cs es en es de sv cs cs cs cs cs es cs it cs cs cs cs cs cs it es cs pt cs pl nl cs en cs fr cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs de en nds es cs cs cs hbs_lat cs cs hbs_lat cs en cs cs pl cs en es es cs cs cs en cs cs en cs cs en cs cs en cs cs en cs cs en cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs hbs_lat cs en es es cs cs cs cs zh cs en es es ca cs cs cs zh cs en es es es cs cs en cs it cs pt cs cs cs cs fr cs cs cs de de cs cs ru
S tématem čísla, jímž je pirátství v jeho mnoha podobách, souvisí i otázka autorských práv a jejich obrany. O nikoliv nezbytném vydělávání na muzice všeho druhu a dominantním postavení Ochranného svazu autorského (OSA) jsme hovořili se zakladatelem Svazu nezávislých autorů Janem Pavelkou.
Jak dlouho existuje a proč vznikl SNA?
SNA existuje od konce roku 2004. Původně vznikl jako reakce na nesmyslné ustanovení autorského zákona, opravňující kolektivní správce vybírat poplatky z veřejných produkcí i v takových případech, kdy zde vystupovali hudebníci kolektivním správcem nezastupovaní, případně takoví, kteří ani zastupováni být nechtějí. Jde tedy o jakýsi protipól či protiváhu kolektivnímu správci, protože se snaží sdružovat autory, kteří nechtějí být zastupováni kolektivním správcem, nepočítají s tím, že by se stali „profesionálními“ umělci a produkují svá díla především pro potěšení své a svého okolí bez toho, aby na tom profitoval někdo třetí (vydavatelé, producenti, kolektivní správci, agenti). SNA se zkrátka snaží dostat hudbu od autora přímo k posluchači.
Nezastíráte svůj negativní názor na OSA, reagovali nějak na založení SNA?
Zatím nereagovali, ale předpokládám, že o SNA a našich aktivitách vědí.
Jak by dle vás měla vypadat ideální podoba autorského zákona?
Autorský zákon má jednu obrovskou nevýhodu. Je zbytečně dlouhý, obsáhlý, a v některých bodech si dokonce protiřečí. Jeho časté novely, neurčitost a některá ustanovení „šitá na míru“ lobbistickým skupinám z něj dělají nepřehledný paskvil, ve kterém se málokdo orientuje. Toho využívá OSA, neboť některá ustanovení jsou vágní, OSA si je zkrátka vykládá po svém a využívá svého monopolního postavení jako jediného kolektivního správce práv. To se projevuje např. tím, že OSA paušálně vybírá poplatky od provozovatelů internetových radií, ačkoliv tato rádia třeba vůbec nehrají autory jimi zastoupené. To samé se týká provozovatelů klubů. Myslím, že by autorskému zákonu prospělo, kdyby byl úplně zrušen a nahrazen přehledným a jednoduchým právním předpisem.
Pokud vím, tak SNA vznikl v prostředí české free-tekno komunity. Měla tato subkultura někdy problémy s OSA?
Nevím o tom. Co se týče venkovních open-air akcí, tak jsem zatím nezaregistroval jakýkoliv zájem OSA, co se týče in-door akcí, tak pouze v rámci standardní buzerace majitelů klubů a vybírání poplatků od nich.
Předpokládám, že SNA je zamýšlen jako platforma pro veškeré umělce. Jsou vašimi členy i lidé, kteří nemají s elektronickou muzikou nic společného?
Samozřejmě. SNA je koncipován jako širší sdružení nejen hudebníků, ale umělců celkově. Členy jsou nejen hudebníci, ale i fotografové, výtvarníci, skladatelé, DJové, autoři textů, MCs, spisovatelé, hudební vydavatelé či majitelé hospod a klubů.
Proč by měl muzikant využít vašich služeb namísto služeb OSA?
V úvodu bych měl předeslat, že my v zásadě žádné služby neposkytujeme, neboť nemáme od ministerstva kultury oprávnění ke kolektivní správě práv. Jinak výhody plynoucí z členství v SNA jsou uvedeny přímo na úvodní stránce našich webových stránek (www.svazautoru.org). Tato otázka je však mnohem hlubší a složitější. OSA funguje na zaběhnutých principech „analogové“ hudby. Tedy že nějaký autor hudbu vytvoří, ta hudba je zanesena na nějakém nosiči, ten si pak posluchač koupí, a když ho pak pouští širšímu posluchačstvu při veřejné produkci, zaplatí kolektivnímu správci. My se snažíme změnit celý tento model „výroby“ a „distribuce“ hudby, neboť hudba není komoditou ani tovarem, hudba není krabice s mlékem, ale hodně subjektů ji tak bere. Jako byznys, ve kterém se točí velké peníze a ze kterých si něco „urvou“. My bychom rádi přiblížili hudbu posluchači, nejlépe tak, aby byl v přímém kontaktu s autorem, autor si sám určil cenu svého díla a v případě porušení jeho práv si tato práva sám hájil. Jednoduše bychom rádi vyloučili celý ten „byznys“, který je na hudební průmysl nabalen.
Jaký je váš názor na to, čemu se říká pirátství?
S pirátstvím v zásadě nesouhlasím, neboť jde o neoprávněné užití díla jiného autora. Otázka by ovšem neměla stát pirátství ano–ne, ale jaké jsou jeho příčiny. Pirátství bují z několika důvodu: přemrštěné marže obchodníků, neustále se zvyšující požadavky kolektivního správce (poplatky z každého, byť prázdného nosiče informací), omezené možnosti nákupu hudby na internetu (různé typy ochran, nemožnost přehrávání ve všech formátech, omezené možnosti platby přes internet). Pokud se tyto podmínky nezmění, nic se v tomto směru nezmění, a nelze se tomu ani divit.
Autorka je nezávislá novinářka.
Od freefestu k mediateku
Příběh největší české technoparty pod širým nebem (CzechTek) se zdá v mnohém zcela jedinečný, i když mnohdy jen kopíruje běžný vývoj některých teknivalů na Západě. V průběhu 12 let se z poměrně malého, ryze undergroundového festivalu stala mediální událost léta, na jejímž …
Freetekno komunita se z podstaty vzpírá každé politizaci svých aktivit a dnes už vlastně není úplně jasné ani to, zda si stále plně zaslouží svůj přívlastek „free“.
Tak už konečně víme, co znamená kocourkovské sousloví „množství větší než malé“. Vláda přišla s návrhem novely trestního zákoníku, kde se říká, co je málo a co už je moc. Dobrou zprávou je, že podle návrhu bude povoleno…
mediální partneři / spřátelené instituce
© 2005–2017 A2 kulturní čtrnáctideník • ISSN 1803-6635 • A2, o.p.s., Na Květnici 700/1a, 140 00 Praha 4 • mail[at]advojka.cz • Design by Parallel Practice feat. Mütanta • Program by delikates