidenovská slova hádankou.
Ve výše zmíněném japonském článku jsem se také dočetl: „… Po sobě jdoucí americké administrativy zaujaly postoj, aby odradily jak tchaj-wanské kroky za nezávislost, tak čínské vojenské akce prostřednictvím "strategické nejednoznačnosti", která neobjasňuje, jak reagovat na tchajwanskou eventualitu. Biden opakovaně učinil hlubší poznámky, které pravděpodobně způsobí rozruch. … Podle CBS američtí představitelé po rozhovorech vysvětlili, že americká politika vůči Tchaj-wanu se nezměnila…“
Na otázku, zda by USA přišly Tchaj-wanu na pomoc, pokud by Čína provedla invazi, Biden ve své prezidiální přihlouplosti již koncem roku 2021 odpověděl: „Ano, máme závazek to udělat." Jeho reakce způsobila zmatek v Pekingu i ve Washingtonu. Bílý dům byl nucen konstatovat, že „v naší politice nedošlo k žádné změně".
V asijských médiích to vzbudilo úsměvné rozpaky: „…Vítejte ve světě "strategické nejednoznačnosti", dlouhodobého postoje Washingtonu k otázkám souvisejícím s Tchaj-wanem a vztahem ostrova k pevninské Číně… Politika Washingtonu je záměrně vágní, pokud jde o to, zda by se dostal na obranu Tchaj-wanu, kdyby Peking zaútočil. To má odradit pevninu od akce, aniž by se USA zavázaly k válce….“ (www.scmp.com/news/china/diplomacy/article/3160692/us-has-practised-strategic-ambiguity-taiwan-decades-set-change?module=lead_hero_story&pgtype=homepage)
V článku je uvedeno, že zatímco mají USA oficiální diplomatické vztahy s Čínskou lidovou republikou - což znamená, že uznávají Peking jako sídlo jediné legální vlády Číny - USA také podporují „silné neoficiální vztahy" s Tchaj-wanem a nebudou tlačit na Tchaj-wan, aby se dohodl s Pekingem v otázce suverenity.
Pro Peking je Tchaj-wan čínským územím. V roce 1949 komunisté vyhlásili Čínskou lidovou republiku a dosavadní kuomintangská vláda uprchla na Tchaj-wan. Nebýt USA komunisté by obsadily nakonec i Tchaj-wan. Nic na tom nemění ani drobnost, že tchajwanská vládnoucí Demokratická pokroková strana v roce 1999 přijala rezoluci, že Tchaj-wan je suverénní stát a jakékoli změna „status quo" musí tchajwanští voliči rozhodnout prostřednictvím referenda.
Spojené státy manévrují v minovém poli
Podle zákona o vztazích s Tchaj-wanem z roku 1979 USA slíbily, že „poskytnou Tchaj-wanu zbraně obranného charakteru", ale nikdy formálně nedefinovaly podmínky, co vše jsou „zbraně obranného charakteru".
Postoj USA umožnil podporovat autonomii Tchaj-wanu, aniž by byly USA obviněny z povzbuzování ostrova k prosazování nezávislosti. Politické proklamace jsou dostatečně neurčité, aby nezavazovaly k účasti v jakémkoli ozbrojeném konfliktu.
Dnes k tomu komentátoři říkají: Nejednoznačnost postoje USA prý může být dezinterpretována, že slib USA přijít na obranu Tchaj-wanu již není silným odstrašujícím prostředkem vůči asertivnějšímu Pekingu.
Např. admirál ve výslužbě Scott Swift, který sloužil jako velitel americké tichomořské flotily v letech 2015 až 2018, uvedl: „Pokud mluvíte o strategické soutěži, je nebezpečné být nejednoznačný, protože někdo se v něčem přepočítá.“
Ale jsou to zbytečná slova, protože tzv. asertivita Číny nepředstavuje nic jiného, než dosažení takové síly výzbroje a celkového ekonomicko - mocenského stavu, že se nemusí ohlížet na postoj USA.
Jinými slovy to napsal Richard Haass, šéf Rady pro zahraniční vztahy a spoluautor David Sacks v článku pro Foreign Affairs v roce 2020: „Čekání na to, až Čína učiní krok ohledně Tchaj-wanu, než se rozhodne zda zasáhne, je receptem na katastrofu… Je nyní nepravděpodobné, že by nejednoznačnost zachovala status quo."
Úhelným kamenem tchajwanské politiky je: Tchaj-wan je příliš malý a příliš daleko od USA, než aby měl skutečný význam, pokud střet s Čínou nebude pro USA ekonomicky výhodný.
Osud čínského ostrova Tchaj-wan prozatím zůstává v mlze politických žvástů.
Tisk stránky  Doporučit stránku
Až do 8. října je uzavřen areál Pražského hradu pro veřejnost
Projekt Energocentra se rodí zhruba dva roky
Začíná mezinárodní festival věnovaný baroknímu skladateli J.D.Zelenkovi
Hlávkův most dostane nový povrch, část konstrukce půjde k zemi
Prahu 4 povede koalice ODS, TOP 09 a ANO 2011
Zvláštní zpráva o ukrajinské válce
Zvláštní zpráva: Jedna linie plynovodu Nord Stream 2 je funkční
Rozhodnutí ve válce na Ukrajině?
Měli by si otevřít učebnici fyziky a neohánět se frázemi
Aby tu úzkost ochutnali taky
Úvod do historie spolupráce s Čínou
Druhý týden v kauze Nagyová-Babiš
OTEVŘENÝ DOPIS: Zdeněk Lanz
ČNB sazby zvyšovat nechce, ale další pohyb směrem vzhůru nevylučuje
Koalice SPOLU podpořila tři kandidáty na post prezidenta republiky. Koho byste podpořili vy?
Zprávy Zvláštní zpráva o ukrajinské válce Politika Doubrava: Proč není důležité, zda dokument vytvořily zmije z RAND Byznys Bureš: Evropský plán na boj s drahými energiemi = minimum možného Regiony Až do 8. října je uzavřen areál Pražského hradu pro veřejnost Sport Kam ve čtvrtek 6.října 2022 za sportem? Na fotbal, lední hokej, tenis, volejbal, softbal, florbal