cs cs cs cs de cs cs rm pl cs cs cs cs cs eo cs cs pt it cs de cs cs cs cs pl cs pl cs cs cs cs cs cs cs cs cs it cs cs it de cs cs cs cs cs en cs cs cs cs en cs cs cs cs cs bar cs eo sl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sk en en cs cs en cs en en en en en en en cs cs cs cs cs cs it cs cs cs cs cs cs nds en cs
Akademie múzických umění v PrazeDivadelní fakultaFilmová a televizní fakultaHudební a taneční fakulta
FakultyCeloškolní nabídka volitelných předmětůVšechny předmětyNápověda
24 hodiny CVIČENÍ za celý semestr (45 minut), 82 až 102 hodin domácí příprava
Výsledky učení dané vzdělávací složky
Každý semestr je definován tématem, od kterého se odvíjí skladba hostů, workshopů a obsah diskuzí. Téma pomáhá rozběhnout semestr, udržovat soustředění a motivovat dialog.
Člověk a technologie, výroba, utopie, filter bubbles, edukativni obrat, participativní praxe, exkurze, budoucnost práce
Zadání si každý student důsledně hledá sám. Definování vlastních zájmů, autentických problémů, neopakovatelné citlivosti je základem práce umělce, studenta umění v této snaze podporuje kolektiv ateliéru. Klíčovým momentem v každém semestru je uvědomění si vakua, absence zadání, nutnost dohledat ve své zkušenosti nebo zájmu vlastní problém, ze kterého se dalším zkoumáním stane zadání.
Studenti jsou vedeni k uměleckému výzkumu jako zdroji témat i hloubce porozumění konkrétnímu problému. Umělecký výzkum je založen na hledání informačních a inspiračních zdrojů, dohledávání přesných detailů i obecných souvislostí. Umělecký výzkum je zároveň pracovním procesem založeném na neustálém sebevzdělávání, v prostředí atelieru e toto vzdělávání přirozeně aplikovatelné na celý kolektiv.
V ateliéru hledáme způsoby uvědomování si a uchopení přítomnosti. Proces je ve vzdělávání důležitější než dílčí výsledek. Cílem ateliérové debaty je naučit studenty mluvit nad rozpracovanými projekty, připustit si možnost změnit část své práce na základě zpětné vazby, nesoustředit se na konkrétní představu výsledku.
Prací se rozumí aktivní zabývání se aktuálním projektem. Práce může mít různé podoby: čtení, psaní, pozorování, přemýšlení, shromažďování (textového, vizuálního, fyzického) materiálu, fotografování, natáčení, práce se sérií fotografování, editování videa, práce ve 3d programu, telefonování, instalování...
Cloud je pamětí ateliéru. Zdroje, literatura, nápady, odkazy, které zazní na ateliérové schůzce jsou zaznamenávány v cloudu, kde zůstávají dostupné.
Předpoklady a další požadavky
Ateliér nové estetiky je prostředím pro sdílení, diskuzí, hledání, experiment a rozvíjení přemýšlení. Ateliér se orientuje na konfrontaci fotografie a nových médií, kterými se rozumí statický i digitální obraz, zvuk, instalace v kontextu současného umění, s důrazem na celou škálu možností distribuce fotografie a umění a nejširších společenských souvislostech. Studenti jsou vedeni k objevování vlastních témat a zpřesňování vlastního uměleckého jazyka za použití adekvátních postupů a technologií, vždy však s důrazem na současnost, nové problémy a možnosti.
1 – 4/Každý semestr je definován tématem, od kterého se odvíjí skladba hostů, workshopů a obsah diskuzí. Téma pomáhá rozběhnout semestr, udržovat soustředění a motivovat dialog.
Člověk a technologie, výroba, utopie, filter bubbles, edukativni obrat, participativní praxe, exkurze, budoucnost práce
Zadání si každý student důsledně hledá sám. Definování vlastních zájmů, autentických problémů, neopakovatelné citlivosti je základem práce umělce, studenta umění v této snaze podporuje kolektiv ateliéru. Klíčovým momentem v každém semestru je uvědomění si vakua, absence zadání, nutnost dohledat ve své zkušenosti nebo zájmu vlastní problém, ze kterého se dalším zkoumáním stane zadání.
Studenti jsou vedeni k uměleckému výzkumu jako zdroji témat i hloubce porozumění konkrétnímu problému. Umělecký výzkum je založen na hledání informačních a inspiračních zdrojů, dohledávání přesných detailů i obecných souvislostí. Umělecký výzkum je zároveň pracovním procesem založeném na neustálém sebevzdělávání, v prostředí ateliéru je toto vzdělávání přirozeně aplikovatelné na celý kolektiv.
9 – 12/ Realizace, adjustace a příprava prezentačního formátu pro klauzuru
Ateliér definuje jeho složení. Příchod každého prváka nebo odchod každého absolventa jej proměňuje. Podstatou výuky je dialog, sdílení informací, postřehů, zpětné vazby. Mezi pedagogem a studenty, mezi hosty a studenty, mezi studenty samotnými. Ateliér je malým sociálním celkem, ve kterém je možné hledat analogie k celospolečenský, politickým, ekonomickým dějům.
Účastní se schůzek a dění v ateliéru.
Pečlivě pátrá po vlastní motivaci.
Zajímá se o to, co ho zajímá.
Uvědomuje si vlastní zodpovědnost.
Snaží se pojmenovávat nové věci.
Učí se učit ostatní učit se.
Je kritický, je schopen čelit kritice.
Snaží se pojmenovávat nové věci.
Přizvaní hosté do ateliéru přinášejí nové impulzy a zároveň ateliér otevírají směrem k uměleckému provozu nebo reálné společenské situaci.
Doporučená nebo povinná literatura
Tomáš Dvořák, Temporalita (nových) médií Praha: NAMU, 2017
Filip Láb, Post-digitální fotografie, Karolinum, 2021
Tomáš Dvořák a kol., Epistemologie (nových) médií Praha: NAMU, 2018
Dalibor Knapp, Digitální etnografický slovník, Display, 2020
Bruno Latour: Stopovat a skládat světy s Brunem Latourem. Výbor z textů 1998-2013, tranzit.cz, 2016
Tiqqun — podklady pro teorii Dívky, Display, Ostravská univerzita – Fakulta umění, 2019
Vít Bohal, Elizabet Kovačeva (EDS.), (Xeno)feministická čítanka, Display, 2022
David Graeber, The Dawn of Everything: A New History of Humanity, Penguin Books, 2021
Keller Easterling, Medium Design: Knowing How to Work on the World, Verso, 2021
Brian O´Doherty, Uvnitř bílé krychle, tranzit.cz, 2014
Nicolas Bourriaud: Postprodukce, tranzit.cz, 2004
Timothy Morton, Hyperobjects, Philosophy and Ecology after the End of the World, University of Minnesota Press, 2013
Laurent de Sutter, Narcocapitalism: Life in the Age of Anaesthesia (Theory Redux), Polity, 2018
Timothy Synder, On Tyranny: Twenty Lessons from the Twentieth Century, Crown, 2017
Aaron Benanav, Automation and the future of work, Verso, 2020
Legacy Russell, Glitch Feminism, Veso, 2020
Adrianne Maree Brown, Pleasure Activism, AK Press, 2019
McKenzie Wark, Sensoria, Thinkers for the Twenty-first Century, Verso, 2020
Paul B. Preciado, Testo Junkie: Sex, Drugs, and Biopolitics in the Pharmacopornographic Era, The Feminist Press at CUNY, 2013