cs cs en cs cs sv cs cs pt de cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs sv cs cs pt de cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs de cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sl cs cs cs sv cs cs cs cs cs sv cs cs sv cs cs cs pt cs de cs sv cs cs cs cs sv es cs cs cs cs
Sedíte v kanceláři a máte dojem, že se vám z toho množství úkolů rozskočí hlava? Začínáte být podráždění, protože nestíháte? Třeba za to nemůže náročný šéf, ale pouze žízeň.
Snídáte? Pokud ano, děláte dobře! Lidé, kteří ráno nic nejedí, totiž ani nedodají tělu tekutiny, jichž organismus po noční pauze nemá už velké rezervy. Během pracovní doby totiž pak většina z vás vypije sotva 40 procent denního příjmu tekutin. Podle vědeckých výzkumů by to však mělo být až 65 procent.
Velitelkou by neměla být žízeň
Nejčastější chybou je tedy pít až ve chvíli, kdy dostanete žízeň. To už může být vaše tělo dehydrováno. Je totiž prokázáno, že již úbytek tělesné hmotnosti v důsledku ztráty tekutin nižší než dvě procenta může mít negativní vliv na fyzickou i psychickou kondici, snižovat schopnost soustředit se, omezit čilost a zhoršovat pracovní výkonnost. Vyšší ztráty pak mohou zpomalit veškeré mozkové procesy, ohrozit krátkodobou paměť, zhoršit koordinaci a schopnost rozhodování. Proč? Všechny metabolické procesy, které v organismu probíhají, jsou totiž závislé na vodním prostředí. Žízeň je tedy prvním varováním, které vysílá organismus, když trpí nedostatkem tekutin. Pokud jich ztratíte dvě procenta, vaše výkonnost se sníží o dvacet procent. Přijdete-li ale o více než patnáct procent vody, můžete na následky dehydratace dokonce i zemřít.
V horkých provozech platí přísná pravidla
V zásadě tedy platí: čím více pijete, tím pro vaše zdraví lépe. A v horkých provozech to platí dvojnásob. Zaměstnancům například v žíhárnách, pozinkovnách, teplárnách či údržbářům, kteří v těchto provozech pracují, jsou proto zpravidla poskytovány ochranné nápoje. Patří k nim tradičně sodová voda, čaj, pramenitá barelová voda a slazené i neslazené minerální vody. V mimořádně teplých dnech (podle nařízení vlády č. 178/2001 jde o den, kdy venkovní teplota dosáhla hodnoty vyšší než 30 °C ve stínu) může být vyhlášen v rámci takzvaného náhradního opatření i přechodný režim práce a odpočinku.
Dostatečně pít však musí i manažeři a úředníci
Dodržování pitného režimu povzbuzuje mozek a dodává mu potřebnou energii pro zvládnutí náročných pracovních úkolů. Co to znamená v praxi? Třeba to, že pokud vás čeká například náročná prezentace, měli byste od rána vypít alespoň půl litru čisté vody, jinak se vám může „zadřít motor“. Voda je vlastně hlavně chladicí tekutina, která v motoru auta brání přehřátí – a stejně tak brání přehřátí organismu. Velké ztráty tekutin si nemusíte v důsledku stresu vůbec všimnout. Při mluvení ale vydechujete nasycenou vodní páru a také dýcháte rychleji, rychleji se rovněž zbavujete vody. Stres vám navíc zvyšuje srdeční frekvenci a zrychluje dýchání, takže po dvouhodinové poradě můžete cítit opravdu velké bolesti hlavy.
Všeho moc škodí, říká se. Platí to i pro pití?
Nadměrný nárazový přísun tekutin je kupodivu stejně nevhodný jako příjem zvýšený. Může vést k převodnění – tedy ke stavu, kdy jsou nadměrně zatíženy ledviny a srdce, v extrémních případech hrozí i jejich selhání. K převodnění zpravidla dochází při nárazové konzumaci tekutin. Například ve středověku patřilo prolévání vodou k mučicím technikám nechvalně proslulé inkvizice. Oběti zpravidla zemřely na neschopnost vstřebat další tekutinu.
Nejčastější chybou je tedy pít až ve chvíli, kdy dostanete žízeň. To už může být vaše tělo dehydrováno. Je totiž prokázáno, že již úbytek tělesné hmotnosti v důsledku ztráty tekutin nižší než dvě procenta může mít negativní vliv na fyzickou i psychickou kondici, snižovat schopnost soustředit se, omezit čilost a zhoršovat pracovní výkonnost.
Je to obyčejná matematika
Jíte k obědu polévku a k večeři jste si oblíbili zeleninový salát? Dopřejete si občas pořádný kousek melounu nebo jiného ovoce? Pak všechny tyto potraviny můžete považovat za součást pitného režimu. Do doporučovaných dvou litrů, které byste měli denně minimálně vypít, nemusíte počítat jen to, co lze nalít do sklenice a vypít. Na druhou stranu některé tekutiny zase do pitného režimu nepatří, a proto byste je měli odečíst. Patří k nim alkoholické nápoje a káva. Jde totiž o močopudné nápoje, které z těla tekutinu odvádějí dříve, než ji vůbec organismus stihne zužitkovat. To je důvod, proč vám v dobrých kavárnách donesou ke kávě také sklenici vody. A proto je vinný střik v létě také vhodnější než čisté víno. Sestavte si systém pití anebo se inspirujte tím naším a vyzkoušejte na vlastní kůži jeho účinky. Pro inspiraci jsme vám sestavili tabulku, která vám názorně ukáže, že matematika pitného režimu není tak těžká a oněch magických dvou litrů tekutin denně není tak složité dosáhnout. Stačí, když začnete na jednom a půl litru a budete objem tekutin dále zvyšovat.