cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en sk cs fr pl cs en de cs cs cs cs cs en cs en en cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs en cs cs cs cs cs en cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs tr cs cs cs es cs cs cs tr cs de cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs
Argumentář k novele zákona o rozpočtovém určení daní a návrh zákona k RUD ke stažení - Starostové a nezávislí
Logo a grafika ke stažení
Starostové a nezávislí ve Vaší obci
Hlavní stránka O nás RUD Argumentář k novele zákona o rozpočtovém určení daní a návrh zákona k RUD ke stažení
Co je to rozpočtové určení daní (RUD)?
Zákon a příslušná vyhláška stanovuje, podle jakého klíče se rozděluje výnos sdílených daní mezi stát, státní fondy, obce a kraje. Dále upravuje, jak se rozdělují prostředky pro konkrétní obce a kraje. Novela zákona o RUD, o které pojednává tento argumentář, se zabývá rozdělením sdílených daní mezi konkrétní obce. Novelu v brzké době projedná vláda.
Co jsou sdílené daně?
Jedná se o daně, jejichž výnos se rozděluje mezi různé subjekty veřejného sektoru (stát, obce…) podle určitého klíče. V našem případě jde o příjmy obcí:
- 21,4 % z celostátního výnosu DPH
- 21,4 % z celostátního výnosu daně z příjmů fyzických osob (DPFO) ze závislé činnosti (zaměstnanců) a funkčních požitků
o dalších 1,5% z této daně se mezi obce dělí podle místa výkonu práce zaměstnanci (podle podílu na počtu zaměstnanců v ČR)
- 21,4 % z celostátního výnosu DPFO vybírané srážkou (např. úroky, dohody o provedení práce)
- 21,4 % z 60 % celostátního výnosu DPFO od OSVČ (podnikatelů)
o dalších 30 % výnosu ze záloh podnikatele dle trvalého bydliště
- 21,4 % z celostátního výnosu daně z příjmů právnických osob (hlavně podniků)
Jak se sdílené daně rozdělují mezi obce?
Výše uvedené daně představují více než polovinu příjmů obecních rozpočtů. Příjmy pro obce se rozdělují na základě následujících kritérií:
- Praha, Brno, Ostrava a Plzeň mají speciální koeficienty
- 3 % prostý počet obyvatel, resp. podíl počtu obyvatel obce na celkovém počtu obyvatel v ČR
- 3 % rozloha obce, resp. její podíl na rozloze ČR
- 94 % dle přepočteného počtu obyvatel; zde se počet obyvatel násobí koeficienty dle čtyř velikostních kategorií
Kromě toho existují dva motivační prvky
- dalších 30 % výnosu ze záloh DPFO od OSVČ dle trvalého bydliště je příjmem rozpočtu konkrétní obce
- dalších 1,5 % DPFO ze závislé činnosti se dělí dle podílu počtu zaměstnanců na celkovém počtu zaměstnanců v ČR
Proč chceme RUD měnit?
Současný systém způsobuje, že existují velké rozdíly ve sdílených daňových příjmech na obyvatele. Nejvyšší má Praha, cca 30 tisíc, nejnižší obce v kategorii 2000 – 5000 obyvatel, průměrně 6800 Kč. Tento rozdíl chceme zmírnit tak, jak je ve vyspělých zemích obvyklé, tedy na cca trojnásobek. Jedná se o plnění volebního programu TOP 09 a STAN i programového prohlášení vlády. Dále považujeme za neudržitelnou situaci, kdy 4 největší města v republice, kde žije pětina obyvatel, pobírá téměř polovinu příjmů ze sdílených daní. Současný systém financování obcí navíc neumožňuje udržet mnoha obcím minimální standard veřejných služeb. Chceme taktéž dostát závazkům z Evropské charty místní samosprávy, podle které mají mít všechny přiměřené příjmy k financování své výdajové povinnost.
Jak se RUD mění?
Fakticky by došlo k posílení příjmů všech obcí s výjimkou 4 největších měst. Nejvíce by si polepšily v současnosti nejchudší obce v pásmu 2000 – 10000 obyvatel. Konkrétně:
- Upravují se kritéria rozdělování: 80 % přepočtený počet obyvatel, 10 % prostý počet obyvatel, 7 % nové kritérium počet žáků MŠ a ZŠ, 3 % rozloha obce
- Do sdílených daní se převede kromě dotací na ZŠ a MŠ převede 7 mld. Kč z národních dotačních programů: posílí se samostatnost obcí, sníží se administrativní náklady a riziko korupce.
- Praze se ponechává zvláštní koeficient, ale přichází o 2,2 mld. Kč. Brno, Ostrava, Plzeň ztrácí zvláštní koeficient, ale vytváří se pro ně velikostní kategorie, vlivem toho každé z nich přichází cca o 900 mil. Kč.
Jaký je stav projednávání a od kdy by měly změny nabýt účinnosti?
V červenci tohoto roku poslalo Ministerstvo financí (MF) návrh do vnějšího připomínkového řízení. Po vypořádání připomínek byl návrh odeslán v říjnu k projednání ve vládě. Pokud bude další legislativní proces probíhat standardně, účinnost novely by měla přijít 1. ledna 2013, tedy ovlivní rozpočty obcí v roce 2013.