cs cs tr es es cs cs cs cs fr fr en cs sk cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs it cs cs en cs cs cs cs cs cs de cs id cs cs fr fr en cs tr es es id cs cs fr fr en cs cs cs cs cs cs
Itinerář milovníků umění obohatila koncem minulého roku nová výstava Muzea umění Olomouc, mapující zálibu opatů Strahovského kláštera ve sběratelství. Jde o vůbec první reflexi tohoto fenoménu sestavenou z premonstrátských sbírek. Na rozdíl od Prahy, kde plakáty lákají návštěvníky na téměř diskontní expozici Národního památkového ústavu, se Olomouc nemusí holedbat kvantitou, přichází totiž s kvalitou.
Současné výstavní plány českých sbírkotvorných institucí stále více dokazují, že za dobrými projekty je třeba vyrážet úplně jinam než do Prahy nebo do Brna. Právě Muzeum umění Olomouc již několik let přesvědčuje, že plavba mimo hlavní proud se skutečně vyplácí. Expozice v Arcidiecézním muzeu s názvem SPECULUM MUNDI: Sběratelství kláštera premonstrátů na Strahově totiž překonává současnou záplavu galerijní šedi.
Reprezentativní vzorek z církevní kolekce zaplnil prostor Galerie a schodišťové haly bývalého kapitulního děkanství. Hned u vstupu do Galerie vítá návštěvníky strahovský opat Jeroným Josef Zeidler na portrétu od Jana Adolfa Brandeise (1864). Byl to on, kdo v roce 1846 získal pro premonstrátský řád poutní místo Svatý kopeček u Olomouce. Vytvořil tím „moravské“ pouto s pražským klášterem a zároveň odpověděl na otázku, proč je projekt realizován v Olomouci. Zeidler zaujímá čestné místo i z jiného důvodu. Stál u vzniku umělecké sbírky, především obrazárny. První sál je proto věnován obrazům a uměleckému řemeslu.
Mezi díly z 15. – 19. století vynikají chef-d’oeuvry Petra Brandla či Gaspara Dizianiho, stejně jako málo známý Pohled na Prahu od Podolí od Ferdinanda Lepié (1856). Na pomezí výtvarného umění a řemesla pak stojí soubor dvanácti lastur s malovanými postavami světců. Dosud opomíjené dílo bylo identifikováno jako práce dvorního malíře opatů kláštera v Plasích Jakuba Antonína Pinka (1731) a představuje jeden z několika nových objevů.
Další místnosti dominují mince, řády a vyznamenání z numismatické sbírky a sbírky přírodnin z kabinetu kuriozit. Skrze exponáty ze sféry hudebnin, grafiky a kresby pak vede cesta k poslednímu sálu s proslulou Strahovskou knihovnou. Že se jedna z největších soukromých knihoven stále rozrůstá, dokazuje například gotická iluminovaná kniha Liber sextus Decretalium, která je novodobým darem z 90. let 20. století z františkánského kláštera v Kadani.
Chyba se vloudí, exponáty bloudí
Kdo očekává v přítmí Galerie lesk liturgických předmětů, bude muset vystoupat o poschodí výš. Výstava se nevešla do společných prostor. Pokračování je proto umístěno ve schodišťové hale, kde je kromě obrazů, růženců apod. umístěna opatská berla z kláštera v Donauwörthu (1722), monstrance z Doksan (1739) nebo spona na pluviál z konce 18. století. Až nenápadným dojmem působí pektorální hodinky ve tvaru kříže (1620).
V kontrastu ke klenotům jsou umístěny novodobé akvizice výtvarného umění, které vnáší do myslí návštěvníků zmatek. Přesvětlená schodišťová hala, navíc odtržená od celku, liturgickým skvostům vyloženě nesluší. Návštěvníci v hale tápou a postrádají informace. Chybí textový panel, který by vše vysvětlil a uvedl do souvislostí. Pektorálních hodinek, jež lákají na výstavu na každé reklamní ploše ve městě a jež jsou tváří mediální kampaně, si na malém kovovém podstavci málem nevšimnete. Zcela chybí bohatá sbírka liturgických textilií. Přes původně dobrý pocit odchází část návštěvníků překvapená a vytržená z kontextu.
Zklamání naštěstí dostatečně vynahradí katalog. Vynikajícím grafickým zpracováním z ruky Beaty Rakowské i vysokou tiskovou kvalitou potěší nejednoho laika i odborníka. V devíti kapitolách je přiblížen vývoj kláštera i prezentovaných sbírek. Stručné a dobře čitelné texty jsou podobně jako katalogová hesla oproštěny od lingvistického patosu cizích slov a odborných termínů, což zvyšuje jejich čtenářskou i vědeckou hodnotu.
Pokud přehlédneme nešťastný závěr instalace, můžeme říci, že autorskému týmu Libor Šturc a Helena Zápalková se podařilo z velkého množství sbírkových předmětů vybrat dobrý vzorek. Ač je spektrum exponátů velmi široké, je v jejich selekci patrná snaha o udržení jasných a smysluplných linií. SPECULUM MUNDI zároveň nevnucuje ohranou písničku o přinášení nových kontextů v umění a předkládá díla v jejich prosté kráse, hovořící za vše.
publikováno na Artalk.cz 13/02/2015:
Z pokladů kláštera na hoře Sion
Všechna práva vyhrazena. Bez předchozího písemného souhlasu autora je zakázáno jakékoliv další užití nebo distribuce publikovaného materiálu.
Označeno Artalk.cz, Libor Šturc, Muzeum umění Olomouc, Recenze výstav, Strahovský klášter
22 odstínů šedi: od klasicismu k romantismu v Národní galerii
Baroko pro oko, tentokrát v Plzni
Napsat komentář Zrušit odpověď na komentář
Vaše e-mailová adresa nebude zveřejněna. Vyžadované informace jsou označeny *
Uložit do prohlížeče jméno, e-mail a webovou stránku pro budoucí komentáře.
PhDr. Jan Štěpánek, Ph.D.
Narodil se v roce 1983. Po studiu výtvarné kultury na Západočeské univerzitě v Plzni pracoval v Moravské galerie v Brně. Později působil například v pražském Rudolfinu, na ČVUT v Praze nebo v časopisu Propamátky. Nyní uplatňuje své zkušenosti ve vlastním projektu CLOCK GALLERY. Odborně se zabývá hlavně kulturní historií české šlechty 17. – 19. století a na svém kontě má několik výstav a publikací. Dlouhodobě se podílí na vědeckých i populárně-naučných projektech, jako například na archivních rešerších v rámci NAKI nebo dramaturgii festivalu Procházky uměním. Spolupracuje například s rodinnými sbírkami Sternbergů, Národním památkovým ústavem či Správou Pražského hradu. Roku 2018 dokončil doktorské studium dějin umění na Univerzitě Karlově.
Andrea Steckerová Artalk.cz Baroko Dana Stehlíková Filip Plašil Ian Kennaway Irena Bukačová Jan Adolf Vítek Jan Bradna Jan Luštinec Jan Štěpánek Jilemnice Jitka Petřeková Kavánova galerie Krkonošské muzeum v Jilemnici Libor Šturc Manětín Marcela Rusinko Marie Nostitz-Rieneck Mariánská Týnice Muzejní pedagogika Muzeum umění Olomouc Městské muzeum Polná Národní galerie v Praze Národní památkový ústav Památková péče PROPAMÁTKY Recenze výstav Renesance Rozhovor Salmovský palác Sběratelství Strahovský klášter The Friends of Czech Heritage The National Trust Užité umění Vzdělávání Vít Vlnas Zejdlicové ze Šenfeldu Záboří nad Labem Zámek Hořovice Západočeská galerie v Plzni Západočeské muzeum v Plzni Štěpán Vácha Šárka Leubnerová
Archiv Vybrat měsíc Červen 2022  (1) Duben 2021  (1) Červenec 2020  (1) Květen 2020  (1) Listopad 2019  (1) Únor 2019  (1) Říjen 2018  (1) Červen 2018  (1) Červen 2017  (1) Prosinec 2016  (1) Duben 2016  (1) Prosinec 2015  (1) Únor 2015  (1) Listopad 2014  (1) Říjen 2013  (1) Srpen 2013  (1) Březen 2013  (1) Listopad 2012  (1)