cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs cs cs pl cs cs cs cs en cs cs de cs de cs cs cs cs cs cs cs cs cs en cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs sk cs en cs zh cs fr cs cs en
Kurzarbeit - V souvislosti se současnou situací se mnoho podnikatelů začíná potýkat s tím, že nejsou schopni zajistit svým zaměstnancům dostatečné množství práce.
Problematika nedostatečného množství práce zaměstnavatele, někdy hovorově označovaného jako „kurzarbeit“, je řešena v § 209 zákoníku práce a v § 115 zákona o zaměstnanosti. Právní úprava přitom rozlišuje dva případy podle toho, zda u zaměstnavatele působí či nepůsobí odborová organizace.
Jak postupovat, když u zaměstnavatele nepůsobí odborová organizace?
Zaměstnavatel může v případě, že nemůže zaměstnanci přidělovat práci v rozsahu stanovené týdenní pracovní doby, stanovit vnitřním předpisem, že zaměstnanci bude poskytnuta náhrady mzdy minimálně ve výši 60% průměrného výdělku. Snížená náhrada mzdy však může být poskytnuta pouze za dobu, kdy zaměstnanec nepracuje.
Vnitřní předpis musí být vydán písemně a musí obsahovat tyto údaje:
konkrétní důvod částečné nezaměstnanosti (musí se jednat o důvod objektivní, který nezávisí na vůli zaměstnavatele, např. omezení výroby odběratele výrobků nebo služeb nebo ukončení činnosti odběratele výrobků nebo služeb) – např. krizové opatření vlády 211 ze 14. 3. 2020;
datum, od kterého bude vnitřní předpis účinný;
dobu jeho platnosti, přičemž pokud by měl být vnitřní předpis vydán na dobu určitou, tato by neměla být kratší než 1 rok.
Obecně pak platí, že zaměstnanci musí být s vnitřním předpisem předem seznámeni a musí být vypracován tak, aby jím nebyla porušena povinnost rovného zacházení se zaměstnanci stejných skupin.
Jak postupovat, když u zaměstnavatele působí odborová organizace?
Pokud u zaměstnavatele působí odborová organizace, výši náhrady mzdy stanoví dohoda s odborovou organizací (opět musí činit nejméně 60% průměrného výdělku).
Co může zaměstnavatel obdržet od státu?
Za splnění níže uvedených podmínek může zaměstnavatel získat příspěvek od státu v případě, kdy: (i) nemůže přidělovat zaměstnanci práci v rozsahu nejméně 20% stanovené týdenní pracovní doby (tj. při 40 hodinovém pracovním týdnu alespoň 8 hodin v týdnu), (ii) uzavře s Úřadem práce dohodu, která musí být předem schválena vládou (která však nemá povinnost souhlas udělit), (iii) již poskytuje zaměstnanci náhradu mzdy pro některou z překážek v práci (z důvodu prostojů nebo z důvodu částečné nezaměstnanosti), (iv) se zaváže, že se zaměstnancem po dobu poskytování příspěvku nerozváže pracovní poměr.
Od uzavření dohody s Úřadem práce zaměstnavatel poskytuje zaměstnanci náhradu mzdy ve výši nejméně 70% průměrného výdělku (z toho pak 50% hradí zaměstnavatel a následně 20% stát). Příspěvek může být poskytován nejdéle po dobu 6 měsíců s možností jednoho opakování o stejnou dobu, vláda může v odůvodněných případech nařízením stanovit delší dobu poskytování příspěvku.
Vláda stanoví nařízením začátek a konec období, ve kterém lze o příspěvek požádat, důvody, pro které může být poskytnut a některé další podmínky, které umožní identifikovat příčinnou souvislost mezi situací zaměstnavatele a poskytnutím příspěvku.
S ohledem na aktuální situaci lze předpokládat, že tento nástroj aktivní politiky zaměstnanosti bude  vládou aktivován a dohody schvalovány, a proto doporučujeme se na možnost čerpání příspěvku začít připravovat.