cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs sv it cs de cs cs cs cs cs cs cs cs en fr cs cs fr cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sk de cs de cs de cs cs cs cs en cs cs cs sk sk cs cs sk cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Syn.: Hippophaë rhamnoides, Elaeagnus rhamnoides, Argussiera rhamnoides, Hippophaes rhamnoideum, Osyris rhamnoides, Rhamnoides hippophae
Dvoudomý, opadavý, trnitý, až 10 m vysoký keř nebo keřovitý stromek. Jeho borka je černohnědá, šupinatá, letorosty jsou nejprve stříbřitě chlupaté, později rezavé a na koncích trnité. Listy jsou střídavé, krátce řapíkaté, čárkovitě kopinaté, celokrajné, do 8 cm dlouhé a 2 až 8 mm široké, na svrchní straně hnědozelené, na spodní nahnědlé až žlutavě plstnaté. Květy jsou jednopohlavné, 4četné, hnědozelené, samčí vyrůstají v kláscích na bázi letorostů, jsou asi 3 mm široké, tyčinky mají 4, samičí vyrůstají po 2 až 5 ve svazečcích v paždí letorostů, oboje se rozvíjí ještě před rašením listů. Plodem jsou elipsoidní až kulovité, do 1 cm velké, oranžové, nepravé peckovice s tmavě hnědou až téměř černou peckou. Kvete v III až IV.
Pozn.: Na kořenech rakytníku se tvoří poměrně velké bakteriální hlízky, které mají schopnost poutat vzdušný dusík a zlepšovat tak půdu.
Na původních stanovištích osidluje pobřežní duny, horská suťoviště, horské louky, břehy horských potoků apod.
Původní je na pobřeží západní Evropy (na severu roste až po 68° severní šířky), v Alpách, Apeninách, v Karpatech, v Malé Asii, na Kavkaze, v pohořích Střední Asie a jižní Sibiře, v Mongolsku, v Himálaji, Tibetu a v horách severní Číny. U nás je podobně jako v mnoha dalších částech světa pěstován a místy zplaňuje, na území Čech byl prvně vysazen roku 1835 v Praze.
Užívají se plody (Hippophae fructus), olej (Hippophae oleum) i listy včetně menších větviček(Hippophae folium et stipites).
Plody obsahují asi 7 % oleje, cukry, organické kyseliny, pektiny, třísloviny, významné množství vitaminu C, vitaminy skupiny B, flavonoidy, vitaminy A, D, F, K a flavonoid rutin (vitamin P) a další biologicky aktivní látky. V ostatních částech rostliny je složení obsahových látek podobné, ale vše je v menším množství. V oleji je přítomno vysoké množstvá vitaminů a dále zejména alkaloid hippophein, ze kterého vzniká biologicky aktivní amin serotonin, jenž má účinky antidepresivní a protinádorové.
Rakytníkový olej napomáhá při regeneraci pokožky po popáleninách a omrzlinách i při některých kožních chorobách. Dále tlumí bolest, urychluje hojení ran, brán vnitřně napomáhá při vředech, střevních zánětech a působí i antiskleroticky. Vkapáván do oka (1 kapka 2x denně) léčí oční záněty nebo tlumí podráždění oka (např. po spadnutí smítka).
Ostatní části rakytníku jsou zdrojem vysokého obsahu nejrůznější vitaminů, posilují imunitní systém, působí jako tonikum, hojí sliznice, rozpouští hleny, napomáhají při léčbě potíží plicních, jaterních i kloubních, posilují oddolnost proti stresu a zbavují organizmus škodlivých zplodin látkové výměny (např. při revmatismu apod.).
Olej se podává 4x denně po malých lžičkách, v případě zevního použití 1x až 3x denně. Plody se užívají nejčastěji po usušení a rozemletí ve formě prášku 3x denně 1 čajová lžička. Z listů a kůry se připravuje nálev, jenž se pije 2x denně po šálku. Možná je i aplikace ve formě tinktury, která se podává 2x až 4x denně po 20 až 40 kapkách. Oblíbenou formou je rovněž rakytníkový sirup. Celá terapie rakytníkem by měla trvat zhruba 4 až 6 týdnů.
Z rakytníkových plodů lze připravovat kompoty, marmelády, sirupy, víno, likéry apod.
Plody se dále užívaly k barvení vlny, z listů a mladých letorostů se získavalo barvivo černé.
Jak bylo uvedeno již výše, jedná se o meliorační dřevinu zlepšující kvalitu půdy vhodnou k pěstování a na dosti znečištěných místech.
Rakytníkové dřevo se v minulosti užívalo např. k výrobě dýmek, kulečníkových koulí apod.
Jedná se o zcela mrazuvzdorný keř (snáší mrazy až do -45 °C), kterému vyhovuje vlhčí, ale dobře drenážovaná, neutrální až mírně kyselá a písčitá až drobně kamenitá půda a slunné stanoviště. Dobře však snáší i přechodné sucho, znečištěné ovzduší a zasolené půdy (a proto se hodí i pro městské výsadby nebo pro výsadby podél silnic a dálnic). Množí se semeny nebo řízky. Semena se sejí do studeného pařeniště co možná nejdříve po uzrání, důležitá je jejich stratifikace při teplotě okolo 4 °C po dobu asi 3 měsíců. Během jara a léta je možné množení polovyzrálými řízky nebo v pozdním podzimu tvrdými řízky. Množení hřížením se provádí v průběhu zimy. Koncem léta je vhodné rostlinu prořezat. Vzhledem k tomu, že se jedná o rostlinu dvoudomou, je nutné pro produkci plodů ve vzájemné blízkosti pěstovat současně samčí i samičí rostliny.
Starší komentáře návštěvníků těchto stránek:
(Tyto komentáře byly vloženy do původní verze tohoto webového herbáře a není možné už na ně přímo reagovat. Svůj příspěvek však mužete vložit dole.)
Bronislava napsal(a) dne 26.9.2014:
Rakytník pestujeme cca 4 kríčky, na jeseň ostriháme vetvičky aj s plodmi a dáme do mrazničky, po zmrznutí len otrasieme a spracujeme - rozmixujeme s cukrom a uložíme v chladničke. používame v zime do čaju namiesto citrónu a hlavne pri prechladnutí. Ostrihané kríčky však na ďalší rok neplodia, takže striháme kríky "na striedačku", t.j. polovicu kríkov striháme každý druhý rok. listy sa sušia na čaj. V obci Trdošovce pri Nových Zámkoch ho pestujú vo veľkom a predávajú výrobky z neho.
ilona.s napsal(a) dne 27.8.2013:
Mám ho druhym rokem a letos máme-měla jsem urodu.Postarala se o urodu Vrabčačí rodinka!! ale ochutnala aspon kousek ta moje rodinka :))Na přiští rok musíme natáhnout pletivo.
Jaroslav napsal(a) dne 19.6.2012:
Prosím o informaci, za jak dlouho začal Rakytník plodit. Já je mám asi 3 roky (rostlinky byly docela malé)a tak se mi zdá, že si budu muset počkat ještě dost dlouho. Děkuji
Anonym napsal(a) dne 10.6.2012:
Dobrý den. Máme na zahradě jeden keř samičí a jeden samčí, plodů je ohromné množství, nestačíme ani všechno spotřebovat. Ptáci na to nejdou na rozdíl od jiných plodin. prosím o radu jak nejlépe množit tuto ,rostlinu např. řízkováním. Plody uchovávám jednoduše zamražením a používám každé ráno několik kuliček před snídaním. Doporučuji. M.
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Juniperus communis - jalovec obecný
Prunus padus - střemcha obecná
Ginkgo biloba - Jinan dvoulaločný
Corylus avellana - líska obecná
Castanea sativa - kaštanovník jedlý
Thuja occidentalis - zerav západní
Elaeagnus angustifolia - hlošina úzkolistá
Laburnum anagyroides - štědřenec odvislý
Castanea sativa - Kaštanovník jedlý
Berberis vulgaris - dřišťál obecný
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v říjnu
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.