cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs sk sv it cs de cs cs cs fr cs cs sk cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs hbs_lat cs cs cs cs en cs es cs cs cs cs sk sk sk cs es cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Akacie1 neboli kapinice pravá (Acacia Verek2 Guill., Ac. Senegal Willd.) jest šedokorý stromek nebo bohatě větevnatý keř z čeledi prostoplátečných rostlin citlivkovitých (Mimosaceae), blízkých příbuzných s rostlinami motýlokvětými. Velice úhledné listy, opatřené na spodu řapíků místo palistů ohnutými krátkými trny, jsou dvakráte sudozpeřené, skládajíce se z čárkovitých, sivozelených, více méně lepkavých lístkův.
Z paždí listů vyrůstají stopkaté, válcovité, as 8 cm dlouhé klasy drobných, bledožlutavých, až skoro bílých, hustě směstnaných kvítků, které mají zvonkovitý 5zubý kalich, 5cípou korunu, četné jednobratré tyčinky a svrchní podlouhlý semeník protažený v nitkovitou čnělku. Většina květů však odkvete na plano a opadá.
Plody jsou tenké, dlouhé, smáčknuté lusky obsahující několik sploštělých, leskle černých semen.
Akacie pravá jest domovem v západní Africe, zejména v Senegambii; vyskytuje se však také ještě s jinými druhy v Africe severovýchodní, zvláště v poříčí hořejšího Nilu, na poloostrově Somalském, jakož i v Arabii.
V době trvalých dešťův, od července do října, tvoří se v kůře její klovatina. Když pak nastanou suché a horké východní větry, kůra dešťovou vodou nabotnalá se vysušuje a vznikají v ní trhliny, jimiž potom klovatina vytéká a tuhne v bledožlutou, někdy téměř bezbarvou massu - arabskou gumu (gummi arabicum). Mimo to vytéká klovatina z otvorů kůry, které vykousali zvláštní mravenci, aby mohli pod kůru uložiti vajíčka, jakož i z nářezů, které do kůry úmyslně učinili lidé, aby více klovatiny vyteklo.
Ztuhlou arabskou gumu sbírají domorodci holými rukami nebo ji seškrabují s větví dlouhými lžicemi, činíce si z ní zásoby. Jestiť v některých krajinách chudým domorodcům důležitou potravou a hlavním obchodním zbožím; do Evropy dováží se obyčejně v jutových pytlích po 80-90 kg.
V Evropě užívá se arabské gumy k účelům rozmanitým: V lékárnách ji přidávají do tekutých léků, aby zamezili usazování se nerozpustných prášků, upotřebují jí jako lepidla při výrobě pilulek atd. V tiskárnách jí zahušťují barvy pro potiskování látek, a jemnějších druhů užívají k appreturám krajek a tkanin hedvábných. Mimo to se jí upotřebuje ku přípravě akvarelových barev, v továrnách na inkoust, v kamenotisku, v cukrářství, v továrnách na likéry atd. V domácnostech užívá se rozpuštěné gumy arabské jako lepidla. K témuž účelu spotřebuje se jí zvláště mnoho na obálky a poštovní známky.
V obchodě rozeznává se celá řada odrůd gumy arabské dle toho, jak se ve vodě rozpouštějí (zda snadno či obtížněji, úplně či jen z části), jakou mají barvu a průsvitnost, v jakých se vyskytují kouscích a z jakých pocházejí stromů. Za nejlepší druh považuje se arabská guma pocházející z Kordofanu, poněvadž jest skoro čirá nebo světle nažloutlá jako víno, ve vodě se úplně rozpouští a nemá chuti ani zápachu.
Co týká se dějin gumy arabské, dlužno uvésti, že jí užívali hojně staří Egypťané ku přípravě malířských barev již od 16. století před Kr. a že také v starověkém Řecku byla dobře známa, jak možno souditi z lékařských spisů Hippokratových a z dějin Herodota. Z Řecka rozšířila se známost o arabské gumě do Italie a odtud do ostatní Evropy. Až do druhé poloviny 18. století dovážela se veškerá arabská guma pouze ze zemí východních, zvláště z Egypta. Byloť sice Evropanům už ve 14. století známo, že také v záp. Africe, na př. v Senegambii, rostou akacie dávající gumu, ale vyvážeti se počala arabská guma z těchto zemí teprve asi před 150 léty.
Falšování arabské gumy děje se nejčastěji klovatinami z třešní, švestek, broskví a jiných stromů mandloňovitých; v novější době dovážejí tyto klovatiny i do Evropy a to hlavně z Asie. Oproti gumě arabské všecky klovatiny ze stromů mandloňovitých rozpouštějí se ve vodě jen z části, ostatek pouze nabotnávají. Možno jich upotřebiti hlavně jen v tiskárnách kartounů.
Kromě akacie pravé dávají klovatinu nazývanou všeobecně -namnoze ovšem neprávem - gumou arabskou, ještě některé jiné druhy kapinic, z nichž buďtež uvedeny alespoň tyto:
a) Akacie arabská (Acacia arabica Willd.) - shoduje se ve všech vlastnostech s akacií pravou až na to, že má žluté květy směstnány do kulatých strboulů a lusky neobyčejně dlouhé, mezi semeny růžencovitě zaškrcované.
Roste hlavně v Arabii a ve vých. Africe, zvláště v Kordofanu a na poloostrově Somalském. Do nedávná mělo se za to, že veškerá guma arabská, dovážená do střední Evropy hlavně z egyptského města Alexandrie přes Terst, pochází právě z tohoto druhu kapinic, kdežto guma dovážená ze západní Afriky, hlavně ze Senegambie, přes Marseille a Bordeaux do Francie a přes Hamburk do Německa, že pochází z kapinice pravé. V novější době však bylo dokázáno, že vedle kapinice arabské jest to hlavně kap. pravá, která skýtá nejvíce a nejlepšího zboží nejen v zemích západoafrických, nýbrž i v Africe východní.
b) Akacie marocká (Ac. gummifera3 Willd.), od akacie arabské hlavně tím se lišící, že má lusky srpovitě prohnuté, dává špatnější druh klovatiny, jež se dováží nejvíce do Francie z pobřežního města Mogadoru v Marokku.
c) Akacie hustokvětá (Ac. pycnantha4 Benth.), rostoucí v jihových. Australii, poskytuje vedle kůry bohaté tříslem tak zv. gumu australskou, která jest sice tmavěji zbarvena nežli klovatiny africké a asijské, ale ve vodě se dokonale rozpouští. Dovážejí ji nejvíce do Anglie.
d) Také akacie česneková (Ac. farnesiana Willd.), jakož i akacie katechová (Acacia catechu Willd.) a velkotrnná ak. egyptská (Ac. seyal Del.), jež uvedeny jsou v odd. IX. a XII., dávají dobré klovatiny.
1Z řec. bodlina, vzhledem k trnitým větvím některých druhů.
2Tak zovou ji v západní Africe, kdežto v Africe východní ji nazývají hašab.
3Slož. z lat. gummi = guma, klovatina + ferre = nésti.
4Slož. z řec. hustý + květ.
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Astragalus creticus - Kozinec krétský
Laburnum anagyroides - štědřenec odvislý
Cytisus scoparius - janovec metlatý
Indigofera tinctoria - Indigovník barvířský
Amorpha fruticosa - netvařec křovitý
Acacia catechu - Akácie katechová
Acacia farnesiana - Akácie Farnesova
Spartium junceum - Vítečník sítinový
Vicia sativa - vikev setá
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v září
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.