cs es en es de sv cs cs cs cs cs es cs it cs cs cs cs cs cs it es cs pt cs pl nl cs en cs fr cs cs en cs cs de cs cs cs cs cs cs de en nds es cs cs cs hbs_lat cs cs hbs_lat cs cs en fr cs pl cs en es es cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs cs fr cs en cs en es es cs cs fr cs en cs en es es cs cs fr cs en cs en es es es cs cs en cs it cs pt cs cs cs cs fr cs cs cs de de cs cs ru
Za měsíc by měla do éteru vstoupit první česká komerční zpravodajská televize. Program Z1 bude první vážnější konkurencí veřejnoprávního zpravodajského kanálu ČT 24 a je vidět, že Kavčí hory se jeho příchodu obávají.
ČT 24 vznikla v květnu 2005 a první dva roky existence ji sledovalo necelé půlprocento diváků. A to i přesto, že se postupně dostala do základních omezených nabídek většiny kabelových společností, provozovatelů televize přes pevnou telefonní linku a na satelitu vysílala nekódovaně, tedy pro naprosto všechny diváky. Teprve spuštění zemských digitálních vysílačů v Brně, Ostravě a zejména v Ústí nad Labem přinesly ČT 24 větší počet diváků: od loňského října se stabilně drží nad jedním procentem podílu na sledovanosti.
Abychom věděli, o jakých číslech se bavíme, pak jedno procento znamená v absolutních číslech necelých devadesát tisíc diváků. Více než jednoprocentní podíl na trhu znamená, že ČT 24 denně sleduje v průměru téměř sto tisíc lidí. Je to hodně, nebo málo, a vyplatí se vysílat pro tak malý okruh diváků? Pro veřejnoprávní televizi, která používá ČT 24 jako zpravodajský servis pro své další programy, zejména analogové stanice ČT 1 a ČT 2, určitě ano. U komerční televize je tak malé číslo na pováženou.
Televize Z1 plánuje podchytit jedno až tři procenta diváků. Aby se jí při tak malé sledovanosti vyplatilo vysílat, musí se zaměřit na lukrativnější cílovou skupinu. V případě Z1 jsou takovými diváky podnikatelé, manažeři a lidé s rozhodovacími pravomocemi. Za vše mluví ústřední slogan programu: My informujeme, vy rozhodujete. Specializované ekonomické zpravodajství, ale také odlehčené rozhovory, dokumenty a určité typy reality show mohou přitáhnout kmenové diváky ČT 24, docela jistě ale zaujme mnohem víc lidí než veřejnoprávní televize.
K tomu však bude nutné, aby se diváci k tomuto programu vůbec dostali. Slovenská zpravodajská televize TA3, s níž chce Z1 úzce spolupracovat a původně patřila jejímu majiteli, investiční skupině J&T, oslovovala po první dva roky své existence také okolo jednoho procenta diváků. Diváci se k ní dostali pouze přes kabel a satelit. Později se TA3 podařilo získat oprávnění pro pozemní analogové vysílání v Bratislavě a dostala se do zkušebních digitálních sítí na středním a východním Slovensku. Sledovanost se téměř zdvojnásobila.
Z1 si tento fakt uvědomuje, takže kromě satelitu, kabelu a IPTV chce od začátku v největších aglomeracích vysílat pozemně – přes digitální vysílače. Kromě Prahy bude takto dostupná v Brně, pravděpodobně i v Ostravě a Plzni. To už je srovnatelné pokrytí jako u digitální sítě, v níž nyní vysílá ČT 24 (ta pokrývá signálem 48 procent území České republiky a 43 procent obyvatel), ale ani tak nemůže počítat s tím, že by mohla oslovit více než tři procenta diváků.
Své by mohli říkat provozovatelé zpravodajských kanálů v sousedním Polsku. V září 2001 zde začala vysílat vůbec první čistě zpravodajská televize ve střední Evropě, soukromý kanál TVN24. Dodnes jej nelze přijímat jinak než po kabelu a na satelitu, TVN24 je ale dlouhodobě nejsledovanější neterestrickou televizí, tedy programem, který nevysílá přes pozemní vysílače. Podíl diváků sice není nijak závratný, opět něco přes jedno procento, ale v zemi, která má čtyřnásobně víc obyvatel, se pro takovou televizi hledají inzerenti mnohem lépe než v desetimilionovém Česku.
Polsko má už tři zpravodajské kanály
Polsko je unikátní také v tom, že na jeho trhu fungují už tři zpravodajské televize a čtvrtá by měla odstartovat letos. Majitelé TVN24 loni spustili ekonomický kanál TVN CNBC Biznes, společný projekt s evropskou verzí americké zpravodajské stanice CNBC. Na podzim 2007 následovala veřejnoprávní Polská televize s kanálem TVP Info, který je svým způsobem unikátní, protože vysílá celoplošně z analogových pozemních vysílačů. Jak se mu to mohlo podařit, když ani v Polsku není analogových kmitočtů pro televizní vysílání nazbyt?
Polská televize jednoduše přeformátovala svoji regionální síť TVP3. Převedeno do českých reálií, je to podobné, jako kdyby se z analogového programu ČT 2 náhle stala zpravodajská ČT 24 a pokrývala před devadesát procent území z klasických analogových vysílačů. Na letošek plánuje start vlastního zpravodajského kanálu nejsledovanější polská komerční televize Polsat. Stanice Polsat 24 se dostane pouze do kabelových rozvodů a na satelit, Polsat by ji ale časem chtěl zařadit do některého z pozemních digitálních multiplexů.
Vlastní zpravodajskou televizi má také Maďarsko. Soukromý kanál Hír TV vysílá rovněž pouze po kabelu a satelitu a nedosahuje více než dvouprocentní sledovanosti. Rakousko zpravodajský kanál nemá a ani neplánuje. Naši jižní sousedé jsou ale ve specifické situaci, protože diváci kromě veřejnoprávní televize ORF a komerčního kanálu ATV+ hojně přijímají přes satelit německé televizní programy s „rakouskými zpravodajskými okny“. Navíc z Německa vysílají dva soukromé zpravodajské kanály n-tv a N24, a také veřejnoprávní ZDF Infokanal a parlamentní kanál Phoenix.
Má televize ještě smysl?
Mimochodem, parlamentní televizi měla do loňského léta také Česká republika. Satelitní program 24cz, vlastněný realitním magnátem Milošem Červenkou, skončil poté, co obchodní partner majiteli obstavil účty kvůli nesplacenému úvěru. Bez vydatných finančních injekcí od vlastníka by ale 24cz skončila výrazně dříve. Nevysílala totiž téměř žádnou reklamu a sledovanost také neměla nijak závratnou. Zato se mohla pyšnit významnými diváky: její vysílání nechal ujít málokterý zákonodárce. Jako lobbistický nástroj se tedy svému majiteli vyplatila.
Za zpravodajskou televizi se dá také považovat síť televizních studií provozovaných Regionální televizní agenturou (RTA), která se dělí o analogové frekvence s televizí Prima. Jejich vysílání je sice časově omezené na tři hodiny denně, v digitální éře ale RTA plánuje dva další celoplošné programy zaměřené právě na regionální zpravodajství. Další regionální zpravodajskou síť spustí televize Prima a o vlastním zpravodajském kanálu uvažuje také Nova. Před čtyřmi lety dokonce žádala o digitální licenci pro program Nova news.
Otázkou zůstává, zdali se tolik zpravodajských televizí na poměrně malém českém trhu uživí a zda budou mít co vysílat. Respektive zda se najde dostatek kvalitních redaktorů a jednotlivé televize si je budou moci dovolit kvalitně zaplatit. Nebo zda zvolí úspornou metodu, kdy naberou novinářské začátečníky a za výrazně nižší plat je teprve naučí správné zpravodajštině. A vůbec: jestli se vyplatí spouštět klasickou zpravodajskou televizi v době, kdy se pozornost zájemců o zpravodajství stále více soustředí na internet.
Autor je redaktor týdeníku Reflex.
Kdo stojí za šesti novými digitálními televizemi?
Zdálo se, že půldruhého roku trvající licenční řízení na první digitální televize nebude mít rozuzlení. Když Rada pro rozhlasové a televizní vysílání minulé úterý přeci jenom vybrala šest vítězných projektů, vypadalo to jako blesk z čistého nebe. Ještě sice není vyhráno, televize …
Text přináší analýzu situace kolem udělování licencí pro digitální televizní vysílání.
Digitální televize? Ano, ale ne zadarmo
Budou to pomalu dva měsíce, co Městský soud v Praze dal za pravdu televizi Nova a zrušil výsledek licenčního řízení na nové digitální televizní programy. Vysílací rada čeká na písemný rozsudek, radní si zadávají právní analýzy, vyřízení dalších žalob zdržují kasační stížnosti. Avšak …
mediální partneři / spřátelené instituce
© 2005–2017 A2 kulturní čtrnáctideník • ISSN 1803-6635 • A2, o.p.s., Na Květnici 700/1a, 140 00 Praha 4 • mail[at]advojka.cz • Design by Parallel Practice feat. Mütanta • Program by delikates