cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs pt cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs pl sv it cs de cs cs cs cs cs cs cs fr cs pl cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs pl cs cs cs sk sk cs en pt cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fi cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl pt cs cs cs cs cs cs cs en de cs
Podzemnice olejná (Arachis1 hypogaea2 L.) vyhání z jednoletého kořene obyčejně několik tupě čtyřhranných, pýřitých, asi 3 dm dlouhých lodyh, z nichž postranní jsou položeny a kořenují. Střídavé listy jsou sudozpeřené, skládajíce se ze dvou, řidčeji ze tří párů vejčitých, celokrajných lístkův, a ke spodinám jejich řapíků přirůstají úzké palisty.
Květy vyrůstající v paždích spodnějších listů jsou přisedlé. Poněvadž však mají trubku kališní stopkovitě súženou, až 6 cm dlouhou, zdá se, jako by byly dlouze stopkaté. Trubka kališní rozšiřuje se na konci v pohárek, do něhož jest vetknuta žlutočervená motýlovitá koruna a 10 (někdy jen 9) jednobratrých tyčinek. Na dně trubky kališní jest semeník súžující se v tenkou, velice dlouhou čnělku.
Po odkvetení všechny části květní zaniknou kromě semeníku, z něhož se posléze vyvine luskovitý plod. Ale podivno, plody vyvinou se řádně jen tenkráte, byly-li semeníky zatlačeny do země. Aby se semeníky odkvětajících květů do země dostaly, počnou se pod nimi vyvinovati stopkovité plodonoše, které se více a více prodlužují, dosahujíce délky často až 20 cm; ohýbajíce se k zemi, plodonoše postrkují semeníky, po případě mladičké lusky před sebou, až je zatlačí úplně do země, kde také lusky později ve hloubce 3-6 cm dozrávají.
Zralé lusky jsou válcovité, 2-3 cm dlouhé a 1 cm široké, kožovité, na povrchu síťkovaně žilkované. Obsahují nejčastěji po dvou, řidčeji po třech semenech, což možno poznati už dle vnějšku, anyť jsou mezi semeny více méně zaškrceny; nejsou-li lusky zaškrceny, obsahují jen po jednom semenu.
Semena jsou podlouhlá, asi tak veliká jako lískové oříšky, barvy nejčastěji červené nebo hnědé. Vedle bílkovin, cukru a jiných látek více méně podřízených obsahují vždy značné procento tučného oleje, od něhož chutnají podobně jako lískové oříšky, ale ovšem se zvláštní příchutí po fazolích.
Ačkoli podzemnici pěstují dnes největší měrou v horké západní Africe a v teplé Asii, zejména ve Vých. Indii, Číně a Japonsku, přece původní vlast její dle nejnovějších výzkumů dlužno hledati v Jižní Americe, zvláště v Brasilii, poněvadž tam v některých krajích roste planě a to na místech, kde ji nikdy nikdo nepěstoval. Mimo to byly v Brasilii objeveny vedle podzemnice olejné ještě jiné druhy tohoto rodu planě rostoucí, které v jiných světa dílech dosud pozorovány nebyly.
Také v jižní Evropě podzemnice olejná zcela dobře se daří, jak o tom svědčí rozsáhlé kultury její v okolí španělských měst Malagy a Valencie, v jižní Francii a v některých krajinách Itálie.
Kde tomu teplé podnebí dovoluje, možno podzemnici pěstovati skoro v každé půdě, vyjímajíc půdy příliš těžké a příliš vlhké. Nejlépe ovšem daří se jí v půdě lehké, hlinité a vápenité. Rozmnožování děje se semeny, která se zasazují nehluboko do zorané půdy ve vzdálenostech 6-12 dm. Pokud rostliny půdu samy nezakryjí, nutno mezi nimi pečlivě odstraňovati plevel -jiných prací pěstování podzemnice nevyžaduje.
Sklizeň lusků do země zarytých může nastati až tehdy, když rostlina zahynula. V tu dobu se podzemní část rostliny vykopává, zbavuje se hlíny a lusky se po několik dní ponechají na slunci, aby dobře vyschly, poněvadž v opáčném případě semena v luskách snadno plesnivějí.
V tropech požívají semen podzemnice buď syrových nebo pražených nebo rozmanitě upravených. Největší část se jich však spotřebuje na olej, jehož z nich možno vytěžiti 20-50% dle toho, z jaké krajiny pocházejí. Čím teplejší jest krajina, ve které semena dozrála, tím více oleje obsahují. Nejlepší olej je ten, který se ze semen dostává prvním lisováním za studena. Jest úplně čirý, libé vůně a jemné chuti, tak že se vyrovná oleji olivovému a také se ho jako oleje olivového upotřebuje k maštění pokrmů. Olej z druhého lisování, jemuž se napomáhá horkou vodou, jest už více méně znečištěn a k maštění pokrmů se nehodí. Za to upotřebuje se ho hojně do mýdel a k účelům technickým.
Výtlačky, které po vylisování oleje ze semen podzemnicových zbudou, krmí se znamenitě dobytek. Ve Španělích připravují z nich, promíchávajíce je s mletým kakaem, cukrem a kořením, laciný druh čokolády, kterou se živí hlavně chudina.
Do Evropy dovážejí semena podzemnice většinou „neloupaná“, t. j. ještě v luskách, nejvíce ze záp. Afriky a to hlavně do jihofranc. města Marseille, kde z nich lisují olei. Průměrný roční dovoz podzemnicových semen do Marseille páčí se na půl millionu metr. centů. Ale také do Londýna, Hamburku a Terstu přivážejí se semena podzemnice olejné a to nejenom ze západní Afriky - odkudž ovšem přichází zboží nejlepší, poněvadž olejem nejbohatší - nýbrž i z Egypta a z teplé Ameriky, zvláště z Argentiny a jižních Spojených Států.
V novější době prodávají podzemnicové lusky i semena sama jakožto pamlsek také u nás pod různými jmény; říkajíť jim burské, transvalské, čínské nebo zemní oříšky anebo zemní mandle, zemní kaštany.
1Pod tímto jménem uvádí Plinius jakousi luštinatou rostlinu egyptskou.
2Slož. řec. pod + země.
Nemáte oprávnění psát komentáře.
Arachis hypogaea - podzemnice olejná
Nigella damascena - černucha damašská
Fagopyrum esculentum - pohanka obecná
Sesamum indicum - sezam indický
Pisum sativum - hrách setý
Humulus lupulus - chmel otáčivý
Galega officinalis - jestřabina lékařská
Solanum tuberosum - lilek brambor
Medicago sativa - tolice setá
Melissa officinalis - meduňka lékařská
Plané rostliny podle doby květu
Rostliny kvetoucí v září
Jedovaté a halucinogenní rostliny
Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí
Názorná květena zemí koruny české
Český herbář z roku 1899
Komentář k článku Okvětí (perigon, perigonium):
Potřebujeme více druhů rostlin s okvetim!! [komentovat]
Komentář k článku Lewisia cotyledon - levisie květnatá:
Prosím, chtěla bych koupit semínka lewisií. Poradí mi někdo kde se prodávají, popř. kdo je má a chce prodat a může je poslat [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
Jméno je odvozeno od sápy = Phlomis. Koncovka "ides"je odvozený tvar od "eidos", tj. podoba. Phlomoides pak značí "podobající se sápě". Patrně tím byl zamýšlen tvar nesbíhavých listů na lodyze. [komentovat]
Komentář k článku Verbascum phlomoides - divizna sápovitá:
co prosím zunamená sápovitá rostlin,konkrétně u divizny se objevuje tento název..ODKUD PRAMENÍ?děkuji [komentovat]
Komentář k článku Senecio ovatus - starček Fuchsův:
stará německá důchodkyně sousedka už před 50 lety, když mi s ním léčila 14 dní hnisající oteklý "ukopnutý" palec. Od té doby s ním tahám hluboko zapíchnuté třísky, hnis při tzv. silničním lišeji, tj. písek hluboko v ... [přečíst celé, komentovat]
Komentář k článku Pachypodium lamerei - pachypodium:
Začali mi opadavat listy teď v létě jsou konce černé a pak je list žlutý jako suchý a upadne co stim je přelitá? A ještě nedá se v létě dát ven na zahradu na slunce jako Kaktusy tak dávám. [komentovat]
Komentář k článku Pachystachys lutea - tlustoklasec žlutý:
prosim vas ma niekto tuto rastlinku napredaj? [komentovat]
Licence: Fotografie a texty umístěné na těchto stránkách je možné pro nekomerční účely bezplatně použít v rámci sítě internet, pokud bude uveden autor (včetně aktivního odkazu na tento web) a pokud do díla nebude jakkoliv zasahováno. Jedná se tedy o licenci CC BY-NC-ND (Uvedení autora - Pouze nekomerční užití - Žádné modifikace).
Jakékoliv jiné použití fotografií a textů je možné až po vzájemné dohodě s autorem a zpravidla za úhradu. V případě zájmu o takové použití, prosím, kontaktujte autora.
Také si, prosím, přečtěte Zásady ochrany osobních údajů a soubory cookie.
Aniž bychom se chtěli chlubit, je tento web archivován Národní knihovnou ČR, aby byl uchován na věčné časy.