cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs sv it cs de cs cs cs cs cs cs hu cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs sk cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Nopál1 obecný (Opuntia2 vulgaris Mill., Cactus3 opuntia L.) jest statná rostlina křovitého vzrůstu až přes 2 m vysoká, jejíž rozložené větve skládají se z podlouhle vejčitých, na plocho smáčknutých, dužnatých, v stáří však zdřevnaťujících článků. Z okraje hořejších článků vyrůstají velice sličné květy mající na spodním semeníku nepatrný kalich, ale za to bohatou korunu, složenou z několika kruhů žlutých, na vnější straně nachových plátků, a četné tyčinky.
Plody jsou vejčité bobule zasládle nakyslé chuti. Jsa domovem ve Střední Americe a v Záp. Indii, nopál obecný pěstuje se též hojně na ostrovech Kanárských, v Alžírsku a v jižní Evropě, zejména ve Španělích v okolí Malagy a Granady; místy též v jižní Evropě na skalách a zdech zplaňuje.
V tom smyslu, v jakém ostatní rostliny barvířské, nopál obecný rostlinou barvířskou není, anoť se z něho barviva nedobývá. Uvádí se však mezi rostlinami barvířskými proto, že na něm žijí samičky červce nopálového (Coccus cacti L.), vyssávající z dužnatých článků rostliny šťávu, která se pak v těle jejich mění v krásné červené barvivo karmínové.
Pro karmínové barvivo pěstovali v Mexiku nopál obecný a jemu podobný nopál červcový (Opuntia coccinillifera L.) od nejdávnějších dob. Nyní jsou největší pole nopálová v kraji Oaxaka, kde se červci na nopálech tak silně množí, že pokrývají větve rostlin téměř souvislými povlaky. Když bezkřídlé samičky dospějí, setrou je s větví a usuší na slunci, po případě v peci, čímž se změní ve svraskalá, šedá, bíle poprášená, polokulovitá zrnka, známá v obchodě pod jménem stříbrné neboli šedé košenilly. Nebo usmrcují s větví sebrané dospělé samičky v horké páře, od čehož samičky zčernají a říká se jim pak v obchodě košenilla černá. Asi 400 sušených samiček váží 1 g.
Obě košenilly jsou předmětem čilého obchodu, neboť se z nich připravují červené barvy nejen krásné, ale i velice trvanlivé (karmínová, nachová neboli purpurová, šarlatová, karmoisinová atd.). V obchodě rozeznává se několik druhů košenilly, z nichž nejlepší pověsti požívá košenilla dovážená ze středoamerické republiky Hondurasu a košenilla dovážená z ostrovů Kanárských, zvláště z Tenerify.
V novější době však obchod s košenillou vázne, poněvadž ji vytlačují lacinější barviva anilinová, zejména fuchsin.
Na konec dlužno připomenouti, že nopál obecný dává též jedlé, dosti chutné, občerstvující ovoce, které se vyznačuje tou podivuhodnou vlastností, že byvši požito dodává moči červené barvy.
P ozn. Před tím nežli Evropané poznali košenillu americkou, právě popsanou, připravovala se košenilla ze sušených samiček červce polského (Porphyrophora polonica L.), který žije zejména v Polsce na kořenech rozšířené polní plevele chmerku (Scleranthus). Poněvadž se řečený červec objevuje na kořenech chmerku nejhojněji kolem sv. Jana Křtitele, říkalo se mu též svatojanská krev. V Polsce jej sbíraly a pro obchod sušily hlavně děti a ženy nevolníkův. Dnešního času upadla ovšem tato polská neboli německá košenilla v úplné zapomenutí.
1V Mexiku zovou tuto rostlinu nopalnochotzli.
2Dle řeckého města Opunta, v jehož okolí rostly za času Pliniových rostliny skýtající sladké ovoce.
3Jménem kaktos rozuměli ve starověkém Řecku nejspíše artyčok.
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Agave americana - Agáve americká
Aloe vera - Aloe pravá
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v říjnu
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.