cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs fr cs fr cs fr cs fr cs fr cs fr cs fr cs fr cs fr cs fr cs fr sl fr cs fr cs fr cs cs cs cs en en cs cs en cs en cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs de cs cs cs cs en cs cs cs cs cs fr cs cs fr cs cs fr cs cs fr cs cs cs cs en cs en cs cs cs cs cs cs it en nl en oc sv fr en oc en fr en oc sv de cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs en eo en cs cs cs cs cs en en de en cs cs es de cs cs oc en cs
Jak si chránit svá stáda?
Neexistuje univerzální řešení, které bude vyhovovat všem farmářům, ale lze vypracovat velmi účinnou kombinaci opatření individuálně. Zde popisujeme nejčastější a nejúčinnější způsoby prevence před útoky šelem.
Elektrický ohradník je jedním z nejoblíbenějších a nejúčinnějších ochranných opatření proti velkým šelmám.
Pastevečtí psi jsou časem prověření strážci stád a v oblastech s výskytem vlků se stále využívají.
Pevné ohrady se běžně používají k vymezení pastvin, kde jsou zvířata po většinu pastevní sezóny.
Představujeme chovatele hospodářských zvířat, kteří využívají preventivních opatření, aby ochránili svá stáda před útoky vlků.
pastevečtí psi, bača, košáry ze síťových ohradníků
PASTEVECKÝ PES V LUŽICKÝCH HORÁCH
pastva v mobilních lankových ohradnících
V Operačním programu Životní prostředí 2021-2027 bude brzy spuštěno podávání žádostí na preventivní opatření na ochranu hospodářských zvířat před útoky velkých šelem. Jedná se o podaktivitu SC 1.6. - 1.6.1.1.2 Předcházení, minimalizace a náprava škod způsobených vybranými zvláště chráněnými druhy živočichů.
Co bude možné z OPŽP popořit?
Lze podpořit realizaci širokého spektra opatření, která slouží k preventivní ochraně hospodářských zvířat nebo včelstev před útoky velkých šelem, a to ze 100 % způsobilých výdajů. AOPK ČR připravila ceník nákladů obvyklých opatření (NOO), který určuje maximální ceny vybraných opatření. Všechny ceny jsou uvedeny bez DPH a včetně nákladů na instalaci.
Pořízení vodivé sítě (bez vlastního zdroje ohradníku)
Pořízení a instalace elektrického vodiče (drát, lanko, lano, páska)
Pořízení víceřadého přenosného oplocení elektrického ohradníku (drát, lanko, lano, páska)
Pořízení pevného oplocení (z pletiva, víceřadé s elektrickým ohradníkem, kombinované)
Vybudování košáru (pevného, mobilního)
Pořízení optických bariér (nevodivá páska, zradidla)
Pořízení zdroje k ohradníku včetně příslušenství
Pořízení přídavného navijáku za traktor pro ohrady
Pořízení kolečka s navijákem pro ohrady
Pořízení psa pasteveckého plemene *
Příspěvek na roční veterinární péči o psa pasteveckého plemene
* Pořízení štěněte psa pasteveckého plemene a jeho výchova do doby upotřebitelnosti se musí vejít do ceny pořízení vychovaného psa. Pořízení psa slouží pro ochranu hospodářských zvířat v dané lokalitě.
Připlatek za ztížené podmínky k základní sazbě (ZS+%)
1. Ochrana proti podhrabání (položeným pletivem) pevného oplocení (z pletiva, kombinované) - navýšení o 5 %
2. Ochrana proti podhrabání u pevného košáru - navýšení o 10 %
Minimální požadovaná částka bude 50.000 Kč.
Více informací o aktuálně vyhlášených výzvách budou zveřejněny v brzké době.
Hnutí DUHA Šelmy má zkušenosti s přípravou a realizací individuálních i společných projektů OPŽP zaměřených na preventivní opatření. Pokud máte zájem o konzultaci možných opatření nebo kompletní přípravu a administraci projektu, kontaktujte nás na info@ochranaovci.cz.
Co dělat při napadení?
V případě, že jsou hospodářská zvířata napadena vlkem, rysem nebo medvědem, kteří patří mezi zvláště chráněné druhy, mají chovatelé nárok na náhradu za škody od státu. Zákon č. 115/2000 Sb., o poskytování náhrad škod způsobených vybranými zvláště chráněnými druhy živočichů určuje jmenovitý seznam těchto živočichů a stanoví podmínky, kdy stát proplatí škody těmito chráněnými živočichy. Způsob výpočtu výše škody je uveden ve vyhlášce č. 126/2021 Sb.
Jaké škody stát může hradit?
Škody na ovcích, kozách, skotu, králících a hrabavé a vodní drůbeži, na prasatech, koních, oslech a jejich křížencích a na kožešinových zvířatech
Škody na psech sloužících k hlídání vybraných domestikovaných zvířat
Škody způsobené medvědem na včelstvech a včelařském zařízení.
Zákon pamatuje i na případnou škodu na zdraví a životě člověka nebo na škodu na uzavřených objektech (například ohradách nebo plotech) a movitých věcech v nich umístěných.
Podmínkou však je, že v době vzniku škody byla hospodářská zvířata v uzavřeném objektu nebo elektrickém ohradníku anebo pod přímým dohledem fyzické osoby nebo pasteveckého psa.
Jak postupovat v případě napadení stáda?
1. Kontaktujte orgán ochrany přírody a krajiny
Je v zájmu poškozeného ohlásit událost co nejdříve, nejpozději však do 48 hodin, místně příslušnému orgánu ochrany přírody, aby došlo co nejrychleji k ohledání místa a aby mohly být zdokumentovány případné stopy a pobytové znaky šelem. Místně příslušným orgánem na území CHKO je Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, správa CHKO, na území národního parku správa NP. Na území CHKO Labské pískovce je orgánem ochrany přírody Správa NP České Švýcarsko a na území CHKO Šumava Správa NP Šumava. Mimo tato chráněná území je orgánem ochrany přírody odbor životního prostředí obce s rozšířenou působností. Ve dnech pracovního klidu je možné využít pohotovostní linky Agentury ochrany přírody a krajiny ČR.
2. Zajistěte pobytové znaky šelmy
Než dorazí pracovník příslušného orgánu ochrany přírody, je vhodné zajistit pobytové znaky šelmy.
Kadáver nechte v místě, kde jste ho nalezli. Proveďte fotodokumentaci a překryjte ho plachtou, abyste zabránili dalším predátorům v konzumaci a chránili tělo také před deštěm a sluncem (později je možné odebrat stěr na genetickou analýzu pro potvrzení původce zabití zvířete).
Zkuste obejít ohradu a najít místo, kudy šelma do ohrady vnikla.
Můžete kontaktovat také místního koordinátora monitoringu šelem z Hnutí DUHA, který vám pomůže s nalezením dalších pobytových znaků. Pro více informací volejte Tel. 728 832 889 (M. Kutal).
K podání žádosti o náhradu škody je třeba také potvrzení veterinárního lékaře o příčině úhynu zvířete. Není nezbytně nutné, aby veterinární lékař provedl ohledání na místě. Příčinu úhynu může potvrdit z fotodokumentace a/nebo protokolu o šetření, který provedl orgán ochrany přírody.
4. Podejte žádost o náhradu škody
Žádost o náhradu škody se podává ke krajskému úřadu. Tu je třeba podat do 10 dnů od dne, kdy se poškozený o škodě dozvěděl, nejpozději však do 6 měsíců od vzniku škody. V žádosti o náhradu je třeba uvést:
základní identifikační údaje žadatele včetně rodného čísla nebo IČO a adresy trvalého bydliště nebo sídla (podle toho, zda je žadatel právnická nebo fyzická osoba)
popis příčin vzniku škody a uvedení rozsahu škody
označení vybraného živočicha, který škodu podle poznatků žadatele (poškozeného) způsobil
popis opatření žadatele (poškozeného), která učinil k zabránění vzniku škody
způsob poskytnutí náhrady škody (např. bankovním převodem na účet žadatele)
5. K žádosti dále přiložte:
potvrzení veterinárního lékaře o příčině úhynu zvířete
doklad, že jste vlastníkem zvířat (výpis z evidence a/nebo čestné prohlášení)
Od 1. dubna 2021 platí vyhláška č. 126/2021 Sb. o způsobu výpočtu výše škod způsobených vybranými zvláště chráněnými živočichy, která nahrazuje vyhlášku č. 360/2000 Sb. Nově upravuje způsob výpočtu výše škody způsobené na vymezených domestikovaných zvířatech a psech sloužících k jejich hlídání, na včelstvech, na rybách, na nesklizených polních plodinách a travních porostech, na trvalých porostech a na včelařském zařízení, uzavřených objektech a movitých věcech v uzavřených objektech.
Vyhláška stanovuje způsob výpočtu výše škody velkými šelmami (vlk obecný, medvěd hnědý, rys ostrovid) na vymezených domestikovaných zvířatech a psech sloužících k jejich hlídání. Je do něj nově zahrnuta cena za likvidaci uhynulých kusů (kafilerní služba) v důsledku útoku šelmy, specifikuje se výpočet nákladů na léčbu zraněných zvířat a zohledňuje užitkovost domestikovaných zvířat, a také cena za usmrceného pasteveckého psa či náklady na jeho léčbu.
do 12 měsíců věku
150 Kč/kg nebo 3500 Kč/ks
200 Kč/kg nebo 6000 Kč/ks
Plemenný beran nebo kozel
300 Kč/kg nebo 10 000 Kč/ks
Plemenný beran nebo kozel
Ovce s mléčnou produkcí
Užitkové tele do 10 měsíců věku
Užitkové tele do 10 měsíců věku
Vždy však záleží na konkrétním posouzení krajského úřadu. V případě, že vzniklá škoda je vyšší, musí žadatel tuto skutečnost prokázat odborným posudkem.
V případě, že nejsou o vzniku škody pochybnosti, krajský úřad má povinnost škodu proplatit do 4 měsíců od obdržení žádosti. Není-li škoda nebo její výše prokázána, úřad náhradu škody nezaplatí. V případě, že krajský úřad nepostupuje dle žadatele v souladu se zákonem, může se poškozený domáhat přiznání náhrady škody podle tohoto zákona u soudu, a to nejpozději do 1 roku ode dne, kdy příslušný orgán žádost poškozeného o poskytnutí náhrady škody obdržel.
6. Ohlašte zásah vyšší moci na SZIF
Aby poškozený chovatel nepřišel v důsledku poklesu počtu chovaných zvířat o dotace vyplácené Státním zemědělským intervenčním fondem (SZIF), je třeba úhyn zvířat v důsledku přírodních okolností nezaviněných chovatelem ohlásit pomoc formuláře vyšší moci na SZIF.
Množství škod na hospodářských zvířatech se zvyšuje s tím, jak se zvětšuje areál rozšíření vlků. Jejich počet v jednotlivých oblastech primárně neovlivňuje množství vlků žijících v dané oblasti, ale především úroveň zabezpečení hospodářských zvířat. Například v okrese Náchod (včetně CHKO Broumovsko) v letech 2016-2018 škody klesají, přestože se zvyšuje počet smeček v oblasti. Nejvyšší škody v roce 2018 vznikly v okrese Litoměřice, kde vlci zabili 145 ovcí, smečka ani pár však v oblasti nebyly potvrzeny.
Následující přehled je sestaven na základě dat, které evidují krajské úřady a Agentura ochrany přírody a krajiny ČR a správy národních parků, ne všechny případy škod však poškození nárokovali k proplacení u krajských úřadů. Data o počtu chovaných zvířat pocházejí od Ministerstva zemědělství. Pokud vás zajímají detailní informace o škodách na úrovni katastrů, podrobnosti najdete na stránkách www.mapa.selmy.cz, spolu s informacemi o potvrzených vlčích teritoriích.
Vlky nejčastěji napadaná domácí zvířata jsou ovce, mezi lety 2016-2018 tvořil jejich podíl na zabitých domácích zvířatech 90-99 %. Kozy byly zabity v 0-5,5 % a telata v 1-5 % případů. Přehled udává následující tabulka:
Množství zabitých ovcí v jednotlivých okresech
V posledních 3 letech (2016-2018) vlci na ovce útočili celkem v 19 okresech ČR, pravidelně (ve všech 3 letech) útočili v 5 okresech (Česká Lípa, Děčín, Liberec, Náchod, Trutnov) - v nich bylo nahlášeno 50 % všech zabitých ovcí.
Ve většině okresů škody od vlků tvořily desetiny nebo setiny procent z celkového množství chovaných ovcí, jak ukazují následující přehledové mapy. Více než 1 % z chovaných ovcí bylo vlky zabito v okrese Náchod - 1,15 % a 1,03% v letech 2016 a 2017 a v roce 2018 v okrese Litoměřice (2,68 %). V celé ČR se v letech 2016-2018 chovalo 280-286 tisíc ovcí, na úrovni ČR tedy vlci zabili 0,08 - 0,14 % z celkového množství chovaných ovcí.
Poměr škod k počtu chovaných zvířat
Poměr škod k počtu chovaných zvířat
Poměr škod k počtu chovaných zvířat
I když jsou celkové škody způsobené vlky na zabitých zvířatech malé, pro jednotlivé zemědělce jsou škody významné a pouhé finanční kompenzace nejsou ideálním řešením. Proto doporučujeme zejména v oblastech, kde dochází opakovaně ke škodám, realizovat vhodná preventivní opatření. Více informací najdete v sekci Jak si chránit svá stáda a Podpora prevence.
Dlouhodobý vývoj množství škod způsobených vlky na hospodářských zvířatech
Vlci začali útočit častěji na hospodářská zvířata od roku 2016, kdy se rozšíření vlků začalo výrazněji zvětšovat v souvislosti s postupnou expanzí středoevropské nížinné populace. Od roku 2018 se vlci začínají častěji objevovat také v karpatských pohořích na česko-slovensko-polském pomezí.
Vývoj počtu hospodářských zvířat zabitých vlky (A), útoků (B) a vyplacených kompenzacích za škody (C, v mil. Kč). Nárůst vyplacených kompenzací v posledním roce je dán z velké části i vyššími jednotkovými cenami, které stát za zabitá zvířata vyplácí.
Web ochranaovci.cz je určen pro všechny chovatele a další zájemce o problematiku konfliktu mezi velkými šelmami a hospodářskými zvířaty. Jeho autorem je Hnutí DUHA Šelmy a spolupracuje na něm s řadou chovatelů v oblastech výskytu velkých šelem, kteří se rozhodli bránit svá stáda ovcí a dalších hospodářských zvířat v rámci současné legislativy.
Chceme inspirovat další zájemce, kteří hledají cesty, jak lze dávný konflikt mezi zemědělcem a vlkem řešit v moderní kulturní krajině. Nabízíme proto přehled nejčastějších metod k ochraně stád a podrobnější popis modelových opatření, která chovatelé v Česku i v zahraničí využívají.
Protože o tématu vlků se často šíří řada dezinformací, cílem webu je především pomoci chovatelům a poskytovat objektivní informace. A to nejen o metodách ochrany, ale i o možnostech financování, správném postupu při vzniku škody, o množství škod v České republice a také o místech, kde vlci nejčastěji útočí.
Pokud byste měli zájem o více informací nebo chtěli představit vlastní způsoby ochrany, napište nám na info@ochranaovci.cz. Budeme rádi web rozvíjet a doplňovat.
Tento web byl spolufinancován Evropskou unií – Fondem soudržnosti v rámci Operačního programu Životní prostředí a Nadací EuroNatur.